*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :116 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 28. februarja 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Neizpolnitev o bveznosti države — Prevoz — Razvoj železnic Skupnosti — Direktiva 91 /440/EGS — 
Člen 6(3) in Priloga II — Direktiva 2001 /14/ES — Člena 4(2) in 14(2) — Upravljavec infrastrukture — 
Organizacijska n eodvisnost in neodvisnost pri odločanju — Holdinška struktura — Direktiva 
2001 /14 — Člena 7(3) in 8(1) — Določitev u porabnin na podlagi neposrednih stroškov — 
Zaračunavanje — Neposredni stroški — Skupni stroški — Direktiva 2001 /14 — Člen 6(2) — 
Neobstoj ukrepov za spodbujanje znižanja stroškov — Direktiva 91 /440 — Člen 10(7) — Direktiva 
2001 /14 — Člen 30(4) — Regulatorni organ — Pristojnosti“
V zadevi C-556/10,
zaradi t ožbe zaradi n eizpolnitve o bveznosti na podlagi člena 258 PD EU, vložene 26. novembra 2010 ,
E v ropska komisija, ki j o zastopata G . Braun in H . Støvlbæk, a genta, z naslovom z a vročanje 
v Luxembourgu,
tožeča stranka,
proti
Zvezni republiki Nemčiji, ki j o zastopajo T. Henze, J. Möller in N . Graf Vitzthum, agenti, skupaj 
z R. Van der Houtom, odvetnikom,
tožena stranka,
ob intervenciji
Češke r epublike, ki j o zastopajo M . Smolek, J. Očková in T. Müller, agenti,
Italijanske r epublike, ki j o zastopa G. Palmieri, agentka, skupaj s S. Fiorentinom, avvocato dello Stato, 
z naslovom za vročanje v Luxembourgu,
intervenientki,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, A. Borg Barthet (poročevalec), E. Levits in J.-J. Kasel, sodniki, 
M. Berger, sodnica
generalni pravobranilec: N. Jääskinen,
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka,
2 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 23. maja 2012 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 6. septembra 2012
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Evropska ko misija s tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da Z vezna republika N emčija s tem, da:
— ni sprejela ukrepov, potrebnih za zagotovitev, da s ubjekt, ki m u je zaupano o pravljanje odločilnih 
funkcij, naštetih v Prilogi II k Direktivi Sveta 91 /440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic 
Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 1, str. 341), ka kor je bila 
spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001 /12/ES z dne 26. februarja 2001 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 5, str. 376, v nadaljevanju: Direktiva 91 /440), 
ni odvisen od podjetja, ki z agotavlja prevozne storitve v železniškem p rometu;
— ni sprejela ukrepov za spodbujanje zniževanja stroškov;
— ni zagotovila pravilnega prenosa določb o naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture 
iz Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 2001 /14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju 
železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 5, str. 404), kakor je bila spremenjena 
z Direktivo 2007 /58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 ( UL L 315, str. 44, 
v nadaljevanju: Direktiva 2001 /14), in
— regulatornemu organu iz člena 30 D irektive 2001 /14 n i podelila nekaterih pristojnosti glede 
pridobivanja informacij in sankcij,
ni izpolnila obveznosti iz člena 6(3) Direktive 91 /440 in iz Priloge II k tej dir ektivi, iz členov 4(2) in 
14(2) Direktive 2001 /14, iz členov 6(2), 7(3) in 8(1) Direktive 2001 /14 t er iz člena 30(4) Direktive 
2001 /14 v povezavi s členom 10(7) Direktive 91 /440.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 91 /440
2 V četrti uvodni izjavi Direktive 91 /440 j e navedeno:
„[…] prihodnji razvoj in učinkovito delovanje železniškega sistema [sta lahko] lažja, če se opravljanje 
prevoznih storitev loči od upravljanja infrastrukture; […] glede na take ra zmere [je] potrebno, da s e ti 
dve d ejavnosti upravljata ločeno in vodita z ločenimi računi“.
