*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :328 1SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 15. maja 2014  
Jezik postopka: madžarščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Skupni sistem da vka n a dodano v rednost — Direktiva 
2006 /112/ES — Člen 90 — Zmanjšanje davčne osnove — Obseg obveznosti držav članic — 
Neposredni učinek“
V zadevi C-337/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Kúria (Madžarska) z odločbo z dne 23. maja 2013 , ki j e na Sodišče prispela 20. junija 2013 , v postopku
Almos Agrárkülkereskede lmi Kft
proti
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Közép-magyarországi R egionális Adó Főigazgatósága,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi J. L. da Cruz Vilaça, predsednik senata, J.-C. Bonichot (poročevalec) in A. Arabadžiev, sodnika,
generalni pravobranilec: M. P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Almos Agrárkülkereskedelmi Kft T. Garad nai, odvetnik,
— za madžarsko v lado M . Z. Fehér in K. Szíjjártó, agenta,
— za grško v lado M . Germani, agentka,
— za vlado Združenega kra ljestva S. Brighouse, agentka, skupaj z R. Hillom, barrister,
— za Evropsko ko misijo L. Lozano P alacios in A. Sipos, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :328SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 90 D irektive S veta 2006 /112/ES 
z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost (UL L 347, str. 1, 
v nadaljevanju: Direktiva o DDV).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo Almos Agrárkülkereskedelmi Kft (v nadaljevanju: 
Almos) in Nemzeti Adó- és Vámhivatal Közép-magyarországi Regionális Adó Főigazgatósága (regijska 
davčna izpostava osrednja M adžarska v sestavi nacionalne da včne in carinske u prave, v nadaljevanju: 
davčna uprava) zaradi t ega, ker je navedena uprava zavrnila popravek računov, ki g a je izvedla družba 
Almos, da b i zmanjšala da včno o snovo za da vek na dodano v rednost (v nadaljevanju: DD V) zaradi 
neopravljene prodaje.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V o kvir n aslova VII D irektive o DDV, naslovljenega „Davčna osnova“, spadata me d dr ugim 
člena 73 in 90.
4 Člen 73 te dir ektive d oloča:
„Pri dobavah blaga in opravljanju storitev, razen tistih iz členov 74 d o 77, davčna osnova zajema vse, 
kar p redstavlja plačilo, ki g a je prejel ali ga bo prejel dobavitelj ali izvajalec od pridobitelja, prejemnika 
ali tretje osebe za te dobave, vključno s subvencijami, ki s o neposredno p ovezane s ceno t akšnih 
dobav.“
5 Člen 90 n avedene dir ektive d oloča:
„1.Pri preklicu naročila, zavrnitvi ali celotnem a li delnem n eplačilu ali znižanju cene po dobavi se 
davčna osnova ustrezno z manjša pod pogoji, ki j ih določijo države članice.
2. Države članice lahko o dstopajo od odstavka 1 v primeru celotnega ali delnega neplačila.“
6 Člen 273 t e dir ektive d oloča:
„Države č lanice lahko d oločijo še dr uge obveznosti, za ka tere me nijo, da s o potrebne za pravilno 
pobiranje DD V in za preprečevanje utaj, ob upoštevanju zahteve p o enakem o bravnavanju domačih 
transakcij in transakcij, ki j ih opravljajo da včni zavezanci me d dr žavami članicami, pod pogojem, da 
takšne obveznosti v trgovini me d dr žavami članicami ne zahtevajo formalnosti pri prehodu me ja.
