Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA(četrti senat) 
z dne 10. novembra 2016 * 
„Neizpolnitev obveznosti države —Okolje —Varstvo narave —Direktiva 92/43/EGS —  
Člen 6(2) in (3) in člen 12(1), točki (b) in (d) —Prostoživeče živalske in rastlinske vrste —  
Ohranjanje naravnih habitatov —Morska želva Caretta caretta —Varstvo morskih želv v zalivu  
Kyparissia —Območje, pomem bno za Skupnost, ‚sipine v zalivu Kyparissia‘—Varstvo vrst“  
V zadevi C-504/14, 
zaradi tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 258 PDEU, vložene 11. novembra 2014 , 
E v ropska komisija, ki jo zastopata M. Patakia in C. Hermes, agenta, z naslovom za vročanje 
v Luxembourgu, 
tožeča stranka, 
proti 
Helenski republiki, ki jo zastopa E. Skandalou, agentka, 
tožena stranka, 
SODIŠČE(četrti senat), 
v sestavi T. von Danwitz, predsednik senata, E. Juhász (poročevalec), C. Vajda, sodniki, K. Jürimäe,  
sodnica, in C. Lycourgos, sodnik  
generalna pravobranilka: J. Kokott,  
sodna tajnica: L. Hewlett, glavna administratorka,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 13. januarja 2016 ,  
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 18. februarja 2016  
izreka naslednjo  
* Jezik postopka: grščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :847 1 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
Sodbo 
1 Evropska Komisija s tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da: 
— s tem, da ni sprejela ukrepov iz člena 6(2) Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 
o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 102), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 
2006 /105/ES z dne 20. novembra 2006 (UL 2006 , L 363, str. 368), da bi preprečila slabšanje stanja 
naravnih habitatov in habitatov vrst ter vznemirjanje vrste, za katero je bilo to območje določeno; 
— s tem, da je brez izvedbe katere koli presoje posledic, kot je določena v členu 6(3) Direktive 92/43, 
odobrila posege, ki bi lahko sami ali v povezavi z drugimi projekti s slabšanjem stanja ali uničenjem 
območja za gnezdenje prednostne vrste Caretta caretta, ki je navzoča na tem območju, 
z vznemirjanjem zadevne vrste ter, nazadnje, s slabšanjem stanja ali uničenjem sipinskih ekotipov 
2110 , 2220 in prednostnega habitatnega tipa 2250 , pomem bno vplivali na zadevno območje ter 
— s tem, da ni sprejela ukrepov, ki se zahtevajo s členom 12(1), točki (b) in (d) Direktive 92/43, da bi 
se vzpostavil in izvajal učinkovit sistem strogega varstva morske želve Caretta caretta (prednostna 
vrsta) v zalivu Kyparissia (Grčija), tako da bi se preprečila kakršno koli vznemirjanje zadevne vrste 
med razmnoževanjem ter vsakršna dejavnost, s katero bi se lahko povzročilo slabšanje stanja ali 
uničenje njenih razmnoževališč; 
Helenska republika ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenih določb Direktive 92/43. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
2 Člen 2 Direktive 92/43 določa: 
„1. Cilj te direktive je prispevati k zagotavljanju biotske raznovrstnosti z ohranjanjem naravnih 
habitatov in prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst na evropskem ozemlju držav članic, za katerega 
se uporablja Pogodba. 
2. Ukrepi, sprejeti na podlagi te direktive, so namenjeni vzdrževanju ali obnovitvi ugodnega stanja 
ohranjenosti naravnih habitatov in prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst v interesu Skupnosti. 
3. Ukrepi, sprejeti na podlagi te direktive, upoštevajo gospodarske, družbene in kulturne potrebe ter 
regionalne in lokalne značilnosti.“ 
3 V prilogi I k Direktivi 92/43, naslovljeni „Naravni habitatni tipi v interesu Skupnosti, za ohranjanje 
katerih je treba določiti posebna ohranitvena območja“,so našteti razni sipinski habitatni tipi. 
Natančneje, v točki 22 te priloge so pod naslovom „Obmorske sipine sredozemske obale“ vtočki 2220 
navedene „Sipine z vrsto Euphorbia terracina“ in v točki 2250* , „Obalne sipine z vrstami rodu brina 
(Juniperus spp.)“. 
4 V skladu s členom 4(2), tretji pododstavek, Direktive 92/43 „[s]eznam območij, ki so bila izbrana za 
območja, pomem bna za Skupnost, na katerem so označena območja z enim ali več prednostnimi 
naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami, sprejme Komisija skladno s postopkom iz 
člena 21.“ V odstavku 5 tega člena je določeno, da takoj, ko je območje uvrščeno na seznam iz 
njegovega člena 4(2), tretji pododstavek, zanj velja člen 6, od (2) do (4) Direktive 92/43. 
ECLI:EU:C:2016 :847 2 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
5 Z Odločbo Komisije z dne 19. julija 2006 o sprejetju seznama območij v sredozemski biogeografski 
regiji, pomem bnih za Skupnost, v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (2006 /613/ES) (UL 2006 , L 259, 
str. 1) so bile na seznam območij, pomem bnih za Skupnost (OPS), iz njegove Priloge 1 pod oznako 
OPS GR 25 50005 vpisane sipine v zalivu Kyparissia (Thines Kyparissias (Neochori-Kyparissia)), poleg 
katere je bila dodana označba „C“, ki pomeni prisotnost najmanj enega prednostnega naravnega 
habitatnega tipa in/ali vrste v zadevnem območju v smislu člena 1 Direktive 92/43. 
6 Člen 6 Direktive 92/43 določa: 
„1. Za posebna ohranitvena območja države članice določijo potrebne ohranitvene ukrepe, ki po 
potrebi vključujejo ustrezne načrte upravljanja, pripravljene posebej za ta območja ali zajete v drugih 
razvojnih načrtih, ter ustrezne zakonske, upravne ali pogodbene ukrepe, ki ustrezajo ekološkim 
zahtevam naravnih habitatnih tipov iz Priloge I in vrst iz Priloge II na teh območjih. 
2. Države članice storijo vse potrebno, da na posebnih ohranitvenih območjih preprečijo slabšanje 
stanja naravnih habitatov in habitatov vrst ter vznemirjanje vrst, za katere so bila območja določena, 
kolikor bi tako vznemirjanje lahko pomem bno vplivalo na cilje te direktive. 
3. Pri vsakem načrtu ali projektu, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja ali zanj potreben, 
pa bi sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti lahko pomem bno vplival na območje, je treba 
opraviti ustrezno presojo njegovih posledic glede na cilje ohranjanja tega območja. Glede na 
ugotovitve presoje posledic za območje in ob upoštevanju določb odstavka 4 pristojni nacionalni 
organi soglašajo z načrtom ali projektom šele po tem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti 
zadevnega območja, in, če je primerno, ko pridobijo mnenje javnosti. 
4. Če je treba kljub negativni presoji posledic za območje izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov 
prevladujočega javnega interesa, vključno tistih socialne ali gospodarske narave, in ni drugih ustreznih 
rešitev, država članica izvede vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite 
usklajenosti Nature 2000 . O sprejetih izravnalnih ukrepih obvesti Komisijo. 
Če je zadevno območje območje s prednostnim naravnim habitatnim tipom in/ali prednostno vrsto, se 
lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi ali javno varnostjo, ali koristnimi posledicami 
bistvenega pomena za okolje ali drugimi, po predhodnem mnenju Komisije nujnimi razlogi 
prevladujočega javnega interesa.“ 
7 V Prilogi II k Direktivi 92/43, naslovljeni „Živalske in rastlinske vrste v interesu Skupnosti, za 
ohranjanje katerih je treba določiti posebna ohranitvena območja“, je kot vrsta teh živali med 
prednostnimi vrstami navedena morska želva Caretta caretta. 
8 Člen 12 Direktive 92/43 določa: 
„1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da vzpostavijo sistem strogega varstva živalskih vrst iz 
Priloge IV(a) na njihovem naravnem območju razširjenosti, ki prepoveduje: 
(a) vse oblike namernega ujetja ali ubitja osebkov teh vrst v naravi; 
(b) namerno vznemirjanje teh vrst, zlasti med razmnoževanjem, vzrejo mladičev, zimskim spanjem in 
selitvijo; 
(c) namerno uničevanje ali odvzem jajc iz narave; 
(d) poškodovanje [slabšanje stanja] ali uničenje razmnoževališč ali počivališč. 
ECLI:EU:C:2016 :847 3 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
2. Za te vrste države članice prepovejo posedovanje, prevoz in prodajo ali izmenjavo osebkov, vzetih iz 
narave, in njihovo ponujanje za prodajo ali izmenjavo, razen za osebke, ki so bili zakonito vzeti iz 
narave pred začetkom izvajanja te direktive. 
3. Prepovedi iz odstavka 1(a) in (b) ter odstavka 2 se uporabljajo za vse razvojne oblike živali, za katere 
velja ta člen. 
4. Države članice vzpostavijo sistem za spremljanje naključnega ujetja in ubitja živalskih vrst iz 
Priloge IV(a). Glede na zbrane informacije države članice nadaljujejo z raziskavami ali potrebnimi 
ohranitvenimi ukrepi, da se zagotovi, da naključno ujetje in ubitje nima znatnega škodljivega vpliva na 
zadevno vrsto.“ 
9 V Prilogi IV k Direktivi 92/43, v kateri so naštete živalske in rastlinske vrste v interesu Skupnosti, ki jih 
je treba strogo varovati, je kot taka vrsta živali navedena morska želva Caretta caretta. 
Grško pravo 
10 Helenska republika je z zakono m št. 3937 /2011 razglasila območje „sipin v zalivu Kyparissia“ za 
„posebno ohranitveno območje“. 
Predhodni postopek 
11 Komisija je z dopisoma z dne 9. avgusta 2010 in z dne 19. novembra 2010 Helensko republiko pozvala, 
naj ji posreduje informacije o podrobnih pravilih za izvajanje določbiz členov 6 in 12 Direktive 92/43 
na zadevnem območju Natura 2000 , to je na območju sipin v zalivu Kyparissia, vpisanem na seznam 
OPS pod številčno oznako GR 25 50005 (v nadaljevanju: območje zaliva Kyparissia). 