ECLI:EU:C:2013 :116 3SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
3 Člen 6, od (1) do (3), te dir ektive d oloča:
„1.Države č lanice sprejmejo potrebne ukrepe z a zagotovitev izdelave in objavljanja ločenih izkazov 
uspeha in bilanc stanja, na eni strani za poslovanje prevoznikov v železniškem p rometu, ki j e povezano 
z njihovimi prevoznimi storitvami, in na drugi strani za poslovanje, povezano z upravljanjem ž elezniške 
infrastrukture. Javna finančna sredstva, ki s o dodeljena za eno o d teh dveh področij dejavnosti, se ne 
smejo prenesti na drugo področje dejavnosti.
Računovodstvo za ti dve p odročji dejavnosti izraža takšno p repoved.
2. Države č lanice lahko t udi p redvidijo, da j e za takšno l očitev p otrebna organizacijska d elitev n a 
področja znotraj enega podjetja, ali da i nfrastrukturo upravlja ločen subjekt.
3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe z a zagotovitev, da s e za pravičen in enakopraven dostop 
do železniške infrastrukture odločilne funkcije, navedene v Prilogi II, prenesejo na organe ali podjetja, 
ki sami(-a) ne zagotavljajo prevoznih storitev v železniškem p rometu. Ne glede na organizacijske 
strukture je treba dokazati, da j e bil ta cilj dosežen.
Vendar l ahko dr žave č lanice p obiranje u porabnin in o dgovornost za u pravljanje železniške 
infrastrukture, ko t so n a primer naložbe, vzdrževanje in financiranje, prenesejo n a prevoznike 
v železniškem p rometu ali kakšen dr ug organ.“
4 Člen 10(7) navedene dir ektive d oloča:
„Brez poseganja v predpise Skupnosti in nacionalne predpise v zvezi s politiko kon kurence ter brez 
poseganja v pristojne institucije na tem p odročju, kon kurenco na trgih železniških prevoznih storitev, 
vključno s trgom ž elezniškega prevoza blaga spremlja regulatorni organ, ustanovljen po členu 30 
Direktive 2001 /14/ES, ali katerikoli drugi organ z enako stopnjo neodvisnosti.
Ta organ se ustanovi v skladu z določbami člena 30(1) navedene dir ektive. Vsak prosilec ali 
zainteresirana stranka l ahko p ri tem o rganu vloži pritožbo, če me ni, da j e bil(-a) nepravično 
obravnavan(-a), diskriminiran(-a) ali ka ko dr ugače oškodovan(-a). Regulatorni organ n a podlagi 
pritožbe in p o p otrebi na lastno p obudo čim p rej odloči o primernih u krepih za odpravo 
nezažele[ne]ga razvoja dogodkov na teh trgih. Z a zagotovitev p otrebnih m ožnosti sodnega nadzora in 
potrebnega sodelovanja me d nacionalnimi regulatornimi organi se v tem kon tekstu uporabljata 
člena 30(6) in 31 n avedene dir ektive.“
5 Na seznamu odločilnih funkcij iz Priloge II k Direktivi 91/440, ki s o omenjene v členu 6(3) navedene 
direktive, so:
„–priprava in o dločanje o izdaji licenc p revoznikom v železniškem p rometu, vključno 
z dodeljevanjem p osameznih licenc,
– odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo in oceno ra zpoložljivosti, ter 
dodeljevanju posameznih vlakovnih poti,
– odločanje o zaračunavanju uporabnin za uporabo infrastrukture,
– spremljanje izpolnjevanja obveznosti javne službe pri zagotavljanju nekaterih storitev“.
4 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
Direktiva 2001 /14
6 V uvodnih izjavah 12, 16, 20, 40 in 46 D irektive 2001 /14 so cilji te dir ektive opredeljeni tako:
„(12)Ureditev z aračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti v takšnem 
okviru, kakor ga določijo dr žave č lanice, naj spodbuja upravljavce železniške infrastrukture, da 
optimalno izkoristijo svojo infrastrukturo.
[…]
(16) Ureditev z aračunavanja u porabnin z a u porabo ž elezniške i nfrastrukture in d odeljevanja 
infrastrukturnih zmogljivosti naj omogoča lojalno kon kurenco pri zagotavljanju železniških 
prevoznih storitev.
[…]
(20) Za bolj učinkovito uporabo infrastrukturnega omrežja je zaželeno, da s e upravljavcem ž elezniške 
infrastrukture pusti določena stopnja prilagodljivosti.
