ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sodba Sodišča (peti senat) z dne 4. decembra 2008 – Komisija proti Združenemu kraljestvu

(Zadeva C-247/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2003/35/ES — Sestava nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem — Sodelovanje javnosti — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Stanje, ki ga je treba upoštevati — Položaj ob poteku roka, določenega z obrazloženim mnenjem (člen 226 ES) (Glej točko 5.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje določb, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, str. 17), v predpisanem roku

Izrek

1. Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska s tem, da v predpisanem roku ni sprejelo zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, ni izpolnilo obveznosti iz te direktive.

2. Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča (peti senat) z dne 4. decembra 2008 – Komisija proti Združenemu kraljestvu

(Zadeva C-247/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2003/35/ES — Sestava nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem — Sodelovanje javnosti — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Stanje, ki ga je treba upoštevati — Položaj ob poteku roka, določenega z obrazloženim mnenjem (člen 226 ES) (Glej točko 5.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje določb, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, str. 17), v predpisanem roku

Izrek

1. Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska s tem, da v predpisanem roku ni sprejelo zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, ni izpolnilo obveznosti iz te direktive.
Čeprav člen 228 ES ne določa roka, v katerem je treba izvršiti sodbo, s katero je bila ugotovljena neizpolnitev obveznosti, zahteva interes takojšnje in enotne uporabe prava Skupnosti, da se ta izvršitev začne takoj in se čimprej konča.

Cilj postopka iz člena 228(2) ES je spodbuditi državo članico kršiteljico k izvršitvi sodbe glede neizpolnitve obveznosti in s tem zagotoviti učinkovito uporabo prava Skupnosti. Ukrepa, predvidena s to določbo, torej pavšalni znesek in denarna kazen, uresničujeta isti cilj.

V zvezi s tem je Sodišče pristojno za to, da v vsaki zadevi glede na okoliščine primera, o katerem odloča, in glede na stopnjo prepričevanja in odvračanja, ki se mu zdi potrebna, določi primerne denarne sankcije, da se zagotovi kar najhitrejša izvršitev sodbe, s katero je bila predhodno ugotovljena neizpolnitev obveznosti, ter da se prepreči ponovne podobne kršitve prava Skupnosti.

Če se zdi naložitev denarne kazni posebej prilagojena za spodbuditev države članice, da v najkrajšem možnem roku izpolni obveznost, ki bi ob neobstoju takega ukrepa ostala neizpolnjena, temelji naložitev pavšalnega zneska bolj na presoji posledic neizpolnitve obveznosti zadevne države članice za zasebne in javne interese, zlasti če se je neizpolnitev obveznosti nadaljevala dlje časa po sodbi, s katero je bila prvotno ugotovljena.

Če je plačilo denarne kazni, ki ima glede trajajoče neizpolnitve predvsem prisilno naravo, treba naložiti načeloma le, če neizvršitev sodbe, s katero je bila ta ugotovljena, še vedno traja, pa to ne velja, če gre za naložitev plačila pavšalnega zneska.

(Glej točke 27 in od 56 do 59.)
Zadeva C-411/07

X BV

proti

Staatssecretaris van Financiën

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Hoge Raad der Nederlanden)

„Skupna carinska tarifa — Kombinirana nomenklatura — Tarifna razvrstitev — Tarifne številke 8541, 8542 in 8543 — Optični sklopniki“

Sodba Sodišča (peti senat) z dne 2. oktobra 2008 I ‐ 7421

Povzetek sodbe

Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Optični sklopniki

(Uredba Sveta št. 2658/87, priloga I, tarifne številke 8541, 8542 in 8543; Uredba Komisije št. 1832/2002)

Kombinirano nomenklaturo v prilogi I k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 1832/2002, je treba razlagati tako, da se optični sklopnik uvršča pod njeno tarifno številko 8541 ne glede na to, ali vsebuje ojačevalno vezje ali ne. Tarifna uvrstitev optičnih sklopnikov se namreč ne more spreminjati na podlagi obstoja ali neobstoja ojačevalnega integriranega vezja, ker je to namenjeno le zagotavljanju dobrega prenosa signalov in bistveno ne spreminja značilnosti in lastnosti optičnega sklopnika kot fotoobčutljivega polprevodniškega elementa. Taka uvrstitev se zato zdi specifična in ustrezna.