12 Komisija je ob upoštevanju odgovorov Helenske republike z dne 29. septembra 2010 in z dne 
26. januarja 2011 ocenila, da ta država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) in (3) in 
člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
13 Ta institucija je zato 28. oktobra 2011 uradno opomnila Helensko republiko, naj v dveh mesecih 
predloži svoja stališča v zvezi s temi očitki. 
14 Helenska republika je na ta uradni opomin odgovorila z dopisoma z dne 27. decembra 2011 in z dne 
17. aprila 2012 . 
15 Komisija je po preučitvi odgovora v teh dopisih in ob upoštevanju izidov obiska njenih agentov na 
območju zaliva Kyparissia 17. julija 2012 1. oktobra 2012 izdala obrazloženo mnenje, s katerim je tej 
državi članici naložila, naj se z njim uskladi do 1. decembra 2012 . 
16 Helenska republika je na to mnenje odgovorila z dopisom z dne 27. novembra 2012 , ki ga je po dopisu 
Komisije z dne 14. maja 2013 dopolnila z dopisi z dne 13. junija 2013 , z dne 26. novembra 2013 , z dne 
28. marca 2014 , z dne 23. junija 2014 in z dne 17. septembra 2014 . 
17 Ker Komisije odgovor Helenske republike ni prepričal, je 11. novembra 2014 vložila to tožbo. 
ECLI:EU:C:2016 :847 4 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
Predlog za predložitev dokaza po koncu pisnega dela postopka 
18 Komisija je po koncu pisnega dela postopka, ki se je končal 29. aprila 2015 , 16. junija 2015 ob 
sklicevanju na člen 128(2) Poslovnika Sodišča predlagala, naj se ji dovoli predložitev novega dokaza, in 
sicer mnenja 32/2015 Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno sodišče, Grčija) o predlogu 
predsedniške uredbe o določitvi regionalnega parka v zalivu Kyparissia (v nadaljevanju: predsedniška 
uredba). 
19 Helenska republika Sodišču predlaga, naj ta predlog Komisije zavrne. 
20 Člen 128(2), prvi in drugi stavek, Poslovnika določa, da lahko stranke izjemoma predložijo dokaze ali 
podajo dokazne predloge še po koncu pisnega dela postopka in da navedejo razloge za zamudo pri 
predložitvi dokazov oziroma podaji dokaznih predlogov. 
21 Med strankama ni sporno, da je bilo zadevno mnenje izdano 8. aprila 2015 in da ga je Helenska 
republika omenila v odgovoru na dupliko, ki je bil Sodišču predložen 29. aprila 2015 in s katerim se je 
končal pisni del postopka. 
22 Komisija v obrazložitev zamudne predložitve navedenega mnenja zatrjuje, da je za njegov obstoj 
zvedela šele po koncu pisnega dela. 
23 Helenska republika, ki te trditve Komisije ne izpodbija, Sodišču predlaga, naj njen dokazni predlog 
zavrne, ker mnenje 32/2015 Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno sodišče) spada v okvir 
postopka sprejemanja predsedniške uredbe, ki še ni končan, in ker to mnenje ne vsebuje nobenega 
novega elementa. 
24 V zvezi z ugovori, ki jih je navedla Helenska republika, je treba ugotoviti, da je zadevno mnenje na eni 
strani dokončno in da se, neodvisno od tega, da lahko Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno 
sodišče) sprejme poznejše mnenje o spremenjenem predlogu predsedniške uredbe, načeloma ne bo več 
spremenilo. 
25 Trditev, da naj navedeno mnenje ne bi vsebovalo nobenega novega elementa, na drugi strani ne vpliva 
na njegovo dopustnost glede na člen 128(2) Poslovnika, saj je treba vsebino dokazov preučiti v okviru 
vsebinske presoje zadeve. 
26 V teh okoliščinah se mnenje 32/2015 Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno sodišče) v tem 
postopku dovoli kot dokaz v delu, v katerem se nanaša na dejansko stanje in pravni položaj ob izteku 
roka, določenega v obrazloženem mnenju, torej 1. decembra 2012 . 
Tožba 
Prvi očitek: neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43 zaradi opustitve sprejetja 
ukrepov, potrebnih za preprečitev slabšanja stanja naravnih habitatov in habitatov vrst ter 
vznemirjanja vrste Caretta caretta 
27 Komisija v okviru prvega očitka ob sklicevanju na več dejanskih položajev zatrjuje, da je Helenska 
republika kršila splošno prepoved slabšanja stanja in vznemirjanja iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
28 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je mogoče šteti, da dejavnost v skladu z navedeno določbo, le čese 
zagotovi, da ne povzroča nobenega vznemirjanja, ki bi lahko pomem bno vplivalo na cilje 
Direktive 92/43, predvsem na cilje, ki se z njo dosegajo na področju ohranjanja naravnih habitatov ter 
živalskih in rastlinskih vrst. Da bi se ugotovila kršitev člena 6(2) navedene direktive, mora Komisija 
ECLI:EU:C:2016 :847 5 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
pravno zadostno dokazati, da zadevna država članica ni sprejela ustreznih varstvenih ukrepov, ki so 
v tem, da se prepreči, da bi dejavnosti obratovanja iz projektov, če so potekale po razvrstitvi zadevnega 
območja, povzročile slabšanje stanja habitatov zadevnih vrst in vznemirjanje teh vrst, ki bi lahko imela 
pomem ben vpliv glede na cilj te direktive, ki je zagotoviti ohranitev navedenih vrst (glej po analogiji 
sodbo z dne 14. januarja 2016 , Komisija/Bolgarija, C-141/14, EU:C:2016 :8, točki 56 in 57 ter navedena 
sodna praksa). 
29 Vendar Komisiji za ugotovitev neizpolnitve obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43 ni treba dokazati 
vzročne zveze med obratovanjem naprav, postavljenih s projektom, in znatnim vznemirjanjem zadevnih 
vrst. Zadostuje namreč, da ta institucija dokaže obstoj verjetnosti ali tveganja, da bi to obratovanje 
povzročilo takšno vznemirjanje (sodba z dne 14. januarja 2016 , Komisija/Bolgarija, C-141/14, 
EU:C:2016 :8, točka 58 in navedena sodna praksa). 
30 Dokaz Komisije o obstoju take verjetnosti ali tveganja pa ne izključuje možnosti zadevne države 
članice, da dokaže, da zadevni ukrep izpolnjuje pogoje, določene s členom 6(4) Direktive 92/43, in da 
je bila v zvezi z njim izvedena presoja poledic za cilje ohranitve varovanega območja (glej v tem 
smislu sodbo z dne 14. januarja 2016 , Grüne Liga Sachsen in drugi, C-399/14, EU:C:2016 :10, točki 56 
in 57). 
31 Utemeljenost posameznih trditev iz prvega očitka, ki ga je Komisija navedla v tej tožbi, je treba preučiti 
ob upoštevanju teh preudarkov. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika odobrila ali dopustila izvedbo nepremičninskih 
projektov na območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
32 Komisija Helenski republiki očita: 
— gradnjo stavb v Agiannakiju (Grčija) v letih 2006 in 2010 ; 
— odobritev gradnje treh počitniških hiš v Vounakiju (Grčija) v letu 2012 in njihove dejanske gradnje 
v letu 2013 ; 
— začetek del z namenom izvedbe projekta gradnje nepremičnin, ki se nanaša na gradnjo okrog 
petdeset hiš med Agiannakijem in Elaio (Grčija) in 
— to, da naj bi bilo treba izdati dovoljenje za gradnjo štirih počitniških hiš v Elaii (v nadaljevanju: 
skupaj: zadevne infrastrukture). 
33 Komisija meni, da se z zadevnimi infrastrukturami, ker povzročajo onesnaževanje, tresenje, povečanje 
prisotnosti človeka, zvočno in svetlobno motenje, škodi sipinskim habitatom na območju zaliva 
Kyparissia in vznemirja morske želve Caretta caretta. Dodaja, da se te gradnje izvajajo v bližini 
razmnoževališča teh želv. 
34 Helenska republika priznava, da je bil v regiji, v kateri je območje zaliva Kyparissia, med drugim 
prisoten določen nepremičninski pritisk, vendar zatrjuje, da je bila dejavnost na področju gradnje 
v preteklosti znatnejša in da so bile zaradi gospodarske krize vse te dejavnosti na tem območju 
dejansko opuščene. Ta država članica zatrjuje, da je na tem območju prepovedana vsaka gradnja brez 
predhodnega gradbenega dovoljenja in da do sprejetja predsedniške uredbe ne bo izdano nobeno novo 
dovoljenje. 
ECLI:EU:C:2016 :847 6 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
35 Ugotoviti je treba, da se z zadevno infrastrukturo, natančneje z razvojem nepremičninskih projektov in 
gradnjo hiš ter njihovo poznejšo uporabo, ki jih graja Komisija, lahko pomem bno vpliva na habitate na 
območju zaliva Kyparissia. Prav tako se lahko z gradnjo in uporabo infrastruktur, zlasti s hrupom, 
svetlobo in prisotnostjo človeka, ki jih povzročita, znatno vznemirja morsko želvo Caretta caretta med 
razmnoževanjem. 
36 Vendar se na eni strani v skladu s členom 4(5) Direktive 92/43 za območje uporabi člen 6, od (2) 
do (4), te direktive, le če je uvrščeno na seznam iz njenega člena 4(2), tretji pododstavek. Sipine 
v zalivu Kyparissia pa so bile na seznam OPS uvrščene 19. julija 2006 z Odločbo 2006 /613. 