Možnost, ki j e predvidena v prvem p ododstavku, se ne m ore uporabljati za nalaganje dodatnih 
obveznosti v zvezi z izdajanjem ra čunov, ki j ih je več, kot je določeno v poglavju 3.“
Madžarsko p ravo
7 Člen 77 zakona CXX VII iz leta 2007 o DDV (általános forgalmi adóról szóló 2007 . évi CXX VII törvény, 
v nadaljevanju: zakon o DDV) določa:
„1.V primeru dobave b laga, opravljanja storitev a li pridobitev b laga znotraj Skupnosti se naknadno 
zmanjša da včna osnova v vrednosti protidajatve, ki s e povrne ali ki j o je treba povrniti tistemu, ki i ma 
pravico da j o prejme, kadar s e po izvršitvi transakcije
ECLI:EU:C:2014 :328 3SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
a) v primeru neveljavnosti transakcije:
aa) vzpostavi stanje pred sklenitvijo transakcije, ali
ab) ugotovi, da j e imela transakcija učinke v obdobju pred sprejetjem o dločbe, s katero je bila 
ugotovljena njena neveljavnost, ali
ac) transakcija razglasi za veljavno z odpravo nesorazmerne ko risti;
b) v primeru nepravilne izpolnitve transakcije:
ba) enostransko u porabi pravica do odstopa, ali
bb) pridobi zmanjšanje cene.
2. Davčna osnova se naknadno z manjša tudi:
a) kadar s e zaradi n eizvršitve vrne znesek predplačil;
b) v primeru dobave ali oddaje blaga, na ka terega se nanaša člen 10(a), davčni dolžnik enostransko 
uporabi svojo pravico do odstopa zaradi n eplačila v celoti, če sta stranki p onovno v zpostavili 
položaj, kot je obstajal pred sklenitvijo transakcije, ali, kadar t o ni mogoče, priznali, da j e imela 
transakcija učinke d o trenutka, ko j e prišlo do njene neizpolnitve;
c) kadar s e ob vračilu vračljive em balaže vrne znesek, ki j e bil položen ko t kavcija.
3. Davčna osnova se lahko v skladu s členom 71(1)(a) in (b) naknadno z manjša pri znižanju cene, do 
katere pride po opravljeni transakciji.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
8 Družba A lmos je avgusta in septembra 2008 p rodala seme o ljne repice dr ugemu m adžarskem u 
podjetju, in sicer dr užbi Bio-Ma M agyarország Energiaszolgáltató Zrt (v nadaljevanju: Bio-Ma). To 
seme j e bilo dobavljeno in shranjeno v skladišče, vendar ku pec ni plačal nabavne cene.
9 Zato sta se stranki s sporazumom z dne 1. oktobra 2008 d ogovorili, da j e seme o ljne repice last družbe 
Almos in da s tem b lagom ra zpolaga le ta družba, družba Bio-Ma pa tega blaga ne sme o bremeniti, ga 
prodati ali izročiti v posest tretjemu. Kot skrajni rok za izročitev semen oljne repice sta stranki določili 
10. oktober 2008 , do takrat pa je morala dr užba Bio-Ma z njim ra vnati v skladu s pravili, ki u rejajo 
hrambo.
10 Vendar b lago 10. oktobra 2008 n i bilo izročeno, saj je bilo me dtem z aseženo.
11 Družba Almos je sprožila civilni postopek za vračilo semen oljne repice. Szegedi ítélőtábla (višje sodišče 
v Szegedu) je s pravnomočno s odbo odredilo ku pcu, da i zroči 2 263 ,796 ton s emen oljne repice 
oziroma, če tega ne stori, plača znesek 1 022 783  EUR. V sodbi je bilo navedeno, da s ta stranki 
razvezali prodajno p ogodbo, ki j u je zavezovala, in da s o semena oljne repice od takrat v lasti družbe 
Almos.
12 Družba Almos je zato popravila račune v zvezi s prodajo dr užbi Bio-Ma in v mesečnem o bračunu 
davkov za december 2009 z avedla znesek 116 .705.000 m adžarskih forintov (HUF) kot DD V, ki j i ga je 
treba vrniti.
