Zadeva T‑409/12

Mitsubishi Electric Corp.

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Trg projektov za plinsko izolirane stikalne naprave — Sklep, sprejet po tem, ko je Splošno sodišče razglasilo delno ničnost prvotne odločbe — Globe — Obveznost obrazložitve — Načelo dobrega upravljanja — Pravica do obrambe — Enako obravnavanje — Sorazmernost — Napaka pri presoji — Izhodiščni znesek — Teža prispevka h kršitvi — Odvračalni množitelj“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 19. januarja 2016

Kadar v okviru tožbe za razglasitev ničnosti sklepa Komisije o naložitvi globe zaradi kršitve pravil o konkurenci ta sklep pomeni sklep o spremembi prvotnega sklepa, s katerim je bil naložen drugačen znesek globe in ki ga je sodišče Unije razglasilo za delno ničnega, je postopek sprejetja sklepa o spremembi del nadaljevanja postopka, v katerem je bil sprejet navedeni prvotni sklep. V teh okoliščinah, ker niso izpodbijani z ničnostno sodbo, je pri preverjanju spoštovanja pravice tožeče stranke do obrambe v postopku, ki je pripeljal do sprejetja izpodbijane odločbe, mogoče upoštevati tako prvotni sklep kot pripravljalne ukrepe pred njegovim sprejetjem, med njimi tudi obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, povezano s tem sklepom. Poleg tega, ker iz stališč tožeče stranke o dopisu o ugotovljenih dejstvih, ki ji ga je poslala Komisija, izhaja, da ji je bilo omogočeno podrobno izraziti podrobno stališče o različnih korakih izračuna globe, ki ji je bila potem naložena, ni mogoče trditi, da je Komisija kršila njeno pravico do obrambe s tem, da ji ni posredovala elementov, upoštevnih pri izračunu globe, in zlasti podatkov o prodaji. Prav tako, če je bilo zadevno podjetje že s prvotnim obvestilom o ugotovitvah o možnih kršitvah seznanjeno s tem, da namerava Komisija zagotoviti odvračalni učinek naložene globe, in če je vsaj od prvotnega sklepa lahko razumelo, da ta namen pomeni naložitev dodatnega zneska za obdobje določeno delovanja, medtem ko ta namen ni bil omajan s sodbo o razglasitvi delne ničnosti prvotnega sklepa in je bil potrjen tako v navedenem dopisu o ugotovljenih dejstvih kot na sestanku med Komisijo in tem podjetjem, ni ugotovljena kršitev pravice tega podjetja do obrambe v delu, ki se nanaša na namen Komisije, da mu naloži dodatni znesek. (Glej točke 39, 41, 43, 51 in 52.)

Obrazložitev sklepa o ugotovitvi kršitve členov 81(1) ES in 53(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in o naložitvi glob je mogoče pri preizkusu spoštovanja obveznosti obrazložitve sklepa o spremembi tega prvotnega sklepa, sprejetega po tem, ko je sodišče Unije prvotni sklep razglasilo za ničen, upoštevati v delu, v katerem na to obrazložitev ni vplivala ničnostna sodba in v katerem se ne izpodbija z besedilom sklepa o spremembi. Tako glede obrazložitve, ki se nanaša na izhodiščni znesek, ki ga je Komisija določila za izračun globe v sklepu o spremembi, to, da obdolženo podjetje lahko razume elemente presoje, na podlagi katerih je Komisija lahko ocenila težo kršitve, ki jo je storilo, v postopku sprejetja prvotnega sklepa, pomeni, da Komisiji v sklepu ni treba navesti podrobnejše obrazložitve ali številčnih elementov za natančno določitev izhodiščnega zneska. (Glej točki 54 in 66.)

Pri določitvi zneska globe, naložene zaradi kršitev pravil o konkurenci, Komisija, če je v referenčnem letu, izbranem za določitev vrednosti prodaje, dejavnosti nekaterih udeležencev omejevalnega sporazuma v zadevnem sektorju v celoti opravljala skupna družba, ki je pozneje prenehala obstajati, tako da ti udeleženci v nasprotju z drugimi niso beležili prodaje v navedenem sektorju, ne krši načela enakega obravnavanja s tem, da najprej ugotovi hipotetični izhodiščni znesek za navedeno skupno družbo in ga nato razdeli med udeležence, ki so bili delničarji te družbe. Okoliščina, da so zadnjenavedeni svoje dejavnosti prenesli na navedeni ločeni subjekt, namreč pomeni, da globe, ki jim je bila naložena, ni mogoče izračunati izračunati povsem enako kot za druge udeležence omejevalnega sporazuma in da v zvezi s tem njihov položaj ni primerljiv s položajem zadnjenavedenih. Poleg tega lahko Komisija v takih okoliščinah, tudi če ima vsak od zadevnih udeležencev v lasti enak odstotni delež kapitala navedene skupne družbe, hipotetični izhodiščni znesek razdeli glede na delež njihove prodaje zadevnega proizvoda v zadnjem letu pred ustanovitvijo skupne družbe, da bi odražal njihovo neenako zmožnost prispevanja h kršitvi. Ta metoda namreč omogoča uskladitev načela enakega obravnavanja, v skladu s katerim je treba za vse udeležence pri kršitvi upoštevati isto referenčno leto, z namero, da se upošteva neenak konkurenčni položaj udeležencev, ki imajo v lasti to skupno družbo, ob njeni ustanovitvi. (Glej točke od 108 do 112, 130, 133 in 143.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 150 in od 153 do 156.)