(Glej točke od 23 do 25 in izrek.)
Zadeva C-313/07

Kirtruna SL in Elisa Vigano

proti

Red Elite de Electrodomésticos SA in drugim

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Juzgado de lo Mercantil no 3 de Barcelona)

„Socialna politika — Direktiva 2001/23/ES — Prenos podjetja — Ohranjanje pravic delavcev — Postopek pri plačilni nesposobnosti — Vstop v najemno pogodbo“

Sodba Sodišča (četrti senat) z dne 16. oktobra 2008 I ‐ 7909

Povzetek sodbe

Socialna politika – Približevanje zakonodaj – Prenos podjetij – Ohranjanje pravic delavcev – Direktiva 2001/23

(Direktiva Sveta 2001/23, člen 3(1))

Člen 3(1) Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov ob prenosu podjetja ne zahteva nadaljevanja veljavnosti najemne pogodbe za poslovni prostor, sklenjene med odsvojiteljem podjetja in tretjim, čeprav bi lahko prenehanje te pogodbe povzročilo prenehanje pogodb o zaposlitvi, prenesenih na pridobitelja.

Res je, da je namen navedene direktive varovanje delavcev ob zamenjavi delodajalca in zlasti zagotovitev, da se njihove pravice ohranijo, in res je, da če ne gre za samodejen prenos najemne pogodbe, obstaja nevarnost, da bo moral pridobitelj podjetja prostore zapustiti, prenehati opravljati svoje dejavnosti in s tem odpovedati pogodbe o zaposlitvi zadevnih delavcev. Ne glede na to pa potreba po dosegi tega cilja varovanja delavcev ne sme iti tako daleč, da sproža dvom o nedvoumnem besedilu člena 3(1) Direktive 2001/23 in ogroža pravice tretjih, ki jih postopek prenosa podjetja ne zadeva, tako da jim naloži obveznost sprejeti samodejen prenos najemne pogodbe, ki je ta direktiva jasno ne predvideva.

(Glej točke od 42 do 44, 47 in izrek.)
(Glej točke od 40 do 43.)

Iz člena 61 Statuta Sodišča izhaja, da mora biti namen vsake pritožbe razveljavitev sodbe Sodišča prve stopnje deloma ali v celoti, pri čemer lahko Sodišče v primeru razveljavitve tako samo dokončno odloči o zadevi, če stanje postopka to dovoljuje, ali pa jo vrne v razsojanje Sodišču prve stopnje, da o njej odloči.

Enotni korekcijski koeficient za pokojnine uradnikov za državo lahko pomeni ustrezen kazalec, ki lahko le približno izraža življenjske stroške v državi članici.

Glede na to, da je enotni korekcijski koeficient za državo lahko le približen, je treba šteti, da je cilj zagotovitve določene enakovrednosti kupne moči med nekdanjimi uradniki, ki prebivajo v različnih državah članicah, upoštevan, če je ta enotni korekcijski koeficient določen v skladu z merili, ki zagotavljajo njegovo reprezentativnost. Vendar ni dvoma, da način izračuna korekcijskih koeficientov glede na razmerje življenjskih stroškov med državo članico stalnega prebivališča in Belgijo („metoda države“) upošteva življenjske stroške znotraj države članice na vsaj tako reprezentativen način kot izračun korekcijskih koeficientov iz razmerja med življenjskimi stroški v glavnem mestu države stalnega prebivališča in Brusljem („metoda glavnega mesta“).

Ker zato „metoda države“ predstavlja ustrezen način izračuna za zagotovitev, kolikor je mogoče, enakovrednosti kupne moči upokojencev, zakonodajalec Skupnosti s tem, da je s sprejetjem Uredbe št. 723/2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti za določitev korekcijskih koeficientov v okviru prehodne pokojninske ureditve „metodo države“ zamenjal z „metodo glavnega mesta“, ni kršil načela enakega obravnavanja.