4 ECLI:EU:C:2014 :328SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
13 Vendar j e davčna uprava ugotovila, da t a obračun ni utemeljen za znesek 48 .043.000 HUF, zato je na ta 
znesek naložila globo v višini 10 %. Navedla je, da j e bila, čeprav ni prišlo do plačila protidajatve, 
podana dobava blaga v smislu člena 9(1) zakona o DDV. Po mnenju te uprave p opravek računov ni bil 
upravičen, sporazum, ki s ta ga stranki sklenili po dobavi, pa se mora šteti za no vo transakcijo. Poleg 
tega naj tudi ne bi bilo vzpostavljeno p rvotno s tanje, saj ni prišlo do izročitve semen oljne repice in do 
plačila dogovorjenega zneska. Določbe člena 77(1) in (2) zakona o DDV naj bi omogočale naknadno 
zmanjšanje da včne osnove, če transakcija ni veljavna, kar p a ni tako v primeru ra zveze pogodbe, do 
kakršne je prišlo v obravnavani zadevi. V zakonu o DDV n aj ne bi bilo no bene določbe, ki b i 
dopuščala naknadno z manjšanje da včne osnove zgolj zato, ker zadevo blago v celoti ali delno n i bilo 
plačano.
14 Prvostopenjsko sodišče je tožbo, ki j o je družba Almos vložila zoper odločbo da včne uprave, zavrnilo.
15 Družba Almos v kasacijski p ritožbi pred predložitvenim sodiščem n avaja, da j e bilo zaradi ra zveze 
pogodbe lastništvo prodanega blaga spet preneseno n anjo. Trdi, da z davčnega vidika torej ni bila 
opravljena neodvisna transakcija, temve č transakcija, ki j e ozko i n neločljivo povezana s prvotno 
prodajno p ogodbo, saj bi kupec postal lastnik, le če bi plačal nabavno c eno. Trdi t udi, da j i v zvezi 
s členom 90(1) Direktive o DDV ni mogoče očitati nobenega nepravilnega ravnanja glede položaja, ki 
ji omogoča pravico do zmanjšanja.
16 Predložitveno s odišče navaja, da z akon o DDV ob vložitvi zahteve z a vračilo da vka n i zajemal vseh 
primerov iz člena 90(1) Direktive o DDV in me d dr ugim n i omogočal možnosti zmanjšanja da včne 
osnove v primeru preklica naročila, zavrnitve ali celotnega ali delnega neplačila protidajatve. Sprašuje 
se, ali so bile s tem z akono m da včnim zavezancem o dvzete pravice, ki b i jih lahko u veljavljali na tej 
podlagi.
17 V teh okoliščinah je Kúria ( vrhovno s odišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali so določbe člena 77(1) in (2) [zakona o DDV] v različici, ki j e veljala do 31. decembra 2010 , 
združljive s členom 90(1) [Direktive o DDV]? Konkretneje, ali [zakon o DDV] zajema vse primere 
znižanja davčne osnove, ki s o določeni v omenjenem č lenu 90(1)?
2. V primeru nikalnega odgovora [na prvo vp rašanje]: ali ima da včni zavezanec, če tega ne določa 
nacionalna ureditev, pravico do znižanja da včne osnove n a podlagi načel nevtralnosti davka in 
sorazmernosti ter ob u poštevanju d oločbe člena 90(1) [Direktive o DDV], če ob izvedbi 
transakcije ne pridobi ustrezne protidajatve?
3. V primeru, da i ma določba člena 90(1) [Direktive o DDV] neposreden učinek: pod ka terimi pogoji 
lahko [davčni zavezanec] zmanjša da včno o snovo? Ali zadošča, da i zda p opravni račun in ga da 
kupcu, ali pa je potrebno, da p oleg tega dokaže, da j e blago dejansko p ridobil nazaj v last oziroma 
da g a je dobil nazaj v posest?
4. V primeru nikalnega odgovora na tretje vp rašanje: ali pravo Unije državi članici nalaga obveznost, 
da p ovrne škodo, ki j e da včnemu zavezancu n astala zaradi n jene neizpolnitve o bveznosti 
uskladitve, zaradi č esar m u je bila odvzeta možnost zmanjšanja davčne osnove?