37 Na drugi strani je treba obstoj neizpolnitve obveznosti, razen kadar je Komisija z zmanjšanjem obsega 
tožbe sprejela poznejši datum, presoditi glede na položaj države članice, kot je bil ob izteku roka, 
določenega v obrazloženem mnenju, in Sodišče ne more upoštevati spremem b, do katerih je prišlo 
pozneje. V obravnavanem primeru se je rok, ki je bil določen Helenski republiki za uskladitev 
z obrazloženim mnenjem Komisije, iztekel 1. decembra 2012 . 
38 V teh okoliščinah se upoštevno obdobje, za katero se lahko v okviru te tožbe ugotovi kršitev člena 6(2) 
Direktive 92/43, razteza samo od 19. julija 2006 do 1. decembra 2012 . 
39 Prvič, glede očitka v zvezi z gradnjo stavbe v Agiannakiju leta 2006 je treba ugotoviti, da Komisija ni 
dokazala, da so bila ta dela odobrena in izvedena v upoštevnem obdobju, torej po 19. juliju 2006 , tako 
da ni mogoče ugotoviti, da pomenijo neizpolnitev obveznosti, ki jo je mogoče pripisati Helenski 
republiki. 
40 Ob upoštevanju ugotovitev iz točke 35 te sodbe je treba kršitev člena 6(2) Direktive 92/43 tako 
ugotavljati zgolj glede na gradnje, izvedene leta 2010 . 
41 Kljub temu je treba v zvezi s stavbami, zgrajenimi pred upoštevnim obdobjem, to je 19. julijem 2006 , 
ob upoštevanju ugotovitev iz točke 35 te sodbe ugotoviti kršitev člena 6(2) Direktive 92/43, kot je 
generalna pravobranilka to poudarila v točkah 55 in 58 sklepnih predlogov, ker Helenska republika ni 
zadostno omejila uporabe teh stavb (glej po analogiji sodbo z dne 24. novembra 2011 , 
Komisija/Španija, C-404/09, EU:C:2011 :768, točke 124, 125 in 128). Čeprav bi se lahko po potrebi ta 
uporaba upravičila z načelom pravne varnosti po analogiji s postopkom odstopanja iz člena 6(4) te 
direktive, se Helenska republika na tako utemeljitev, za katero bi bila zlasti potrebna preučitev obstoja 
drugih, manj škodljivih rešitev in tehtanje zadevnih interesov na podlagi preučitve posledic za cilje 
ohranitve varovanega območja v skladu z odstavkom 3 navedenega člena (glej sodbo z dne 
14. januarja 2016 , Grüne Liga Sachsen in drugi, C-399/14, EU:C:2016 :10, točka 57 in navedena sodna 
praksa), ni sklicevala. 
42 Drugič, kar zadeva dovoljenje za gradnjo treh počitniških hiš v Vounakiju leta 2012 in njihovo gradnjo 
leta 2013 – čeprav le dovoljenje za gradnjo teh hiš spada v obdobje, ki je upoštevno za presojo 
zatrjevane neizpolnitve obveznosti – lahko to dovoljenje znatno škodi sipinskim habitatom na 
območju zaliva Kyparissia in povzroči znatno vznemirjanje morskih želv Caretta caretta.To 
dovoljenje zato pomeni neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
43 Tretjič, Komisija je v zvezi z začetkom del, ki se nanašajo na gradnjo okrog petdeset hiš med 
Agiannakijem in Elaio, sicer pojasnila, da grški organi v ta namen niso izdali dovoljenj. Vendar pa 
Helenska republika neutemeljeno zatrjuje, da za tak začetek del ni odgovorna in da zato ta ne 
omogoča, da bi se v zvezi s tem očitkom ugotovila neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) 
Direktive 92/43, ker je izvedba teh del brez predhodnega dovoljenja prepovedana. Kot namreč zatrjuje 
Komisija, ta država članica ni uvedla ustrezne ureditve varstva in ni zagotovila spoštovanja te prepovedi 
gradnje, zaradi česar so bila začeta nenadzorovana in nenačrtovana dela. 
ECLI:EU:C:2016 :847 7 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
44 Četrtič, v zvezi s trditvijo, da naj bi se za gradnjo štirih počitniških hiš v Elaii izdalo dovoljenje, 
zadostuje poudariti, da zatrjevanje takega namena brez predložitve dokaza, da bo dovoljenje dejansko 
izdano, ni zadostna podlaga za ugotovitev neizpolnitve obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
45 Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da je dopustila gradnjo hiš v Agiannakiju 
leta 2010 , uporabo preostalih hiš v Agiannakiju iz leta 2006 brez ustreznih omejitev in začetek 
gradbenih del, ki se nanašajo na okrog petdeset hiš med Agiannakijem in Elaio, ter leta 2012 dovolila 
gradnjo treh počitniških hiš v Vounakiju, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
V preostalem je treba ta del prvega očitka zavrniti. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika odobrila razvoj infrastrukture za dostop do plaž 
na območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
46 Komisija Helenski republiki očita, da je na območju zaliva Kyparissia dopuščala: 
— odprtje petih novih cest proti plažam v Agiannakiju; 
— gradnjo ceste, ki ob obstoječi železniški progi povezuje plažo v Kalo Neru z Elaio, in 
— asfaltiranje nekaterih obstoječih cest. 
47 Komisija zatrjuje, da ima odprtje cest proti plažam uničevalne učinke na to območje. Navaja, da so te 
ceste kljub naložitvi glob in povrnitvi v prejšnje stanje, ki so jo zahtevali grški organi, ostale 
v obratovanju. To naj bi pomenilo enostaven dostop do plaže z vozili, hrup in onesnaževanje. 
48 Komisija poleg tega meni, da se z asfaltiranjem nekaterih obstoječih cest in gradnjo ceste, ki ob 
obstoječi železniški progi povezuje plažo v Kalo Neru z Elaio, škodi sipinskim habitatom in vznemirja 
morske želve Caretta caretta. 
49 Helenska republika zatrjuje, da je bil dostop do plaže zaradi morfologije tal, ki so ravna, in dejstva, da 
je območje zaliva Kyparissia od zelo davnih časov poseljeno, vedno enostaven. Na tem območju naj bi 
bilo poleg tega in že dolgo več drugih prečnih dostopov do plaže. 
50 Helenska republika v zvezi z domnevnim odprtjem petih novih cest v smeri plaže v Agiannakiju 
poudarja, da te ceste obstajajo od začetka sedemdesetih let ter da sta njihov obstoj in splošna raba 
potrjena s sodno odločbo. Vsekakor naj bi bili zadevni gradbeni družbi zaradi gradnje štirih od teh 
petih cest in del, izvedenih na peti cesti brez predhodnega okoljevarstvenega dovoljenja, leta 2012 
naložene globe. Ta država članica zatrjuje, da so organi uvedli več kazenskih postopkov in da poteka 
tudi več sodnih postopkov, ki se nanašajo na te globe in zakonitost navedenih cest. 
51 Helenska republika v zvezi s cesto, ki se gradi in ki naj bi ob železniški progi povezovala plažo v Kalo 
Neru z Elaio, zatrjuje, da se z Direktivo 92/43 ne zahteva preoblikovanja tega območja, ki je od zelo 
davnih časov poseljeno, v nedostopno območje in da se morajo v skladu s členom 2(3) te direktive 
z ukrepi, sprejetimi na podlagi te direktive, upoštevati gospodarske, družbene in kulturne potrebe ter 
regionalne in lokalne značilnosti. Železniška proga in vzporedna pot, ki se z njo stika, pa naj bi bili 
precej oddaljeni od plaže in ta pot naj bi bila potrebna za dostop do vsake od posestev. 
52 Vzvezizočitkom, da je nekatere obstoječe obalne ceste delno prevlekla z bitumnom, pa Helenska 
republika zatrjuje, da je to omogočilo zmanjšanje prašenja in hrupa. Zatrjuje, da je dostop do obale 
odvisen od uporabnosti ceste in ne od tega, da je na njej bitumen, ter da taka spremem ba prevleke 
cest nikakor ne vpliva na možnost leženja jajc morskih želv Caretta caretta. 
ECLI:EU:C:2016 :847 8 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
53 Prvič, v zvezi z odprtjem novih cest proti morju je treba ugotoviti, da te lajšajo dostop vozil do plažein 
da so zato dejavnik povečevanja avtomobilskega prometa. V skladu z mnenjem 32/2015 Symvoulio tis 
Epikrateias (vrhovno upravno sodišče), ki ga je predložila Komisija, namreč neurejeno parkiranje 
avtomobilov na koncu dostopnih poti in ob njih škodi sipinskim habitatom in registriranim vrstam na 
območju zaliva Kyparissia. Posledica tega olajšanega dostopa in tega povečanja avtomobilskega prometa 
je povečanje hrupa in svetlobe, s čimer se vznemirja morske želve Caretta caretta pri leženju jajc in pri 
izvalitvi mladičev. Nezakonitost in uničevalne učinke odprtja in gradnje teh cest je poleg tega ugotovila 
Helenska republika sàma, kot je to razvidno iz spisa, predloženega Sodišču, in natančneje iz 
dokumentov v prilogah 17h in 17i k vlogi, s katero se je začel postopek. 
54 Čeprav Helenska republika ni niti odobrila niti izvedla teh odprtij na območju zaliva Kyparissia, ne 
izpodbija očitkov Komisije, da so te ceste kljub uvedenim kazenskim postopkom in raznim 
potekajočim sodnim postopkom v obratovanju. 
55 Helenska republika pa s tem, da se je na eni strani omejila na sprožitev kazenskih postopkov proti 
odgovornim v družbi, ki je gradila zadevne ceste, in na upravno sankcioniranje te družbe ter na drugi 
na zatrjevanje pred nacionalnimi sodišči, da navedene ceste niso zakonite in da jih je treba odstraniti, 
ni izpolnila posebne obveznosti, ki ji je naložena s členom 6(2) Direktive 92/43 (glej po analogiji sodbo 
z dne 9. novembra 1999 , Komisija/Italija, C-365/97, EU:C:1999 :544, točka 109). 
56 Kot zatrjuje Komisija bi morala Helenska republika poskrbeti, da te dostopne poti ne ostanejo 
v obratovanju in da njihova uporaba ne povzroča znatnega vznemirjanja morske želve Caretta caretta, 
niti škoduje sipinskim habitatom na območju zaliva Kyparissia. 