[…]
(40) Železniška infrastruktura je naravni monopol. Zato je upravljavcem i nfrastrukture treba zagotoviti 
spodbude za zmanjševanje stroškov in učinkovito upravljanje svoje infrastrukture.
[…]
(46) Učinkovito upravljanje ter pravična in enakopravna uporaba železniške infrastrukture zahtevata 
ustanovitev r egulatornega organa, ki n adzoruje uporabo predpisov Skupnosti in deluje ko t 
pritožbeni organ, ne glede na možnost sodne revizije.“
7 Člen 1, prvi pododstavek, navedene dir ektive d oloča:
„Ta dir ektiva ureja načela in postopke, ki s e uporabljajo za določanje in zaračunavanje uporabnin za 
uporabo železniške infrastrukture in za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.“
8 Člen 4(1) in (2) te dir ektive d oloča:
„1.Države č lanice izdelajo okvir za zaračunavanje uporabnin, pri čemer upoštevajo neodvisnost 
upravljanja, ki g a določa člen 4 Direktive 91 /440/EGS.
Države članice določijo posebna pravila za zaračunavanje uporabnin ob upoštevanju navedenega pogoja 
neodvisnega upravljanja ali takšna pooblastila prenesejo na upravljavca infrastrukture. Obračunavanje 
in pobiranje uporabnin izvaja upravljavec železniške infrastrukture.
2. Kadar j e upravljavec železniške infrastrukture pravno, organizacijsko a li pri odločanju odvisen od 
prevoznikov v železniškem p rometu, naloge iz tega poglavja, razen pobiranja uporabnin, prevzame 
organ za zaračunavanje uporabnin, ki j e pravno, organizacijsko a li pri odločanju neodvisen od vseh 
prevoznikov v železniškem p rometu.“
ECLI:EU:C:2013 :116 5SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
9 Člen 6 Direktive 2001 /14 d oloča:
„1. Države č lanice d oločijo p ogoje, ki p o p otrebi vključujejo p redplačila, za zagotovitev, da 
računovodska ev idenca upravljavca železniške infrastrukture, pod no rmalnimi pogoji poslovanja in 
v primernem č asovnem o bdobju, uravnoteži vsaj prihodke u pravljavca železniške infrastrukture od 
uporabnin, presežke i z dr ugih ko mercialnih dejavnosti in dr žavno f inanciranje na eni strani ter 
infrastrukturne odhodke n a drugi.
Brez poseganja v morebitni dolgoročni cilj, da b i uporabnik pokril stroške infrastrukture za vse načine 
prevoza na podlagi lojalne in nediskriminatorne kon kurence me d ra zličnimi načini prevoza, lahko 
država članica v primeru, ko j e železniški prevoz kon kurenčen dr ugim n ačinom p revoza, v okviru za 
zaračunavanje u porabnin iz členov 7 in 8 o d u pravljavca infrastrukture zahteva, da s vojo 
računovodsko ev idenco uravnoteži brez državnega financiranja.
2. Upravljavcem ž elezniške i nfrastrukture se ob upoštevanju varnosti, vzdrževanja in izboljšanja 
kakovosti infrastrukturnih s toritev z agotovijo s podbude z a z niževanje s troškov z agotavljanja 
infrastrukture in višine uporabnin za dostop.3. Države č lanice zagotovijo, da s e določba odstavka 2 
izvede bodisi s pogodbo me d pristojnim o rganom in upravljavcem ž elezniške infrastrukture, ki ve lja 
najmanj tri leta in predvidi dr žavno f inanciranje, bodisi z uvedbo primernih ukrepov nadzora 
z ustreznimi pooblastili.
[…]5. Določi se postopek za porazdelitev s troškov. Države č lanice lahko z ahtevajo p redhodno 
odobritev. Ta postopek se občasno a žurira gl ede na najboljšo me dnarodno p rakso.
10 Člen 7, od (3) do (5), te dir ektive d oloča:
„3.Brez poseganja v odstavek 4 ali 5 ali v člen 8 so uporabnine za minimalni paket storitev dostopa do 
infrastrukture in za dostop po tirih do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, enake 
stroškom, ki n astanejo neposredno p ri izvajanju storitve.