5. Ali se člen 90(2) [Direktive o DDV] lahko ra zlaga tako, da i majo dr žave č lanice m ožnost, da 
v primeru celotnega ali delnega neplačila ne dopuščajo zmanjšanja da včne osnove? Če je to tako: 
ali se lahko s predpisi države članice izrecno p repove zmanjšanje in ali ima to, da p redpisi tega ne 
urejajo, enak pravni učinek?“
ECLI:EU:C:2014 :328 5SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo in peto vprašanje
18 Najprej je treba opozoriti, da s istem s odelovanja, določen s členom 267 PD EU, temelji na jasni ločitvi 
nalog me d nacionalnimi sodišči in Sodiščem. V okviru postopka, ki j e bil uveden n a podlagi 
navedenega člena, je razlaga nacionalnih določb v pristojnosti sodišč držav članic, in ne Sodišča, ki n e 
sme o dločati o skladnosti pravnih pravil nacionalnega prava z določbami prava Unije. Ve ndar j e 
Sodišče pristojno, da p redložitvenemu sodišču da v se napotke z a razlago prava Unije, ki m u bodo 
omogočili presojo skladnosti pravil nacionalnega prava s predpisi Skupnosti (glej zlasti sodbo 
Placanica in dr ugi, C-338/04, C-359/04 in C-360/04, EU:C:2007 :133, točka 36).
19 Čeprav Sodišče v obravnavani zadevi torej ni pristojno z a odločanje o skladnosti člena 77 z akona 
o DDV s členom 90 D irektive o DDV, pa je pristojno, da p redložitvenemu sodišču da v se napotke z a 
razlago zadnjenavedene določbe, ki m u bodo omogočili presojo te skladnosti.
20 Tako je treba šteti, da p redložitveno s odišče s prvim in pe tim vp rašanjem, ki j u je treba obravnavati 
skupaj, v bistvu sprašuje, ali določbe člena 90 D irektive o DDV zahtevajo, da s o v nacionalnih 
določbah za prenos določb člena 90 i zrecno n ašteti vsi položaji, na podlagi ka terih je v skladu 
z odstavkom 1 tega člena podeljena pravica do zmanjšanja davčne osnove za DDV.
21 V skladu s sodno p rakso Sodišča se za prenos dir ektive v nacionalno p ravo ne zahteva nujno formalni 
in dobesedni prevzem n jenih določb v izrecno i n specifično z akonsko d oločbo; za prenos namreč, 
odvisno o d njene vsebine, lahko z adostuje splošni pravni kon tekst, če ta kon tekst dejansko z agotavlja 
polno u porabo D irektive n a dovolj jasen in natančen način, da s e upravičenci, če je ta dir ektiva 
namenjena podeljevanju pravic posameznikom, lahko v celoti seznanijo s svojimi pravicami in se po 
potrebi na njih sklicujejo pred nacionalnimi sodišči (glej zlasti sodbi Komisija/Švedska, C-287/04, 
EU:C:2005 :330, točka 6, in Komisija/Irska, C-427/07, EU:C:2009 :457, točka 54).
22 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da m orajo v skladu s členom 90(1) Direktive o DDV, ki s e nanaša na 
preklic naročila, zavrnitev ali celotno a li delno n eplačilo ali znižanje cene po dobavi, vse države članice 
zmanjšati da včno o snovo in torej znesek DD V, ki g a dolguje da včni zavezanec, vsakič, ko da včni 
zavezanec po transakciji ni prejel dela ali celotnega plačila. Ta določba je izraz temeljnega načela 
Direktive o DDV, na podlagi katerega da včno o snovo tvori dejansko p rejeto plačilo in ka terega ko relat 
je, da da včna uprava iz naslova DD V ne more prejeti zneska, ki j e višji od tistega, ki g a je prejel davčni 
zavezanec (glej v tem s mislu sodbo Kraft Foods Polska, C-588/10, EU:C:2012 :40, točki 26 in 27).