(Glej točke 52, 54 in 55.)
Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 20. maja 2008 – Komisija proti Belgiji

(Zadeva C-271/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 96/61/ES — Celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja — Nepravilen in pomanjkljiv prenos“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 13.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Delna izvršitev prenosa, nepravilen prenos ali neizvršitev prenosa členov 2(2), (3), (4), (5), (6), (7), (9), (10) in (11), 3, 5, 6(1), 8, 9(3), (4), (5) in (6), 10, 12(2), 13(1) in (2), 14 in 17(2) ter prilog I in IV k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 257, str. 26) – Pomanjkanje povezanosti med vsebinskim področjem uporabe ukrepov za prenos in vsebinskim področjem uporabe direktive – Preširoka diskrecijska pravica, priznana regionalnim organom glede dovoljenj za obratovanje in glede okoliščin, v katerih je treba izvesti ponovno preverjanje in posodobitev pogojev v dovoljenju.

Izrek

1. Kraljevina Belgija z delno izvršitvijo prenosa ali nepravilnim prenosom členov 2, od (2) do (7) in od (9) do (11), 3, 5, 6(1), 8, 9, od (3) do (6), 10, 12(2), 13(1) in (2), 14 ter prilog I in IV k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ni izpolnila svojih obveznosti iz te direktive.

2. Kraljevini Belgiji se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 20. maja 2008 – Komisija proti Belgiji

(Zadeva C-271/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 96/61/ES — Celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja — Nepravilen in pomanjkljiv prenos“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 13.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Delna izvršitev prenosa, nepravilen prenos ali neizvršitev prenosa členov 2(2), (3), (4), (5), (6), (7), (9), (10) in (11), 3, 5, 6(1), 8, 9(3), (4), (5) in (6), 10, 12(2), 13(1) in (2), 14 in 17(2) ter prilog I in IV k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 257, str. 26) – Pomanjkanje povezanosti med vsebinskim področjem uporabe ukrepov za prenos in vsebinskim področjem uporabe direktive – Preširoka diskrecijska pravica, priznana regionalnim organom glede dovoljenj za obratovanje in glede okoliščin, v katerih je treba izvesti ponovno preverjanje in posodobitev pogojev v dovoljenju.

Izrek

1. Kraljevina Belgija z delno izvršitvijo prenosa ali nepravilnim prenosom členov 2, od (2) do (7) in od (9) do (11), 3, 5, 6(1), 8, 9, od (3) do (6), 10, 12(2), 13(1) in (2), 14 ter prilog I in IV k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ni izpolnila svojih obveznosti iz te direktive.
(Glej točke 22, 23 in od 26 do 28.)

Ta sklep obvelja tudi, kadar ima podjetje pooblastilo za izdajo soglasja k vlogi za dovoljenje, za organizacijo teh tekmovanj, ki je predložena javnemu organu, ker je treba ločevati med udeležbo tega podjetja v postopku odločanja teh organov in med gospodarskimi dejavnostmi, ki jih izvaja, kot sta organizacija ali gospodarsko izkoriščanje motociklističnih tekmovanj. Tudi dejstvo, da cilj podjetja ni dobiček, v primeru da je njegova ponudba blaga in storitev konkurenčna ponudbi drugih izvajalcev, ne nasprotuje takemu sklepu. Združenja, katerih cilj ni dobiček in ponujajo blago ali storitve na določenem trgu, se lahko znajdejo v konkurenčnem položaju. Uspeh ali gospodarsko preživetje takih združenj je namreč dolgoročno odvisno od njihovih zmogljivosti na zadevnem trgu uveljaviti storitve, ki jih ponujajo, v škodo storitev, ki jih ponujajo drugi izvajalci.

Pravna oseba, katere dejavnosti zajemajo organiziranje športnih tekmovanj in, za namene tržnega izkoriščanja teh tekmovanj, sklepanje sponzorskih pogodb, pogodb o oglaševanju in zavarovalnih pogodb, ki pomenijo zanjo vir dohodka, mora biti opredeljena kot podjetje v okviru konkurenčnega prava Skupnosti. Okoliščina, da je gospodarska dejavnost povezana s športom, ni ovira za uporabo določb Pogodbe, med katerimi so tiste, ki urejajo konkurenčno pravo.

Člena 82 ES in 86 ES nasprotujeta nacionalni ureditvi, ki podeljuje pravni osebi, ki organizira športna tekmovanja in v tem okviru sklepa sponzorske pogodbe, pogodbe o oglaševanju in zavarovalne pogodbe, pooblastilo za izdajo soglasja k vlogi za dovoljenje za organizacijo takih tekmovanj, ne da bi bili določeni meje, obveznosti in nadzor nad izvajanjem tega pooblastila.

