Zadeva C‑578/11 P

Deltafina SpA

proti

Evropski komisiji

„Pritožba — Omejevalni sporazumi — Italijanski trg nakupa in prve predelave surovega tobaka — Odločba o ugotovitvi kršitve člena 81 ES — Imuniteta pred globami — Obveznost sodelovanja — Pravica do obrambe — Meje sodnega nadzora — Pravica do poštenega sojenja — Zaslišanja prič ali strank — Razumni rok — Načelo enakega obravnavanja“

Povzetek – Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 12. junija 2014

(členi 256, 268 in 340 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 41 in 47, drugi odstavek)

Sodni postopek – Navajanje novih razlogov med postopkom – Pogoji – Razlog, ki temelji na okoliščinah, ki so se razkrile med postopkom – Nov pravni element – Odločba, v kateri so pojasnjene obveznosti, ki jih Komisiji nalaga načelo enakega obravnavanja – Izključitev

V konkurenčnem pravu Unije v zvezi z zmanjšanjem globe v zameno za sodelovanje podjetja, ki se mu očita kršitev, obveznost sodelovanja nosi podjetje. Tudi ob predpostavki, da je Komisije sprejela morebitno neprostovoljno razkritje podjetja, da sodeluje s Komisijo, drugim podjetjem, ki so sodelovala v omejevalnem sporazumu, pa s tem sprejetjem ne bi bilo mogoče upravičiti razkritja, ki ga je to podjetje storilo samo od sebe, in z njim torej ne bi bilo mogoče ovreči ugotovitve, da je to podjetje kršilo obveznost sodelovanja. Kadar je razkritje spontano, ni neizogibno. (Glej točko 53.)

Čeprav obstaja redna in zakonita praksa Splošnega sodišča, da o tehničnih vprašanjih ali zapletenih dejstvih zasliši osebe, ki zastopajo stranke in ki vedo upoštevne podrobnosti, v primeru ko se vprašanja, postavljena odvetniku tožeče stranke in uradniku Komisije, ki je odgovoren za zadevo, nanašajo predvsem na izpodbijana dejstva, ki so bila med strankama sporna in se ne zdi, da bi bili zadevni osebi zaslišani zaradi posebnih tehničnih znanj, ki bi jih imeli, Splošno sodišče prekorači to, kar se lahko opravi v okviru zgoraj navedene prakse, saj se zaslišanje s strani Splošnega sodišča nanaša na dejstva, ki bi jih bilo treba ugotoviti, glede na posamezni primer, s pričanji po postopku, določenem v členu 68 Poslovnika tega sodišča. Dejstvo, da tožeča stranka na obravnavi temu ni ugovarjala pa ne povzroči tega, da bi bil pritožbeni razlog glede te nepravilnosti nedopusten. (Glej točke od 59 do 62.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 67.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 74 do 76.)

Prekoračitev razumnega trajanja sojenja kot kršitev postopka, ki pomeni kršitev temeljne pravice, mora zadevni stranki omogočiti učinkovito sredstvo, s katerim lahko to ustrezno popravi. Vendar se, če ne obstajajo indici, da je predolgo trajanje postopka pred Splošnim sodiščem vplivalo na rešitev spora, izpodbijana sodba zaradi nespoštovanja sojenja v razumnem roku ne razveljavi. Ta ugotovitev temelji zlasti na tem, da če nespoštovanje sojenja v razumnem roku ni vplivalo na rešitev spora, razveljavitev izpodbijane sodbe ne bi odpravila kršitve načela učinkovitega sodnega varstva, ki jo je storilo Splošno sodišče. Poleg tega v primerih sodb v katerih se ugotovi kršitev konkurenčnega prava Unije in naloži globa Sodišče, ob upoštevanju nujnosti zagotavljanja spoštovanja konkurenčnega prava Unije, ne more zgolj zaradi kršitve sojenja v razumnem roku dopustiti, da se ponovno načne vprašanje utemeljenosti ali višine globe, ob tem da so bili vsi pritožbeni razlogi zoper ugotovitve Splošnega sodišča v zvezi s tem zneskom globe ali ravnanjem, zaradi katerega je ta globa naložena, zavrnjeni. (Glej točke od 80 do 84.)