23 Vendar o dstavek 2 navedenega člena 90 dr žavam č lanicam o mogoča, da o dstopajo od zgoraj 
navedenega pravila v primeru celotnega ali delnega neplačila cene transakcije. Davčni zavezanci se 
zato ne morejo na podlagi člena 90(1) Direktive o DDV sklicevati na pravico do zmanjšanja da včne 
osnove z a DD V v primeru neplačila cene, če se je zadevna dr žava članica odločila za uporabo 
odstopanja iz člena 90(2) navedene dir ektive.
24 Treba je ugotoviti, da j e treba nacionalno d oločbo, ki p ri naštevanju primerov, v katerih je da včna 
osnova zmanjšana, ne navaja neplačila cene transakcije, obravnavati ko t rezultat tega, da j e dr žava 
članica uporabila možnost odstopanja, ki j o ima v skladu s členom 90(2) Direktive o DDV.
25 V zvezi s tem j e treba namreč opozoriti, da v primeru celotnega ali delnega neplačila ku pnine brez 
odpovedi ali razveljavitve p ogodbe, kupec še ve dno d olguje dogovorjeno c eno, prodajalec, čeprav ni 
več lastnik blaga, pa ima še vedno n ačeloma svojo terjatev, na katero se lahko s klicuje pred sodiščem. 
Vendar j e, ke r ni mogoče izključiti, da b o taka t erjatev p ostala dejansko d okončno n eizterljiva, 
zakono dajalec Unije nameraval posameznim dr žavam članicam p repustiti izbiro, da s e odločijo, ali se
6 ECLI:EU:C:2014 :328SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
 v položaju neplačila nabavne cene, ki s trank dr ugače ka kor odpoved ali razveljavitev p ogodbe ne 
postavlja v prvotni položaj, podeljuje pravica do ustreznega zmanjšanja davčne osnove ob pogojih, ki j ih 
določijo, ali pa tako z nižanje v tem p oložaju ni dovoljeno.
26 V teh okoliščinah je treba po eni strani ugotoviti, da z golj zato, ker pri naštevanju primerov, v katerih 
se da včna osnova zmanjša, nacionalna določba za prenos ne povzema vseh primerov iz člena 90(1) te 
direktive, ob upoštevanju splošnega pravnega kon teksta tega ukrepa za prenos, ni mogoče šteti, da t a 
določba ne bi mogla dejansko z agotoviti polne uporabe Direktive o DDV na dovolj jasen in natančen 
način.
27 Po dr ugi strani pa je pomem bno, da v primerih, ki n iso povezani z neplačilom c ene, nacionalne 
določbe za prenos upoštevajo vse primere, v katerih da včni zavezanec po transakciji ni prejel dela ali 
celotnega plačila, kar m ora preveriti nacionalno s odišče.
28 Glede na navedeno je treba na prvo in pe to vp rašanje odgovoriti, da j e treba določbe člena 90 D irektive 
o DDV ra zlagati tako, da n e nasprotujejo nacionalni določbi, ki n e omogoča zmanjšanja davčne osnove 
za DD V v primeru neplačila cene, če se uporabi odstopanje iz odstavka 2 tega člena. Vendar s e mora ta 
določba nanašati na vse ostale primere, v katerih da včni zavezanec v skladu z odstavkom 1 navedenega 
člena po opravljeni transakciji ni prejel dela ali celotnega plačila, kar m ora preveriti nacionalno s odišče.
Drugo, tretje in četrto vprašanje
29 Z dr ugim, tretjim in četrtim vp rašanjem, ki j ih je treba obravnavati skupaj, predložitveno s odišče 
v bistvu sprašuje, katere pravice bi lahko da včni zavezanec uveljavljal, in, po potrebi, pod ka terimi 
pogoji, da b i zmanjšal svojo da včno o snovo za DD V ali uporabil enakovreden ukrep, če bi to sodišče po 
preverjanju, ki g a mora opraviti, ugotovilo, da z nacionalnimi določbami, ki s o sporne v zadevi v glavni 
stvari – ra zen v primeru neplačila cene – določbe člena 90(1) Direktive o DDV n iso pravilno 
prenesene.