57 Helenska republika s tem, da ni sprejela začasnih ukrepov za varstvo tega območja, tako da bi omejila 
uporabo zadevnih dostopnih poti do konca zgoraj navedenih sodnih postopkov, ki se nanašajo na 
zakonitost in morebitno odstranitev teh dostopnih poti, medtem ko ni iz ničesar razvidno, kot je 
generalna pravobranilka to poudarila v točki 77 sklepnih predlogov, da ti ukrepi ne bi bili mogoči 
zaradi dejanskega stanja ali prava, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
58 Drugič, v zvezi s cesto, ki se gradi in ki naj bi ob železniški progi povezovala plažo v Kalo Neru z Elaio, 
je treba ugotoviti, da ta cesta sledi obstoječi železniški progi in da Komisija Helenski republiki ni 
ugovarjala glede tega, da je ta cesta, razen na dveh točkah, oddaljena več kot 200 metrov od obale in 
da ni povezana z dostopom do plaže. V teh okoliščinah Komisija ni dokazala, da obstaja zadostna 
verjetnost, da bo cesta, ki se gradi in ki naj bi ob železniški progi povezovala plažo v Kalo Neru 
z Elaio, pomem bno vplivala na sipinske habitate in na morske želve Caretta caretta. 
59 Tretjič, kar zadeva prevleko nekaterih obalnih cest z bitumnom, asfaltiranje peščenih poti olajša 
njihovo uporabo, zlasti z avtomobili, kar lahko pomem bno vpliva na sipinske habitate na območju 
zaliva Kyparissia in znatno poveča vznemirjanje morskih želv Caretta caretta. Helenska republika je 
torej s tem, da je dopustila asfaltiranje cest znotraj območja, kršila člen 6(2) Direktive 92/43. 
60 Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da je dopustila odprtje petih novih cest proti plaži 
v Agiannakiju in asfaltiranje nekaterih obstoječih dostopov in cest, ni preprečila razvoja infrastrukture 
za dostop do te plaže, ki je na območju zaliva Kyparissia, tako da ni izpolnila svojih obveznosti iz 
člena 6(2) Direktive 92/43. Vendar pa je treba isti očitek zavrniti v delu, v katerem se nanašana 
gradnjo ceste, ki povezuje plažo v Kalo Neru z Elaio, ob obstoječi železniški progi. 
ECLI:EU:C:2016 :847 9 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala nezakonite kampe na območju zaliva 
Kyparissia 
– Trditve strank 
61 Komisija Helenski republiki očita, da je dopuščala: 
— da se pot za plažo v Kalo Neru, uporablja kot kamp za bivalna vozila in 
— da se v borovem gozdu med sipinami plaže v Elaii izvaja divje kampiranje. 
62 Po mnenju Komisije divje kampiranje pomeni problem za ohranjanje sipin in gozdnih habitatov. Prav 
tako naj bi vznemirjalo morske želve Caretta caretta. 
63 Helenska republika sicer zatrjuje, da je divje kampiranje prepovedano po vsej državi, vendar priznava, 
da se kljub prepovedi in posredovanjih policije še vedno izvaja. Zatrjuje, da tako kampiranje na 
območju zaliva Kyparissia obstaja vsaj 30 ali 40 let, vendar se vse bolj zmanjšuje. 
– Presoja Sodišča 
64 Nesporno je, da Helenska republika ne izpodbija, da ni sprejela ustreznih ukrepov, da bi zagotovila 
prepoved divjega kampiranja na območju zaliva Kyparissia. Prav tako ni sporno, da lahko nedovoljeno 
kampiranje na tem območju znatno škodi zadevnim sipinskim habitatom in povzroči znatno 
vznemirjanje morskih želv Caretta caretta. 
65 Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da ni sprejela ustreznih ukrepov, da bi zagotovila 
spoštovanje prepovedi divjega kampiranja v bližini plaže v Kalo Neru in v Elaii, ni izpolnila svojih 
obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala obratovanje barov na plažina 
območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
66 Komisija Helenski republiki očita, da je med Elaio in Kalo Nerom dopuščala obratovanje vsaj treh 
barov. Ti bari naj bi ponoči povzročali hrup in svetlobo, s čimer naj bi se vznemirjalo morske želve 
Caretta caretta med leženjem jajc in ogrožalo mladiče, ki se na novo izvalijo. 
67 Komisija zatrjuje, da je 13. avgusta 2011 na plaži v Kalo Neru potekala zabava. Čeprav priznava, da so 
grške oblasti navedle, da nameravajo te bare odstraniti, zatrjuje, da so bili navedeni bari ob obisku 
njenih agentov 17. julija 2012 še vedno prisotni. Komisija navaja, da ti bari leta 2013 niso obratovali, 
vendar pa je infrastruktura še vedno obstajala. 
68 Helenska republika zatrjuje, da v letih 2013 in 2014 na zadevni plaži ni obratovala nobena kantina in da 
so bili vsi nezakoniti bari in z njimi povezane naprave odstranjeni. Navaja, da je edina izjema plaža 
v Kalo Neru, na kateri bodo take lesene zgradbe uničene šele pozneje. 
ECLI:EU:C:2016 :847 10 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
69 Glede na to, da je treba obstoj neizpolnitve obveznosti presojati glede na položaj države članice, kot je 
bil ob izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju, in da spremem b, do katerih je prišlo pozneje, 
Sodišče ne more upoštevati, Sodišče raznih elementov dejanskega stanja, na katere se sklicujeta 
stranki, ki so poznejši od 1. decembra 2012 , kar je rok, ki je bil določen Helenski republiki za 
uskladitev z obrazloženim mnenjem Komisije, ne bo upoštevalo pri presoji zatrjevane neizpolnitve 
obveznosti. 
70 Ugotoviti je treba, da Helenska republika ne predlaga nobenega elementa, s katerim bi bilo mogoče 
dokazati, da je pred iztekom tega roka sprejela ukrepe, potrebne za preprečitev motenja 
razmnoževanja morskih želv Caretta caretta z obratovanjem zadevnih barov. 
71 Zato ta država članica s tem, da ni sprejela ukrepov, potrebnih za omejitev obratovanja barov med 
Elaio in Kalo Nerom, na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta,indani 
zagotovila, da se z motenjem, ki se povzroča s temi bari, ne vznemirja teh vrst, ni izpolnila svojih 
obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala prisotnost opreme in naprav na 
plažah na območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
72 Komisija Helenski republiki očita, da na območju zaliva Kyparissia dopušča prisotnost pretirane 
količine opreme na plaži, to je sončnikov in ležalnikov. Poleg tega zatrjuje, da naj bi grške oblasti sicer 
odredile uničenje več ploščadi, postavljenih na plažah na tem območju, vendar ta uničenja niso bila 
nikoli izvedena in da je bilo celo 28. julija 2011 v korist hotela Messina Mare izdano dovoljenje za 
namestitev ploščadi. 
73 Po mnenju Komisije te naprave za plažo, če so pritrjene ali ponočipuščene na plaži, negativno vplivajo 
na razmnoževališča morskih želv Caretta caretta, saj se zaradi njihove prisotnosti zmanjša razpoložljiv 
prostor za gnezda in moti gibanje želv. 
74 Helenska republika zatrjuje, da leta 2013 in 2014 na plažah v Vounakiju, Elaii in Agiannakiju ni bilo 
nobenega sončnika, niti ležalnika. Nekateri sončniki in ležalniki naj bi še bili na plaži v Kalo Neru, 
vendar izven območja razmnoževanja morskih želv Caretta caretta.Ta država članica v zvezi 
s ploščadjo pri hotelu Messina Mare zatrjuje, da gre za klančino, ki je v pomoč invalidom, ki prihajajo 
v zgradbo. 
– Presoja Sodišča 
75 Prvič, Helenska republika se v zvezi s sončniki in ležalniki omejuje na navedbo, da je od leta 2013 , torej 
po izteku roka, določenega z obrazloženim mnenjem, taka oprema samo na plaži v Kalo Neru, 
odmaknjena od razmnoževališča morskih želv Caretta caretta.Ta dr žava članica tako posredno 
priznava, da prej ni zmanjšala prisotnosti opreme za plažo na območju razmnoževanja teh želv. 
76 Drugič, v zvezi s ploščadmi, postavljenimi na plažah na območju zaliva Kyparissia, Helenska republika, 
ki ne izpodbija niti njihove prisotnosti ob izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju Komisije, 
niti verjetnosti, da znatno škodijo sipinskim habitatom na območju zaliva Kyparissia in znatno 
vznemirjajo morske želve Caretta caretta, se omejuje na zatrjevanje, da je ploščad, ki je odobrena pri 
hotelu Messina Mare, klančina za invalide. 
ECLI:EU:C:2016 :847 11 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
77 Komisija ne izpodbija namena zadnjenavedene ploščadi. Čeprav pa je za ploščad, katere namen je 
invalidom olajšati gibanje, načeloma mogoče šteti, da je bila postavljena iz nujnih razlogov 
prevladujočega javnega interesa, povezanih s človeškim zdravjem, v smislu člena 6(4) Direktive 92/43, 
se za tako utemeljitev zahteva zlasti preučitev obstoja drugih, manj škodljivih rešitev in tehtanje 
zadevnih interesov na podlagi preučitve posledic za cilje ohranitve varovanega območja v skladu 
s členom 6(3) te direktive (glej v tem smislu sodbo z dne 14. januarja 2016 , Grüne Liga Sachsen in 
drugi, C-399/14, EU:C:2016 :10, točka 57 in navedena sodna praksa). Ker ni nikakršne razlage 
Helenske republike v zvezi s tem, je treba ugotoviti, da tudi ploščad, odobrena pri hotelu Messina 
Mare, pomeni kršitev člena 6(2) navedene direktive. 