Sistem neizkrivljene konkurence, kot ga predvideva Pogodba, je namreč lahko zagotovljen le, če so različnim gospodarskim subjektom zagotovljene enake možnosti. Zaupati pravni osebi, ki sama organizira in tržno izkorišča športna tekmovanja, nalogo, da izda upravnemu organu soglasje k vlogi za dovoljenje za organizacijo takih tekmovanj, pomeni de facto podeliti ji pooblastilo, da določi osebe, pooblaščene za organizacijo navedenih tekmovanj, in pogoje, v katerih se ta organizirajo, ter s tem podeliti tej organizaciji očitno prednost pred njenimi konkurenti. Podjetje, ki ima tako pravico, lahko tako prepreči dostop drugih izvajalcev na zadevni trg ali izkrivlja konkurenco, s tem da daje prednost tekmovanjem, ki jih samo organizira ali pri katerih sodeluje.

(Glej točke od 51 do 53 in izrek.)
Zadeva C-78/07

Ispettorato Provinciale dell’Agricoltura di Enna in drugi

proti

Domenicu Valvu

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Consiglio di Giustizia amministrativa per la Regione siciliana)

„Kmetijstvo — Uredbi (EGS) št. 2328/91 in (ES) št. 950/97 — Člena 17 in 18 — Nadomestilo za stalne naravne ovire — Kmetovalci, ki prejemajo pokojnino, ker so dosegli določeno delovno dobo — Pravica do nadomestila — Omejitve“

Sodba Sodišča (sedmi senat) z dne 13. marca 2008 I - 1637

Povzetek sodbe

Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Reforma struktur – Izboljšanje učinkovitosti kmetijskih struktur

(Uredba Sveta št. 950/97, člena 17 in 18)

Člena 17 in 18 Uredbe št. 950/97 o izboljšanju učinkovitosti kmetijskih struktur dajeta državam članicam pravico, da kmetovalcem, ki izpolnjujejo pogoje, določene v teh členih, dodelijo nadomestilo. Vendar ta člena ne nasprotujeta temu, da država članica zavrne plačilo takega nadomestila, kadar kmetovalec prejema pokojnino, zlasti pokojnino za določeno doseženo delovno dobo.

(Glej točko 23 in izrek.)
Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 24. aprila 2008 — Komisija proti Luksemburgu

(Zadeva C-286/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Člen 28 ES — Registracija rabljenih vozil, prej registriranih v drugih državah članicah — Zahteva predložitve izpisa o prodajalcu iz sodnega registra ali podobnega dokumenta, ki dokazuje, da je prodajalec vozila vpisan kot pooblaščen prodajalec — Odlog izdaje računov ali drugih potrdil, ki potrjujejo prejšnje prenose lastnine“

Prosti pretok blaga — Količinske omejitve — Ukrepi z enakim učinkom (člena 28 ES in 30 ES) (Glej točke 26, 28, 32, 35, 38, 39, 43, od 46 do 48 in izrek.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev člena 28 ES – Nacionalna ureditev, ki za registracijo vozil, prej registriranih v drugih državah članicah, zahteva predložitev izpisa o prodajalcu vozila iz sodnega registra, čeprav tak izpis ni obvezen za vozila, prej registrirana v Luksemburgu – Ovira za prosti pretok blaga – Neupravičenost in nesorazmernost.

Izrek

1. Veliko vojvodstvo Luksemburg s tem, da je s sporno prakso za registracijo vozil zahtevalo predložitev izpisa o prodajalcu iz sodnega registra ali podoben dokument, ki dokazuje, da je prodajalec vozila vpisan kot pooblaščen prodajalec, čeprav tak izpis ni obvezen za prodajalce, ki so že navedeni v registru Société Nationale de Contrôle Technique, ni izpolnilo obveznosti iz člena 28 ES.

2. Velikemu vojvodstvu Luksemburg se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 24. aprila 2008 — Komisija proti Luksemburgu

(Zadeva C-286/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Člen 28 ES — Registracija rabljenih vozil, prej registriranih v drugih državah članicah — Zahteva predložitve izpisa o prodajalcu iz sodnega registra ali podobnega dokumenta, ki dokazuje, da je prodajalec vozila vpisan kot pooblaščen prodajalec — Odlog izdaje računov ali drugih potrdil, ki potrjujejo prejšnje prenose lastnine“

Prosti pretok blaga — Količinske omejitve — Ukrepi z enakim učinkom (člena 28 ES in 30 ES) (Glej točke 26, 28, 32, 35, 38, 39, 43, od 46 do 48 in izrek.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev člena 28 ES – Nacionalna ureditev, ki za registracijo vozil, prej registriranih v drugih državah članicah, zahteva predložitev izpisa o prodajalcu vozila iz sodnega registra, čeprav tak izpis ni obvezen za vozila, prej registrirana v Luksemburgu – Ovira za prosti pretok blaga – Neupravičenost in nesorazmernost.