30 Predložitveno s odišče tako s prašuje, prvič, ali člen 90(1) Direktive o DDV izpolnjuje pogoje za 
neposredni učinek na strani davčnih zavezancev.
31 Opozoriti je treba, da j e iz ustaljene sodne prakse Sodišča razvidno, da s e lahko p osamezniki v vseh 
primerih, v katerih se določbe dir ektive z vidika v sebine izkažejo za nepogojne in dovolj natančne, 
nanje sklicujejo pred nacionalnimi sodišči zoper državo, če ta v predpisanem r oku dir ektive n i prenesla 
v nacionalno p ravo ali če je ni prenesla pravilno (glej sodbo Pfeiffer in dr ugi, od C-397/01 d o C-403/01, 
EU:C:2004 :584, točka 103, in sodbo A ssociation d e mé diation s ociale, C-176/12, EU:C:2014 :2, 
točka 31).
32 Določba prava Unije je brezpogojna, če določa obveznost, ki n e vsebuje no benega pogoja, in njena 
izvršitev a li učinki niso odvisni od no benega akta institucij Unije ali držav članic (glej v tem s mislu 
sodbo Pohl-Boskamp, C-317/05, EU:C:2006 :684, točka 41).
33 V obravnavani zadevi člen 90(1) Direktive o DDV določa, da s e v primerih, ki j ih ureja, davčna osnova 
ustrezno z manjša pod pogoji, ki j ih določijo države članice.
34 Čeprav ta člen dr žavam članicam p ri določitvi ukrepov, ki o mogočajo določitev z neska z manjšanja, 
tako d opušča neko p olje proste presoje, pa to ne vp liva na natančnost in nepogojnost obveznosti 
priznanja pravice do zmanjšanja da včne osnove v primerih, na ka tere se nanaša ta člen. Zato ta člen 
izpolnjuje pogoje za neposredni učinek (glej po analogiji zlasti sodbo Association d e mé diation s ociale, 
EU:C:2014 :2, točka 33).
ECLI:EU:C:2014 :328 7SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
35 Iz tega sledi, da j e – ke r se lahko da včni zavezanci za zmanjšanje da včne osnove z a DD V pred 
nacionalnimi sodišči zoper dr žavo s klicujejo n a člen 90(1) D irektive o DDV – vp rašanje 
predložitvenega sodišča, ki s e nanaša na to, ali je zadevna država članica dolžna povrniti škodo, ki b i 
zainteresiranim osebam nastala, ker jim je ta država z napačnim prenosom navedene dir ektive o dvzela 
pravico do znižanja, brezpredmetno.
36 Drugič, glede tega, kaj mora izpolnjevati uresničevanje te pravice do zmanjšanja davčne osnove, je treba 
opozoriti, da l ahko dr žave članice v skladu s členom 273 D irektive o DDV določijo dr uge obveznosti, 
za ka tere me nijo, da s o potrebne za pravilno p obiranje DD V in za preprečevanje utaj, in sicer me d 
drugim, če se ta možnost ne uporablja za nalaganje dodatnih obveznosti v zvezi z izdajanjem ra čunov, 
ki jih je več, kot je določeno v poglavju 3 te dir ektive.
37 Glede na to, da č lena 90(1) in 273 D irektive o DDV zunaj v njiju začrtanih me ja ne določata niti 
pogojev n iti obveznosti, ki j ih lahko d oločijo dr žave članice, je treba ugotoviti, da j e s temi določbami 
državam članicam p odeljen prosti preudarek, zlasti v zvezi s tem, kaj morajo da včni zavezanci pred 
davčnimi organi navedenih dr žav izpolniti za zmanjšanje davčne osnove (glej v tem s mislu sodbo Kraft 
Foods Polska, EU:C:2012 :40, točka 23).