78 Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da ni sprejela ukrepov, potrebnih za to, da bi se 
na območju zaliva Kyparissia zmanjšala prisotnost opreme in raznih naprav na plažah, na katerih se 
razmnožujejo morske želve Caretta caretta, in da je odobrila gradnjo ploščadi pri hotelu Messina 
Mare, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala čiščenje plaž na območju zaliva 
Kyparissia s težkimi stroji 
– Trditve strank 
79 Komisija Helenski republiki očita, da je občina Avlona (Grčija) s težkimi stroji čistila plaže, tako da je 
z njihovo težo povzročila stisk peska in s tresenjem uničenje gnezd morskih želv Caretta caretta. 
80 Helenska republika ugovarja, da ne gre za stalno prakso, temve č za posamezen primer, in da po tem, 
ko je bil poslan uradni opomin, ni bil ugotovljen noben poznejši primer. Poleg tega naj bi se 
z nacionalno ureditvijo, ki jo je julija 2013 in maja 2014 sprejelo ministrstvo za okolje, nameravalo 
izogniti takim dogodkom in določalo, da se čiščenje plaže med razmnoževanjem teh želv izvaja ročno. 
– Presoja Sodišča 
81 Čeprav je bila nacionalna ureditev, na katero se sklicuje Helenska republika, sprejeta po izteku roka, 
določenega v obrazloženem mnenju, in ga Sodišče ne more upoštevati pri presoji zatrjevane 
neizpolnitve obveznosti, tega očitka ni mogoče sprejeti. Namreč ne samo, da Komisija ne izpodbija 
trditve te države članice, da je bil navedeni primer posamezen, temve č tudi ni predložila elementov, 
s katerimi bi se dokazovalo ponavljanje takih dogodkov ali potreba po sprejetju posebnih ukrepov za 
njihovo preprečitev. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala nezakonito pridobivanje peska s plaž 
na območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
82 Komisija Helenski republiki očita, da na plažah na območju zaliva Kyparissia dopušča nenadzorovano 
dejavnost pridobivanja peska. 
83 Ta država članica zatrjuje, da Komisija ne predlaga nobenega dokaza za tako dejavnost. 
84 Vendar pa Komisija v repliki navaja razpredelnico, s katero naj bi se dokazalo, da Helenska republika 
sàma priznava, da obstaja tveganje znatnih škodnih dogodkov za območje zaliva Kyparissia zaradi 
dejavnosti pridobivanja peska. 
ECLI:EU:C:2016 :847 12 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
85 Člen 128(1) Poslovnika določa, da lahko stranke v utemeljitev svojih trditev dokaze predložijo ali 
dokazne predloge podajo še v repliki in dupliki in da navedejo razloge za zamudo pri predložitvi 
dokazov oziroma podaji dokaznih predlogov. 
86 Ker pa Komisija za predložitve tega elementa v zamudi ni navedla razlogov, Sodišče navedenega 
elementa ne more upoštevati kot dokaz pri preverjanju obstoja neizpolnitve obveznosti, ki ga zatrjuje ta 
institucija. 
87 Ker Komisija ne predlaga drugih elementov, s katerimi bi se lahko utemeljil zadevni očitek, je treba 
tožbo v tem delu zavrniti. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala povečanje kmetijske dejavnosti na 
območju zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
88 Komisija Helenski republiki očita: 
— razširitev obdelane zemlje na območje sipin; 
— obdelavo sipin med Elaio in Agiannakijem in 
— rejo ovc na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta. 
89 Komisija zatrjuje, da se s širjenjem obdelane zemlje na območje sipin uničuje sipinsko območje 
razmnoževanja teh vrst in da lahko namakalna voda vpliva na bližnja gnezda želv. S povečanjem vlage, 
ki se povzroča s temi obdelavami, naj bi se spreminjala podzemna tempe ratura, kar naj bi povzročalo 
izvalitev povečanega števila moških mladičev in bi lahko s tem privedlo do neravnotežja v populaciji 
vrste Caretta caretta. 
90 Komisija zatrjuje, da so bile med 20. februarjem 2013 in 3. marcem 2013 obdelovane sipine med 
Agiannakijem in Elaio, s čimer se je uničila določena količina habitatov morskih želv Caretta caretta, 
brez sprejetja katerega koli sanacijskega ukrepa. 
91 Komisija ocenjuje, da je posledica reje ovc na plažah, na katerih se te želve razmnožujejo, neposredno 
in posredno uničenje gnezd. Ta naj bi se poteptala, s tresenjem zemlje pa naj bi se uničila jajca. 
92 Helenska republika opozarja, da se je kme tijska dejavnost v zadnjih 20 letih znatno zmanjšala in da se 
je do leta 2001 obdelana zemlja zmanjšala od 25 % do 30 % glede na zadevna območja. Na območju 
zaliva Kyparissia naj ne bi bilo širitve obdelovanja proti sipinam, saj naj peščena podlaga za to ne bi bila 
primerna, regija izven tega območja pa naj bi bila posebej rodovitna. 
93 Ta dr žava članica zatrjuje, da se je obdelava, na katero se sklicuje Komisija, izvajala na kme tijski 
površini. 
94 Reja ovc na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, naj ne bi bilo mogoče, saj 
na plaži ne rastejo nobene rastline. Po mnenju Helenske republike vsekakor te želve zakopajo svoja 
jajca na tako globino, da gnezd naj ne bi bilo mogoče uničiti s topotanjem ovc in tresenjem tal, ki se 
s tem povzroča. 
ECLI:EU:C:2016 :847 13 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
95 Prvič, v zvezi z domnevno širitvijo obdelane zemlje na območje sipin je treba ugotoviti, kot je generalna 
pravobranilka to poudarila v točki 105 sklepnih predlogov, da Komisija ni predložila dokaza, s katerim 
bi se lahko izpodbila trditev Helenske republike, da taka širitev na območju zaliva Kyparissia ni 
ugotovljena. Iz tega izhaja, da očitka Komisije v zvezi s tem ni mogoče sprejeti. 
96 Drugič, ker Komisija domnevno obdelavo območij sipin umešča na datum po izteku roka, ki ga je 
določila v svojem obrazloženem mnenju, s takim očitkom prav tako ni mogoče obdolžiti Helenske 
republike, tako da je treba zavrniti tudi očitek, ki ga je navedla Komisija v zvezi s tem. 
97 Tretjič, ugotoviti je treba, da Komisija ne izpodbija trditve Helenske republike, da na plaži, na kateri se 
razmnožujejo morske želve Caretta caretta, ne rastejo nobene rastline in da se s fotografijami, ki jih je 
predložila Komisija, ne bi dokazovala dejavnost reje, temve č prisotnost nekaj ovc na tej plaži. Komisija 
vsekakor ni predložila nobenega dokaza, ki bi omogočal ugotoviti, da bi lahko prisotnost ovc, ki je 
razvidna iz teh fotografij, škodila gnezdom želv, ki so v pesku zakopana na globini od 40 do 60 cm. 
V teh okoliščinah je treba zavrniti tudi očitek, ki ga je navedla Komisija v zvezi s tem. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopustila svetlobno onesnaževanje na območju 
zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
98 Komisija Helenski republiki očita, da ni sprejela ustreznih ukrepov, da bi preprečila,da bisezobčinsko 
razsvetljavo javnih cest in cest v bližini plaž ter s svetlobo restavracij, hotelov in trgovin v okolici 
območja zaliva Kyparissia, vznemirjalo morske želve Caretta caretta med leženjem jajc in zlasti 
vplivalo na mladiče, ki so se na novo izlegli in ki odidejo proti morju. Zatrjuje, da so bili ti pojavi 
potrjeni med obiskom njenih agentov na mestu samem 17. julija 2012 . 
99 Helenska republika navaja, da javna razsvetljava obstaja že vrsto let in da je bila nameščena pred 
sprejetjem nacionalne ureditve, s katero se je določila ustrezna presoja v skladu z Direktivo 92/43. 
Zatrjuje, da je bila za reševanje tega problema leta 2014 sprejeta ureditev, ki velja za plaže, na katerih 
se razmnožujejo te želve, in ki med drugim določa obveznost zagotoviti, da svetloba iz zasebnih in 
javnih virov ne doseže plaže, da se z njo ne bi želvjih mladičev zavedlo v napačno smer. Prav tako naj 
bi bila zgradbam in hotelom ob obali prepovedana uporaba žarometov. Predvidena naj bi bila tudi 
namestitev plošč za zakrivanje in uporaba posebnih svetilk. 
– Presoja Sodišča 
100 V zvezi s trditvijo Helenske republike, da je javna razsvetljava obstajala, preden je za take naprave 
veljala ustrezna presoja v skladu z Direktivo 92/43, zadostuje ugotoviti, da se v skladu s to direktivo 
prepoved slabšanja stanja, ki je v njej določena, ne omejuje na obveznost zadevne države članice, da 
prepove ali da odredi prenehanje zgolj novih škodljivih dejavnosti. 
101 Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da ni sprejela ustreznih varstvenih ukrepov, da bi 
preprečila, da se po vpisu območja zaliva Kyparissia na seznam OPS 19. julija 2006 z obstoječo javno 
razsvetljavo vznemirja morske želve Caretta caretta, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) 
Direktive 92/43 (glej po analogiji sodbo z dne 24. novembra 2011 , Komisija/Španija, C-404/09, 
EU:C:2011 :768, točki 127 in 128). 
102 Sprejeti je treba tudi očitek Komisije v zvezi z vznemirjanjem morske želve Caretta caretta s svetlobo 
restavracij, hotelov in trgovin v okolici območja zaliva Kyparissia. 
ECLI:EU:C:2016 :847 14 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
103 Helenska republika se namreč v zvezi s tem omejuje na navajanje, da je leta 2014 , torej po izteku roka, 
ki ga je Komisija določila v svojem obrazloženem mnenju, sprejela ureditev za reševanje tega problema, 
kar posredno nakazuje, da ta država članica prej ni sprejela ustreznih ukrepov za boj proti vznemirjanju 
morske želve Caretta caretta s takim svetlobnim onesnaževanjem. 