Izrek

1. Veliko vojvodstvo Luksemburg s tem, da je s sporno prakso za registracijo vozil zahtevalo predložitev izpisa o prodajalcu iz sodnega registra ali podoben dokument, ki dokazuje, da je prodajalec vozila vpisan kot pooblaščen prodajalec, čeprav tak izpis ni obvezen za prodajalce, ki so že navedeni v registru Société Nationale de Contrôle Technique, ni izpolnilo obveznosti iz člena 28 ES.
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 31. januarja 2008 – Komisija proti Italiji

(Zadeva C-69/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2003/35/ES — Okolje — Sodelovanje javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Sodišče preveri utemeljenost — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 9.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, v predpisanem roku (UL L 156, str. 17).

Izrek

1. Italijanska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, ni izpolnila obveznosti iz člena 6 te direktive.

2. Italijanski republiki se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 31. januarja 2008 – Komisija proti Italiji

(Zadeva C-69/07)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2003/35/ES — Okolje — Sodelovanje javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Sodišče preveri utemeljenost — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 9.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, v predpisanem roku (UL L 156, str. 17).

Izrek

1. Italijanska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč, ni izpolnila obveznosti iz člena 6 te direktive.
Če sporazum, sklenjen med javnim organom, družbo za pospeševanje razvoja in promocijo letališča in družbo, ki se ukvarja z letalskim tovornim prometom, in je predvideval številna gradbena dela za spremembo infrastrukture letališča Liège-Bierset, da bi se omogočila njegova uporaba 24 ur na dan, 365 dni na leto, ni projekt v smislu te direktive, mora predložitveno sodišče na podlagi nacionalnega prava, ki se uporabi, ugotoviti, ali tak sporazum pomeni soglasje za izvedbo v smislu člena 1(2) Direktive 85/337. V tej zvezi je treba preizkusiti, ali je to soglasje za izvedbo del večfaznega postopka, v katerem se izdata osnovna in izvršitvena odločba in, če je treba, upoštevati skupni učinek več projektov, katerih vplive na okolje je treba presoditi v celoti.

Določbe točke 12 priloge II v povezavi s točko 7 priloge I k Direktivi 85/337, v izvirni različici, ki se nanaša na presojo vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje in ki omenja „spremembe projektov, vključenih v prilogo I“, v povezavi s točko 7 priloge I, ki predvideva „gradnj[o] […] letališč z vzletno stezo osnovne dolžine 2100 m ali več“, se nanašajo tudi na spremembe infrastrukture obstoječega letališča brez podaljšanja vzletne in pristajalne steze, če se lahko zaradi narave, pomena in značilnosti štejejo za spremembe samega letališča. To velja zlasti za dela, ki so namenjena temu, da se pomembno poveča obseg dejavnosti letališča in zračnega prometa. Predložitveno sodišče mora zagotoviti, da so pristojni organi pravilno presodili, ali je bilo treba za dela, ki so sporna v postopku v glavni stvari, opraviti presojo vplivov na okolje.

Področje uporabe Direktive 85/337 je namreč obsežno, njen cilj pa zelo širok. Bilo pa bi v nasprotju s samim namenom te direktive, če bi bilo mogoče dela za izboljšanje ali razširitev infrastrukture že zgrajenega letališča izmakniti področju uporabe priloge II te direktive z obrazložitvijo, da se njena priloga I nanaša na „gradnjo letališč“ in ne na „letališča“ kot taka. Zaradi tovrstne razlage bi se namreč lahko vsa dela za spremembo že obstoječega letališča, ne glede na obseg teh del, izmaknila obveznostim, ki izhajajo iz Direktive 85/337, tako da bi bila njena priloga II popolnoma brez učinka.

(Glej točke 32, 33, 40 in točko 2 izreka.)