38 Vendar i z sodne prakse Sodišča izhaja, da l ahko u krepi za preprečevanje utaj ali izogibanje da vkom 
načeloma določajo odstopanja glede pravil o davčni osnovi le v mejah, nujno p otrebnih za dosego tega 
posebnega cilja. Na cilje in načela Direktive o DDV m orajo namreč vp livati čim m anj in se torej ne 
smejo uporabiti na način, ki b i ogrozil nevtralnost DD V (glej v tem s mislu sodbi Kraft Foods Polska, 
EU:C:2012 :40, točka 28 in Petroma Transports in dr ugi, C-271/12, EU:C:2013 :297, točka 28).
39 Zato je pomem bno, da s e formalnosti, ki j ih morajo da včni zavezanci izpolniti za izvrševanje pravice do 
zmanjšanja davčne osnove za DD V pred da včnimi organi, omeji na tiste, ki o mogočajo dokazovanje, da 
po sklenitvi transakcije protidajatev – delno a li v celoti – zagotovo ne bo prejeta. V zvezi s tem m ora 
nacionalno s odišče preveriti, ali je tako p ri formalnostih, ki j ih zahteva zadevna država članica.
40 Glede na navedeno je treba na drugo, tretje in četrto vp rašanje odgovoriti, da s e lahko da včni zavezanci 
za zmanjšanje da včne osnove z a DD V pred nacionalnimi sodišči zoper državo članico sklicujejo na 
člen 90(1) Direktive o DDV. Čeprav lahko dr žave č lanice določijo, da j e uveljavljanje pravice do 
znižanja take da včne osnove p ogojeno z izpolnjevanjem d oločenih formalnosti, ki o mogočajo zlasti 
dokazovanje, da da včni zavezanec protidajatve p o sklenitvi transakcije – delno a li v celoti – zagotovo 
ni prejel in da s e lahko sklicuje na enega od primerov iz člena 90(1) Direktive o DDV, pa tako sprejeti 
ukrepi ne smejo presegati tega, kar j e potrebno z a to dokazovanje, kar m ora p reveriti nacionalno 
sodišče.
Stroški
41 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
1. Določbe člena 9 0 D irektive Sveta 2 0 0 6 / 1 1 2 / E S z dne 2 8. novembra 2 0 0 6 o skupnem sistemu 
davka na dodano v r ednost je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo n acionalni določbi, ki 
ne omogoča zmanjšanja davčne osnove za davek n a dodano v r ednost v primeru neplačila 
cene, če se uporabi odstopanje iz odstavka 2 tega č lena. Vendar se mora ta določba nanašati 
na vse ostale primere, v katerih davčni zavezanec v skladu z odstavkom 1 navedenega č lena 
po opravljeni transakciji ni prejel de la ali celotnega p lačila, kar m ora preveriti nacionalno 
sodišče.
8 ECLI:EU:C:2014 :328SODBAZDNE15.5.2014 –ZADEVAC-337/13
ALMOS AGRÁRKÜLKERESKEDELMI
2. Davčni zavezanci se lahko za zmanjšanje davčne osnove za davek n a dodano v r ednost pred 
nacionalnimi sodišči zoper državo članico sklicujejo n a člen 9 0(1) D irektive 2 0 0 6 / 1 1 2 . 
Čeprav lahko države članice določijo, da je uveljavljanje pravice do znižanja take d avčne 
osnove pogojeno z izpolnjevanjem d oločenih formalnosti, ki omogočajo z lasti dokazovanje, 
da davčni zavezanec protidajatve po sklenitvi transakcije – de lno ali v celoti – zagotovo ni 
prejel in da se lahko sklicuje na enega o d primerov iz člena 9 0(1) Direktive 2 0 0 6 / 1 1 2 , pa 
tako sprejeti ukrepi ne smejo p resegati tega, kar je potrebno za to dokazovanje, kar mora 
preveriti nacionalno sodišče.
Podpisi