8

Kot je razvidno iz predložitvene odločbe, se v sporu o glavni stvari uporabljajo te določbe splošnega zakona o socialni varnosti (ley general de seguridad social), ki je bil potrjen s kraljevo zakonsko uredbo 1/94 z dne 20. junija 1994 (BOE št. 154 z dne 29. junija 1994, str. 20658, v nadaljevanju: SZSV): „Člen 160. Opredelitev pojma Pravica do starostne pokojnine na podlagi plačevanja prispevkov je za vsakega upravičenca edinstvena in pomeni dosmrtno pokojnino, ki se mu prizna pod pogoji, v višini in na način, ki so predpisani z zakonom, ko, po dopolnjeni določeni starosti, preneha ali mu je prenehalo delovno razmerje. Člen 161. Upravičenci 1. Pravico do starostne pokojnine na podlagi plačanih prispevkov lahko pridobijo osebe iz splošnega sistema, ki, poleg splošnega pogoja iz člena 124(1), izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) dopolnjena starost petinšestdeset let, (b) dopolnjena minimalna doba plačevanja prispevkov, to je petnajst let […] Člen 162. Osnova za odmero pokojnine 1. Osnova za odmero pokojnine iz prispevkov je rezultat delitve osnov za plačilo prispevkov upravičenca v obdobju 180 mesecev neposredno pred mesecem nastanka dejstva, na podlagi katerega je nastala pravica do dajatve, s številom 210 […]. Sedma dodatna določba. Določbe, ki se uporabljajo za delavce, zaposlene s krajšim delovnim časom 1. Socialna varnost, ki izhaja iz pogodb o zaposlitvi s krajšim delovnim časom, se ureja v skladu z načelom enakega obravnavanja delavca, ki delo opravlja s krajšim delovnim časom in delavca, ki delo opravlja s polnim delovnim časom, in še posebej z naslednjimi določbami: Prvič. Prispevki (a) Osnova za plačilo prispevkov za socialno varnost in prispevkov, ki se plačujejo skupaj z mesečnimi prispevki, se določi za vsak mesec posebej ob upoštevanju dejansko izplačanih plač na podlagi redno opravljenih delovnih ur ali nadur. (b) Tako določena osnova za plačilo prispevkov ne sme biti nižja od zakonsko predpisanih zneskov. (c) Prispevki za nadure se zavodu za socialno varnost plačujejo na podlagi istih osnov in stopenj, ki se uporabljajo za redno opravljene ure. Drugič. Prispevna obdobja (a) Za izkazovanje potrebnega prispevnega obdobja za pridobitev pravice do dajatev iz naslova pokojnine, trajne nezmožnosti za delo, smrti in preživetja, začasne nezmožnosti za delo in starševstva, se izključno upoštevajo prispevki, ki so bili plačani na podlagi redno opravljenih delovnih ur, kakor tudi nadur, pri čemer se število opravljenih delovnih ur preračuna v enakovredno število teoretičnih dni plačevanja prispevkov. V ta namen se število dejansko opravljenih delovnih ur deli s številom pet, kar je enako dnevnemu številu delovnih ur, kar ustreza skupnemu številu 1826 delovnih ur na leto. (b) Za pridobitev pravice do dajatev iz naslova pokojnine in trajne nezmožnosti za delo se v skladu s točko (a) te določbe število teoretičnih dni plačevanja prispevkov pomnoži s količnikom 1,5, s čimer se pridobi število dni, ki se ga upošteva za določitev minimalnega obdobja plačevanja prispevkov. Izračun v nobenem primeru ne sme presegati števila dni plačevanja prispevkov v primeru zaposlitve s polnim delovnim časom. Tretjič. Osnova za odmero dajatev (a) Osnova za odmero dajatev iz naslova starostne pokojnine in trajne nezmožnosti za delo se izračuna v skladu s splošnim pravilom [...].“