4. Uporabnina za infrastrukturo lahko v sebuje dajatev za nezadostnost infrastrukturnih zmogljivosti na 
določenem o dseku v obdobjih preobremenjenosti infrastrukture.
5. Uporabnina za infrastrukturo se lahko s premeni, da s e upoštevajo stroški vp livov na okolje, ki j ih 
povzroča železniški promet. Spreminja se glede na velikost povzročenih vp livov na okolje.“
11 Člen 8(1) in (2) navedene dir ektive d oloča:
„Če trg prenese, lahko dr žava članica za skupno p okrivanje stroškov upravljavca infrastrukture naloži 
pribitke n a podlagi učinkovitih, p reglednih in enakopravnih načel, pri čemer zagotavlja optimalno 
konkurenčnost zlasti me dnarodnega železniškega prevoza blaga. Ureditev z aračunavanja uporabnin 
upošteva povečanje produktivnosti, ki j o dosežejo prevozniki v železniškem p rometu.“
Višina uporabnin nikakor ne sme i zključiti uporabe infrastrukture s strani tistih tržnih delov, ki l ahko 
plačajo vsaj stroške, nastale neposredno z aradi i zvajanja železniških prevoznih storitev, in donosnosti 
naložbe, ki j o trg lahko p renese.
2. Za posebne investicijske p rojekte v prihodnosti ali za tiste, ki s o bili dokončani največ 15 let pred 
začetkom ve ljavnosti te dir ektive, lahko u pravljavec železniške infrastrukture določi ali obdrži višje 
uporabnine na podlagi dolgoročnih stroškov takšnih projektov, če ti povečujejo učinkovitost in/ali 
stroškovno u činkovitost in jih dr ugače ni mogoče ali jih ni bilo m ogoče izvesti. Takšen dogovor 
o zaračunavanju uporabnin lahko v ključuje tudi dogovore o delitvi tveganja, ki j e povezano z novimi 
naložbami.“
6 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
12 Člen 9(1) navedene dir ektive d oloča:
„Brez poseganja v člene 81, 82, 86 in 87 P ogodbe in ne glede na člen 7(3) te dir ektive je vsak popust pri 
uporabnini, ki j ih upravljavec železniške infrastrukture zaračuna prevozniku v železniškem p rometu, 
v skladu z merili iz tega člena.“
13 Člen 14(1) in (2) Direktive 2001 /14 d oloča:
„1.Države č lanice izdelajo okvir za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, pri čemer upoštevajo 
neodvisnost upravljanja iz člena 4 Direktive 91 /440/EGS. Izdelajo se posebna pravila za dodeljevanje 
zmogljivosti. U pravljavec ž elezniške i nfrastrukture izvaja p ostopke d odeljevanja z mogljivosti. 
Upravljavec infrastrukture zlasti zagotavlja, da s e infrastrukturne zmogljivosti dodeljujejo pravično in 
brez razlikovanja ter v skladu z zakono dajo Skupnosti.
2. Kadar j e upravljavec infrastrukture pravno, organizacijsko a li pri odločanju odvisen od prevoznikov 
v železniškem p rometu, naloge, navedene v odstavku 1 in dodatno o predeljene v tem p oglavju, 
prevzame o rgan za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, ki j e pravno, organizacijsko i n pri 
odločanju neodvisen od vseh prevoznikov v železniškem p rometu.“
14 Člen 30 n avedene dir ektive, naslovljen „Regulatorni organ“, določa:
„1.[…] države č lanice ustanovijo regulatorni organ. […] Organ deluje po načelih iz tega člena, pri 
čemer se lahko o bravnavanje pravnega sredstva in regulatorne funkcije prenesejo na ločene organe.
2. Prosilec ima pravico vložiti pravno s redstvo pri regulatornem o rganu, če me ni, da j e bil nepravično 
obravnavan, diskriminiran ali kako dr ugače oškodovan, še zlasti proti odločitvam upravljavca železniške 
infrastrukture, ali po potrebi, proti odločitvam prevoznika v železniškem p rometu v zvezi z:
[…]
3. Regulatorni organ zagotavlja, da s o uporabnine, ki j ih določi upravljavec železniške infrastrukture, 
v skladu s Poglavjem II in nediskriminatorne. […]
4. Regulatorni organ ima pravico od upravljavca železniške i nfrastrukture, od prosilcev i n vsake 
prizadete tretje stranke v zadevni državi članici zahtevati potrebne informacije, ki m u m orajo biti 
predložene takoj.
