22.

Predložitveno sodišče pojasnjuje, da mora biti v skladu z nacionalnimi pravili pogodba o potrošniškem kreditu pisna in da mora vsebovati nekatere informacije, med drugim o znesku, številu in rokih vračila glavnice, obresti in drugih stroškov, ter, če je ustrezno, informacije o obročnem odplačevanju. ( 21 ) Kreditna pogodba, ki je stranki ne podpišeta, ne izpolnjuje nacionalnih pravil in zato ni veljavna. ( 22 ) V postopku v glavni stvari so navedene informacije (del obveznih informacij) vključene v nepodpisane splošne pogoje poslovanja. Zato se postavlja vprašanje, ali je pogodba o potrošniškem kreditu, sklenjena 29. junija 2011, veljavna. Ob upoštevanju navedenega je predložitveno sodišče v predhodno odločanje predložilo sedem vprašanj, ki so morda lažje razumljiva, če so povzeta: Prvo in drugo vprašanje — Kaj pomeni izraz „na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov“ iz člena 10(1) v povezavi s členom 3(m) Direktive 2008/48? – Ali se ta izraz nanaša samo na fizični dokument, ki ga podpišeta stranki kreditne pogodbe? – Ali mora ta dokument vsebovati obvezne informacije iz člena 10(2)? – Ali so zahteve člena 10(1) Direktive 2008/48 izpolnjenje, če so obvezne informacije v ločenem dokumentu, kot so splošni pogoji poslovanja, ki ga stranki kreditne pogodbe ne podpišeta, in če se kreditna pogodba sklicuje na zadevni dokument? — V kolikšni meri Direktiva 2008/48 povsem usklajuje pravila o informacijah, ki jih je treba vključiti v kreditno pogodbo za namene člena 10(1) in (2), zaradi česar navedene določbe nasprotujejo nacionalnim pravilom: (i) ki določajo, da morajo biti obvezne informacije vključene v samo en dokument, ki ga podpišeta stranki kreditne pogodbe, ali (ii) ki pomenijo, da kreditna pogodba ne more imeti polnega pravnega učinka, če so nekatere obvezne informacije v ločenem dokumentu, kot so splošni pogoji poslovanja? Tretje in četrto vprašanje — Ali „pogostost plačil“ iz člena 10(2)(h) Direktive 2008/48 pomeni, da mora posojilodajalec v kreditni pogodbi navesti točen datum, na katerega mora biti izvedeno posamezno plačilo, ali pa je dovolj navesti, kdaj posamezno plačilo zapade s sklicevanjem na objektivno preverljiva merila? – Če velja ta zadnja predpostavka, ali so lahko zadevne informacije vključene v ločen dokument, na katerega se kreditna pogodba sklicuje, kot so „splošni pogoji poslovanja“, ki ga pogodbeni stranki nista podpisali? Peto in šesto vprašanje — Ali člen 10(2)(h) v povezavi s točko (i) Direktive 2008/48 pomeni, da preglednice odplačil ni treba vključiti v kreditno pogodbo za določeno dobo, v kateri se glavnica odplačuje v posameznih obrokih, in da lahko namesto tega posojilodajalec posojilojemalcu zagotovi take informacije na zahtevo? Ali pa mora posojilodajalec v kreditno pogodbo vključiti preglednico odplačil od datuma, na katerega pogodba začne veljati, in ima posojilojemalec tudi med trajanjem kreditne pogodbe pravico zahtevati preglednico odplačil, ki prikazuje razpored plačil od datuma zadevne zahteve? Ali so zahteve po informacijah iz člena 10(2)(h) povsem usklajene v skladu s členom 22(1) Direktive 2008/48, zaradi česar države članice ne morejo zahtevati, da mora biti preglednica odplačil vključena v kreditno pogodbo? Sedmo vprašanje — Ali je kazen, naložena v skladu z nacionalnim pravom, da se kreditna pogodba šteje za brezobrestno in brez stroškov (kar pomeni, da mora posojilojemalec povrniti samo glavnico), če posojilodajalec ne zagotovi večine informacij iz člena 10(2) Direktive 2008/48, sorazmerna za namene členov 1 in 23 navedene direktive?