104 Zato Helenska republika s tem, da ni sprejela ukrepov, potrebnih za zadostno omejitev svetlobnega 
onesnaževanja, ki dosega plaže, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta,inkiso na 
območju zaliva Kyparissia, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala ribolovne dejavnosti v okolici območja 
zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
105 Komisija zatrjuje, da ribolov, ki se izvaja v bližini plaž, ki so na območju zaliva Kyparissia in na katerih 
se razmnožujejo morske žele Caretta caretta, pomenijo vir vznemirjanja teh vrst, saj se lahko vsak 
primerek, ki gre leči ali ki se vrača iz gnezda, ujame v mreže ali trči v ribiške ladje. V zvezi s tem se 
opira na poročilo, ki je priloženo njeni vlogi, s katero se je začel postopek, v skladu s katerim se 
ribolovna dejavnost izvaja s stoječimi zabodnimi mrežami neposredno poleg plažeinvčasih z vlečnimi 
mrežami, s katerimi se upravlja z ladij, komaj kilometer od plaže. 
106 Helenska republika zatrjuje, da je od uvedbe ureditve varstva tega območja ribolov na njem zmanjšan 
in da se je z raznimi instrumenti Evropske unije prav tako prispevalo k temu, da se je ribolovna 
dejavnost v tej regiji zmanjšala. Na tem območju naj bi bilo zelo malo ribiških ladij in z informacijsko 
kampanjo naj bi se poskušalo preprečiti slučajne ulove želv. 
– Presoja Sodišča 
107 Ugotoviti je treba, da s tako splošno trditvijo glede zmanjšanja ribolovne dejavnosti in informiranja 
ribičev ni mogoče izpodbiti trditve Komisije, ki je podprta z ugotovitvami iz poročila, priloženega njeni 
vlogi, s katero se je začel postopek. 
108 Zato Helenska republika s tem, da ni sprejela ustreznih ukrepov za zadostno omejitev ribolovnih 
dejavnosti ob plažah, ki so na območju zaliva Kyparissia in na katerih se razmnožujejo morske želve 
Caretta caretta, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Prvi očitek v zvezi s tem, da naj bi Helenska republika dopuščala uporabo rekreacijskih plovil in čolnov 
na pedala v okolici območja zaliva Kyparissia 
– Trditve strank 
109 Po mnenju Komisije pomeni prisotnost rekreacijskih plovil in čolnov na pedala v bližini plaž,kiso na 
območju zaliva Kyparissia in na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, vir vznemirjanja 
želv. Nekatere od teh želv naj bi celo poginile zaradi trkov s temi plovili. Ta institucija meni, da je ta 
očitek podprt z elementi iz prilog 18 in 21 k njeni vlogi, s katero se je začel postopek. 
110 Po mnenju Helenske republike ti elementi ne utemeljujejo trditev Komisije, in ta naj nikakor ne bi 
dokazala, da so želve poginile zaradi ran, povzročenih z rekreacijskimi plovili in čolni na pedala. 
ECLI:EU:C:2016 :847 15 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
– Presoja Sodišča 
111 Komisija mora v postopku zaradi neizpolnitve obveznosti dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve 
obveznosti in Sodišču predložiti potrebne dokaze, da lahko to preveri, ali ta neizpolnitev obstaja 
(sodba z dne 9. julija 2015 , Komisija/Irska, C-87/14, EU:C:2015 :449, točka 22 in navedena sodna 
praksa). 
112 Ugotoviti pa je treba, da Komisija s tem, da je v vlogi, s katero se je začel postopek, napotila na priloge 
k tej vlogi, ne da bi navedla upoštevna natančna pojasnila v zvezi z njimi, ne predlaga elementov, ki so 
potrebni, da bi se preveril obstoj neizpolnitve obveznosti, ki jo zatrjuje, in da taki elementi iz navedenih 
prilog nikakor niso očitno razvidni. 
113 Prvi očitek, ki ga je Komisija navedla v utemeljitev te tožbe, je treba zato v zvezi s tem zavrniti. 
114 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, 
— da je dopustila gradnjo hiš v Agiannakiju leta 2010 , uporabo preostalih hiš v Agiannakiju iz 
leta 2006 brez ustreznih omejitev in začetek gradbenih del, ki se nanašajo na okrog petdeset hiš 
med Agiannakijem in Elaio, ter leta 2012 dovolila gradnjo treh počitniških hiš v Vounakiju; 
— da je dopustila razvoj infrastrukture za dostop do plaže, ki je na območju zaliva Kyparissia, to je 
odprtje petih novih cest proti plaži v Agiannakiju in asfaltiranje nekaterih obstoječih dostopov in 
cest, 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov, da bi zagotovila spoštovanje prepovedi divjega kampiranja v bližini 
plaže v Kalo Neru in v Elaii; 
— da ni sprejela ukrepov, potrebnih za omejitev obratovanja barov med Elaio in Kalo Nerom, na 
plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, in da ni zagotovila, da se 
z motenjem, ki se povzroča s temi bari, ne vznemirja teh vrst; 
— da na območju zaliva Kyparissia ni sprejela ukrepov, potrebnih za to, da bi se zmanjšala prisotnost 
opreme in raznih naprav na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta,in da 
je odobrila gradnjo ploščadi pri hotelu Messina Mare; 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov za zadostno omejitev svetlobnega onesnaževanja, ki dosega plaže 
na območju zaliva Kyparissia in na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta,in 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov za zadostno omejitev ribolovnih dejavnosti ob plažah, ki so na 
območju zaliva Kyparissia, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, 
ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive 92/43. 
Drugi očitek: nespoštovanje člena 6(3) Direktive 92/43 
Trditve strank 
115 Komisija z drugim očitkom v utemeljitev svoje tožbe zatrjuje, da je Helenska republika kršila člen 6(3) 
Direktive 92/43. 
ECLI:EU:C:2016 :847 16 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
116 Komisija tej državi članici očita, da ni izpolnila svojih obveznosti iz te določbe, ker ni izvedla ustrezne 
presoje posledic projektov, ki niso neposredno povezani z upravljanjem območja zaliva Kyparissia ali 
zanj potrebni, vendar lahko nanj pomem bno vplivajo. Po mnenju Komisije bi bilo treba tako presojo 
posledic opraviti zlasti pred: 
— izdajo dovoljenj za gradnjo in gradnjo raznih hiš na območju zaliva Kyparissia; 
— odprtjem novih cest in asfaltiranjem nekaterih obstoječih cest na območju zaliva Kyparissia; 
— gradnjo novih barov na plažah navedenega območja, na katerih se razmnožujejo morske želve 
Caretta caretta; 
— namestitvijo občinske razsvetljave ob plažah na istem območju in 
— širitvijo obdelanih površin na sipinskem sistemu na območju zaliva Kyparissia. 
117 Po mnenju Komisije so bile te dejavnosti izvedene brez katere koli predhodne presoje, torej niti presoje 
posameznih posledic za vsako od teh dejavnosti niti presoje skupnih posledic vseh skupaj. Poudarja, da 
nobena od teh dejavnosti ni neposredno povezana z upravljanjem območja zaliva Kyparissia ali zanj 
potrebna in da imajo te dejavnosti glede na pomen tega območja za morske želve Caretta caretta in 
zadevni naravni habitat verjetno pomem bne posledice za navedeno območje. 
118 Helenska republika zatrjuje, da so se vsi načrti in projekti, ki so bili v regiji izvedeni brez „ustrezne 
presoje“, nanašali na dejavnosti gradenj, ki so bile končane pred uvedbo obveznosti take presoje. 
V zvezi z načrti in projekti, ki so bili izvedeni po tem datumu, zatrjuje, bodisi da so bile obveznosti iz 
člena 6(3) Direktive 92/43 izpolnjene bodisi da so bili, kadar to ni bilo tako, uvedeni upravni in 
kazenski postopki. 
119 Ta država članica zatrjuje, da so bile obveznosti in postopki, določeni v členu 6(3) Direktive 92/43, 
preneseni v nacionalno pravo in da sta izdaja gradbenih dovoljenj in izvedba gradbenih del prekinjeni 
do sprejetja predsedniške uredbe. Tako naj navedena država članica ne bi kršila obveznosti iz 
člena 6(3) Direktive 92/43. 
Presoja Sodišča 
120 Spomniti je treba, da člen 6(3) Direktive 92/43 določa postopek presoje, katerega namen je 
s predhodnim nadzorom zagotoviti, da se načrt ali projekt, ki ni neposredno povezan z upravljanjem 
zadevnega območja ali zanj potreben, vendar lahko nanj pomem bno vpliva, odobri, le čenebo škodil 
celovitosti tega območja (sodba z dne 11. septembra 2012 , Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias 
in drugi, C-43/10, EU:C:2012 :560, točka 110). 
121 Iz tega izhaja, da je ta določba upoštevna, le kadar pristojni nacionalni organi odobrijo projekt, pri 
čemer je treba pred to odobritvijo izvesti ustrezno presojo posledic projekta za zadevno območje. 
122 Zato se za katero koli dejavnost, za izvedbo katere je zahtevano dovoljenje, izvedena pa je bila brez 
njega, torej nezakonito, člen 6(3) Direktive 92/43 ne uporabi. V teh okoliščinah se v zvezi s tem ne 
ugotovi neizpolnitve obveznosti zaradi kršitve te določbe. 
123 Ta določba pa se uporabi za dejavnosti, ki so bile izvedene s predhodno odobritvijo, torej za hiše 
v Agiannakiju, za katere so bila dela izvedena leta 2010 , za tri počitniške hiše v Vounakiju leta 2012 in 
za ploščad pri hotelu Messina Mare. 
ECLI:EU:C:2016 :847 17 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
124 Ker se lahko s temi dejavnostmi povzroči izguba površine sipin in vznemirjanje morske želve Caretta 
caretta, bi morala biti za njihovo odobritev izvedena predhodna presoja njihovih posledic. 
125 Glede na to, da Helenska republika ne zatrjuje, da so bile te odobritve sprejete pred 19. julijem 2006 , 
torej datumom vpisa območja zaliva Kyparissia na seznam OPS, ali da so bile prej izvedene presoje 
vplivov v skladu s členom 6(3) Direktive 92/43, je treba v teh okoliščinah ugotoviti, da ta država članica 
s tem, da je izdala dovoljenja za hiše, zgrajene leta 2010 v Agiannakiju, za tri počitniške hiše 
v Vounakiju leta 2012 in za gradnjo ploščadi pri hotelu Messina Mare, ni izpolnila svojih obveznosti iz 
te določbe. 
126 Očitek se v preostalem zavrne. 
Tretji očitek: nespoštovanje člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43 
127 Komisija Helenski republiki očita, da je s tem, da ni sprejela učinkovitih ukrepov, ki so potrebni za 
vzpostavitev in izvajanje učinkovitega sistema strogega varstva morske želve Caretta caretta v zalivu 
Kyparissia, tako da bi se preprečila kakršno koli vznemirjanje te vrste med razmnoževanjem ter 
vsakršna dejavnost, s katero bi se lahko povzročilo slabšanje stanja ali uničenje njenih razmnoževališč, 
kršila člen 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
128 Komisija opozarja, da je treba v skladu s to določbo vzpostaviti sistem strogega varstva živalskih vrst iz 
Priloge IV(a) k Direktivi 92/43, tako da se prepove namerno vznemirjanje teh vrst zlasti med 
razmnoževanjem in slabšanje stanja ali uničenje razmnoževališč in počivališč. S tem sistemom varstva 
naj bi se zahtevala vzpostavitev celovitega pravnega okvira ter sprejetje in izvedba natančnih in 
posebnih varstvenih ukrepov. 
129 Helenska republika zatrjuje, da ni kršila člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
Tretji očitek v zvezi s tem, da naj Helenska republika ne bi vzpostavila celovitega in povezanega 
pravnega okvira 
– Trditve strank 
130 Komisija zatrjuje, da je za sistem strogega varstva, kot je določen v členu 12(1) Direktive 92/43, 
potrebno sprejetje povezanih in usklajenih preventivnih ukrepov. Poudarja, da je Helenska republika 
priznala, da tak celovit in povezan pravni okvir še ni bil sprejet, da pa se pripravlja. 
131 Komisija meni, da vsi pravni instrumenti s tega področja, ki veljajo v tej državi članici, za varstvo iz 
člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43 ne zadostujejo. Ta država članica naj bi se na obstoj teh 
pravnih instrumentov prvič sklicevala v odgovoru na tožbo. Poleg tega naj bi nekateri od teh bili 
sprejeti pred začetkom veljavnosti Direktive 92/43 in naj zato ne bi vsebovali posebnih določb, 
s katerimi bi se lahko izpolnile zahteve iz člena 12 te direktive. 
132 Ta institucija zatrjuje, da strogo varstvo morske želve Caretta caretta in njenih razmnoževališč brez 
celovitega in povezanega nacionalnega pravnega okvira ni zagotovljeno. Ureditve varstva naj ne bi bilo 
mogoče vzpostaviti s celoto nepopolnih ločenih ukrepov, ki se nanašajo na varstvo okolja na splošno, ni 
pa namena, da bi se z njimi konkretno preprečilo vsakršno namerno vznemirjanje zadevne vrste med 
razmnoževanjem in vsakršno dejavnost, s katero bi se lahko povzročilo slabšanje stanja ali uničenje 
njihovih razmnoževališč. 
ECLI:EU:C:2016 :847 18 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
133 Komisija poudarja, da zgolj z okoliščino, da ni očitno, da bi se število gnezd morske želve Caretta 
caretta na območju zaliva Kyparissia zmanjšalo, ni mogoče izpodbiti ugotovitve, da Helenska 
republika ni sprejela učinkovitih varstvenih ukrepov. Zatrjuje, da je večje število gnezd, ki je bilo pred 
kratkim ugotovljeno, posledica varstva morske želve Caretta caretta od leta 1992 in da so vplivi na to 
vrsto praviloma vidni 20 let pozneje. Poleg tega naj bi iz sodb z dne 30. januarja 2002 , Komisija/Grčija 
(C-103/00, EU:C:2002 :60), in z dne 16. marca 2006 , Komisija/Grčija (C-518/04, neobjavljena, 
EU:C:2006 :183), izhajalo, da ni potrebno, da se število gnezd zmanjša, da bi se ugotovilo vznemirjanje, 
ki lahko pomeni kršitev člena 12 Direktive 92/43. 
134 Helenska republika zatrjuje, da Komisija napačno trdi, da Helenska republika na eni strani ni sprejela 
zadostnega pravnega okvira varstva in da na drugi ni uspela izvesti posebnih in učinkovitih varstvenih 
ukrepov. Meni, da Komisija ne more uveljavljati, da na območju zaliva Kyparissia obstaja slabšanje 
stanja habitatov in vznemirjanje, ki ima pomem ben vpliv na vrste, ko pa ustrezna presoja posledic 
v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo na navedenem območju, sploh ni bila izvedena. 
135 Ta država članica zatrjuje, da zato, ker populacija morske želve Caretta caretta stalno narašča in ni 
izpostavljena nevarnosti, da bi se ji naravno območje razširjenosti zmanjšalo, ni treba uveljavljati kršitve 
člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
136 Helenska republika meni, da grški pravni red vsebuje širok, povezan, posebej strog in izjemno učinkovit 
institucionalni okvir v zvezi z varstvom morske želve Caretta caretta. V zvezi s tem se sklicuje na razne 
zakonske in regulativne akte, ki do sprejetja predsedniške uredbe skupaj tvorijo zadosten okvir. 
137 Ta država članica opozarja, da ni nikoli zatrjevala, da so bili vsi navedeni akti sprejeti posebej za 
območje zaliva Kyparissia in zadevno vrsto, temve č da se ju z njimi učinkovito varuje in tako 
zagotavlja ustrezen in strog sistem varstva v smislu člena 12 Direktive 92/43. S to določbo se naj ne bi 
zahtevalo, da se ureditev varstva določi v enem in edinem predpisu. 
138 Helenska republika se nazadnje sklicuje na lastnosti, ukrepe in učinke predloga predsedniške uredbe in 
opozarja da bo ta po sprejetem mnenju Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno sodišče) kmalu 
sprejeta. Kljub temu poudarja, da obstoj predloga predsedniške uredbe vendarle ne bo pomenil, da prej 
vgrškem pravnem redu ni bilo sistema strogega varstva. 
– Presoja Sodišča 
139 Spomniti je treba, da se s členom 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43 državam članicam nalaga, da 
sprejmejo potrebne ukrepe, da vzpostavijo sistem strogega varstva živalskih vrst iz Priloge IV(a) k tej 
direktivi na njihovem naravnem območju razširjenosti, s katerim se prepovedujeta namerno 
vznemirjanje osebkov teh vrst, zlasti med razmnoževanjem, vzrejo mladičev, zimskim spanjem in 
selitvijo, ter slabšanje stanja ali uničenje razmnoževališč ali počivališč. 
140 Sodiščeje že presodilo, da se s prenosom te določbe državam članicam ne nalaga le sprejetje celovitega 
zakonskega okvira, temve č tudi izvajanje konkretnih in posebnih ukrepov varstva v zvezi s tem, in da se 
s sistemom strogega varstva zahteva sprejetje povezanih in usklajenih preventivnih ukrepov (sodba 
z dne 15. marca 2012 , Komisija/Ciper, C-340/10, EU:C:2012 :143, točki 60 in 61 ter navedena sodna 
praksa). 
141 Celota pravnih instrumentov ni zakonski in regulativni okvir, ki bi bil celovit, kadar ti instrumenti ne 
omogočajo, da se preprečijo kršitve prepovedi slabšanja stanja, določene v členu 6(2) Direktive 92/43, 
ali kadar jih je treba, da bi se lahko zagotovilo varstvo iz člena 12 te direktive, redno dopolnjevati. 
ECLI:EU:C:2016 :847 19 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
142 To, da je bilo v točki 114 te sodbe ugotovljenih več neizpolnitev obveznosti prepovedi slabšanja stanja, 
določene v členu 6(2) Direktive 92/43, omogoča domnevo, da v zvezi z varstvom območja zaliva 
Kyparissia ni celovitega in povezanega preventivnega zakonskega okvira. 
143 Ta domneva se potrjuje z okoliščino, da je Helenska republika sprejela več ministrskih odredb, med 
drugim 23. maja 2013 , 23. julija 2013 , 14. februarja 2014 in 8. maja 2014 , zlasti v zvezi z ustrezno 
uporabo plaž, zamrznitvijo nekaterih kme tijskih dejavnosti, omejitvijo svetlobe iz zasebnih zgradb na 
plaži, prenehanjem izdaje gradbenih dovoljenj, prepovedjo nekaterih dejavnosti gradnje ter prepovedjo 
odprtja in asfaltiranja cest na območju zaliva Kyparissia. 
144 Sprejetje takih pravnih instrumentov po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju, zadostno 
dokazuje, da je bil nacionalni zakonski okvir pred tem rokom nepopoln. 
145 Helenska republika tako neutemeljeno zatrjuje, da naj bi bil namen predsedniške uredbe, ki je 
v sprejemanju in ki se nanaša na varstvo tega območja, zgolj da se zbere in združi predpise, ki so že 
veljali ob izteku navedenega roka. 
146 Nasprotno, iz mnenja Symvoulio tis Epikrateias (vrhovno upravno sodišče) je razvidno, da je zaradi 
obveznosti Helenske republike, ki izhajajo iz prava Unije, potrebna nova ureditev v zvezi z varstvom 
območja zaliva Kyparissia in da se zahteva, da se temu sodišču brez odlašanja predloži nov predlog 
uredbe. 
147 Helenska republika prav tako neutemeljeno zatrjuje, da zato, ker populacija morske želve Caretta 
caretta stalno narašča, ni potrebno, da se ji očita neizpolnitev obveznosti iz člena 12(1), 
točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
148 Kot namreč zatrjuje Komisija, zgolj z okoliščino, kot je stalnost populacije vrste, ni mogoče izpodbijati 
ugotovitve v zvezi z nepopolnostjo upoštevnega nacionalnega zakonskega okvira (glej po analogiji 
sodbo z dne 16. marca 2006 , Komisija/Grčija, C-518/04, EU:C:2006 :183, točka 21). 
149 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da v zvezi z varstvom morske želve 
Caretta caretta na območju zaliva Kyparissia ni sprejela celovitega, povezanega in strogega zakonskega 
in regulativnega okvira, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
Tretji očitek v zvezi s tem, da naj Helenska republika ne bi izvajala natančnih, posebnih in učinkovitih 
varstvenih ukrepov 
– Trditve strank 
150 Po mnenju Komisije Helenska republika ne izvaja posebnih učinkovitih ukrepov, da bi na eni strani 
preprečila vznemirjanje morske želve Caretta caretta med razmnoževanjem in na drugi dejavnosti, 
s katerimi bi se lahko povzročilo slabšanje stanja ali uničenje njenih razmnoževališč. 
151 Poudarja, da člen 12(1), točka (d), Direktive 92/43 določa strožje varstvo, kot je določeno v točkah 
od (a) do (c) tega člena, in da navedena točka (d) prepovedi ne omejuje na namerna dejanja. 
152 Zato naj bi bilo treba za presojo, v katerem delu se z neko dejavnostjo „lahko povzroči slabšanje stanja 
ali uničenje razmnoževališč“, upoštevati, da ta vrsta jajca leže le vsake dve ali tri leta in da je posebej 
dovzetna in občutljiva na zvočno in svetlobno motenje v celem postopku razmnoževanja, torej med 
valitvijo in ko se mladiči skušajo odpraviti proti morju. 
ECLI:EU:C:2016 :847 20 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
153 Komisija zatrjuje, da se lahko z raznimi človeškimi dejavnostmi, navedenimi v njeni tožbi, s katerimi se 
ustvarjajo ovire za dostop do razmnoževališč ter svetlobno in zvočno onesnaževanje, povzroči slabšanje 
stanja ali uničenje razmnoževališč morske želve Caretta caretta na območju zaliva Kyparissia. 
154 Po mnenju Helenske republike so z njenim ustavnim in zakonskim okvirom, s katerim so urejene 
dejavnosti na območju zaliva Kyparissia, prepovedane dejavnosti, s katerimi bi se lahko namerno 
vplivalo na razmnoževališča morske želve Caretta caretta ali škodilo tej vrsti. 
155 Zatrjuje, da se v skladu s smernicami Komisije slabšanje stanja območja presoja na podlagi ohranjenosti 
vsake od vrst in habitatov, ki se oceni glede na prvotne razmere, ko je bila predlagana določitev 
zadevnega območja za varovano območje. 
156 Prav tako naj bi se morala, da bi se lahko ugotovilo znatno vznemirjanje, presoja morebitnih posledic 
za celovitost območja kar zadeva njegove ekološke funkcije opraviti na ravni celotnega varovanega 
območja in ne na ravni ločenih malih delov plaže. 
– Presoja Sodišča 
157 V zvezi z zatrjevano neizpolnitvijo obveznosti prepovedi vznemirjanja varovanih vrst, določeno 
v členu 12(1), točka (b), Direktive 92/43 je treba ugotoviti, da vse neizpolnitve obveznosti iz člena 6(2) 
te direktive, kot so ugotovljene v točki 114 te sodbe, pomenijo prepovedana vznemirjanja morske želve 
Caretta caretta. 
158 Kot je generalna pravobranilka poudarila v točki 143 sklepnih predlogov, enako velja za gradnjo stavb 
v Agiannakiju leta 2006 . Drugače kakor splošna prepoved slabšanja stanja in vznemirjanja, določena 
v členu 6(2) Direktive 92/43, varstvo vrst, določeno v členu 12 te direktive, v skladu s členom 4(5) 
navedene direktive ni vezano na uvrstitev sipin v zalivu Kyparissia na seznam iz člena 4(2), tretji 
pododstavek, iste direktive. Kot je razvidno iz člena 23(1) navedene direktive se to varstvo uporablja 
že od leta 1994 . 
159 Ker so povzročitelji teh vznemirjanj vsaj sprejeli možnost, da se morske želve Caretta caretta vznemirja 
med razmnoževanjem, je pogoj v zvezi z namernostjo, določen v členu 12(1), točka (b), Direktive 92/43, 
izpolnjen (glej v tem smislu sodbo z dne 18. maja 2006 , Komisija/Španija, C-221/04, EU:C:2006 :329, 
točka 71). 
160 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da Helenska republika s tem, da v za to določenem roku ni 
sprejela vseh konkretnih ukrepov, potrebnih za preprečitev namernega vznemirjanja morske želve 
Caretta caretta med razmnoževanjem te vrste, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 12(1), točka (b), 
Direktive 92/43. 
161 Tožbi Komisije je treba ugoditi tudi v delu, v katerem se tej državi očita, da ni sprejela ukrepov, 
potrebnih za zagotovitev spoštovanja prepovedi slabšanja stanja ali uničenja razmnoževališč, določene 
v členu 12(1), točka (d), Direktive 92/43. 
162 Več neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) te direktive, kot so bile ugotovljene v točki 114 te sodbe, 
namreč pomeni dejavnosti, ki nujno škodijo razmnoževališčem morske želve Caretta caretta. 
163 Iz zgoraj navedenega izhaja, da Helenska republika s tem, 
— da v zvezi z varstvom morske želve Caretta caretta na območju zaliva Kyparissia ni sprejela 
celovitega, povezanega in strogega zakonskega in regulativnega okvira; 
ECLI:EU:C:2016 :847 21 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
— da v za to določenem roku ni sprejela vseh konkretnih ukrepov, potrebnih za preprečitev 
namernega vznemirjanja morske želve Caretta caretta med razmnoževanjem te vrste, in 
— da ni sprejela ukrepov, potrebnih za zagotovitev spoštovanja prepovedi slabšanja stanja ali uničenja 
razmnoževališč navedene vrste, 
ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 12(1), točki (b) in (d), Direktive 92/43. 
Stroški 
164 V skladu s členom 138(3) Poslovnika vsaka stranka nosi svoje stroške, če vsaka uspe samo deloma. 
165 Ker sta Komisija in Helenska republika s svojimi predlogi uspeli samo deloma, je treba odločiti, da 
vsaka nosi svoje stroške. 
Iz teh razlogov je Sodišče(četrti senat) razsodilo: 
1. Helenska republika s tem, 
— da je dopustila gradnjo hiš v Agiannakiju (Grčija) leta 2 0 1 0 , uporabo preostalih hiš 
v Agiannakiju iz leta 2 0 0 6 brez ustreznih omejitev in začetek gradbenih del, ki se 
nanašajo na okrog petde set hiš med Agiannakijem in Elaio (Grčija), ter leta 2 0 1 2 dovolila 
gradnjo treh počitniških hiš v Vounakiju (Grčija); 
— da je dopustila raz voj infrastrukture za dostop do plaže, ki je na območju zaliva Kyparissia 
(Grčija), to je odprtje petih novih cest proti plaži v Agiannakiju in asfaltiranje nekaterih 
obstoječih dostopov in cest; 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov, da bi zagotovila spoštovanje prepovedi divjega 
kampiranja v bližini plaže v Kalo Neru in v Elaii (Grčija); 
— da ni sprejela ukrepov, potrebnih za omejitev obratovanja barov med Elaio in Kalo Nerom, 
na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, in da ni zagotovila, da 
se z motenjem, ki se pov z roča s temi bari, ne v znemirja teh v rst; 
— da na območju zaliva Kyparissia ni sprejela ukrepov, potrebnih za to, da bi se zmanjšala 
prisotnost opreme in raznih naprav na plažah, na katerih se razmnožujejo morske želve 
Caretta caretta, in da je odobrila gradnjo ploščadi pri hotelu Messina Mare; 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov za zadostno omejitev svetlobnega onesnaževanja, ki 
dosega plaže na območju zaliva Kyparissia in na katerih se razmnožujejo morske želve 
Caretta caretta,in 
— da ni sprejela ustreznih ukrepov za zadostno omejitev ribolovnih dejavnosti ob plažah, ki 
so na območju zaliva Kyparissia, na katerih se razmnožujejo morske želve Caretta caretta, 
ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(2) Direktive Sveta 9 2 / 4 3 / E GS z dne 2 1. maja 1 9 9 2 
o oh ranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih v rst, kakor je bila 
spremenjena z Direktivo Sveta 2 0 0 6 / 1 0 5 / E S z dne 2 0. novembra 2 0 0 6 . 
2. Helenska republika s tem, da je izdala dovoljenja za hiše, zgrajene leta 2 0 1 0 v Agiannakiju, za 
tri počitniške hiše v Vounakiju leta 2 0 1 2 in za gradnjo ploščadi pri hotelu Messina Mare, ni 
izpolnila svojih obveznosti iz člena 6(3) Direktive 9 2 / 4 3 . 
ECLI:EU:C:2016 :847 22 
SODBA Z DNE 10. 11. 2016 – ZADEVA C-504/14  
KOMISIJA/GRČIJA  
3. Helenska republika s tem, 
— da v z vezi z varstvom morske želve Caretta caretta na območju zaliva Kyparissia ni 
sprejela celovitega, povezanega in strogega zakonskega in regulativnega okvira; 
— da v za to določenem roku ni sprejela vseh konkretnih ukrepov, potrebnih za preprečitev 
namernega v znemirjanja morske želve Caretta caretta med razmnoževanjem te v rste, in 
— da ni sprejela ukrepov, potrebnih za zagotovitev spoštovanja prepovedi slabšanja stanja ali 
uničenja razmnoževališč navedene v rste, 
ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 1 2(1), točki (b) in (d), Direktive 9 2 / 4 3 . 
4. V preostalem se tožba zav rne. 
5. E v ropska komisija in Helenska republika nosita vsaka svoje stroške. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2016 :847 23