5. Regulatorni organ odloči o vsaki pritožbi in sprejme u krepe z a ureditev ra zmer najpozneje v dveh 
mesecih po prejemu vseh informacij.
Ne glede na odstavek 6 so odločitve regulatornega organa zavezujoče za vse stranke, ki j ih odločitev 
zajema.
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :116 7SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
Nemško p ravo
15 Člen 5a(2) splošnega zakona o železnicah (Allgemeines Eisenbahngesetz) z dne 27. decembra 1993 
(BGBl. I, str. 2378 , 2396 ), kakor je bil spremenjen z zakono m z dne 29. julija 2009 ( BGBl. I, str. 2542 , 
v nadaljevanju: splošni zakon o železnicah), določa:
„Nadzorni organi za železnice lahko p ri izvajanju svojih funkcij sprejmejo ukrepe, ki s o potrebni za 
odpravo ugotovljenih kršitev in preprečevanje prihodnjih kršitev določb iz člena 5(1) ter se nanašajo na 
subjekte, ki j ih zavezujejo določbe, navedene v členu 5(1).“
16 Člen 9a(1) splošnega zakona o železnicah določa:
„(1)Javni upravljavci železnic m orajo biti pravno, organizacijsko i n pri o dločanju neodvisni od 
prevoznikov v železniškem p rometu, če se zadevne odločitve n anašajo na dodeljevanje vlakovnih poti 
in zaračunavanje uporabnin. Za uresničitev ciljev iz prvega stavka je treba
1. v železniških dr užbah, ki s o hkrati prevozniki v železniškem p rometu in upravljavci železnic, ločiti 
ti dejavnosti in vsako d odeliti eni ali več ločenim dr užbam;
2. v pogodbe me d u pravljavcem ž eleznic in tretjo osebo vnesti zagotovilo za organizacijsko 
neodvisnost upravljavca;
3. sprejemanje odločitev o operativnem v oznem r edu, dodeljevanju vlakovnih poti in zaračunavanju 
uporabnin d ovoliti le osebju u pravljavca železnic, ki n e opravlja funkcij pri p revoznikih 
v železniškem p rometu niti pri podjetjih, ki s o z njim povezana;
4. navodila, ki j ih tretja oseba da u pravljavcu železnic ali njegovemu osebju in se nanašajo na 
odločitve o operativnem v oznem r edu, dodeljevanju vlakovnih poti in zaračunavanju uporabnin, 
šteti za nedovoljena;
5. v podjetjih v smislu člena 9(1), prvi stavek, točki 2 in 3, izdelati, posodabljati in objaviti predpise, 
ki tretjim o sebam zunaj upravljavca železnic preprečujejo vp livanje na odločitve o operativnem 
voznem r edu, dodeljevanju vlakovnih poti in zaračunavanju uporabnin; v teh predpisih m orajo 
biti zlasti navedene posebne obveznosti, ki ve ljajo za zaposlene, da s e prepreči tak vp liv; poleg 
tega morajo upravljavci železnic pristojnemu nadzornemu organu, če to zahteva, sporočiti ime 
predstavnika, ki z agotavlja, da s e ti predpisi spoštujejo; ta mora pristojnemu nadzornemu organu 
vsako leto poslati poročilo o nastalih težavah in ukrepih, ki s o bili sprejeti za njihovo odpravo;
6. na me sta v nadzornih svetih podjetij v smislu člena 9(1), prvi stavek, točki 2 in 3, imenovati 
različne osebe; tako v nadzornem s vetu upravljavca železnic ne morejo biti niti člani nadzornih 
svetov podjetij v smislu člena 9(1), prvi stavek, točki 2 in 3, niti osebe, zaposlene v teh podjetjih; 
ta določba se uporablja tudi za druge udeležbe matične družbe.“
17 Člen 14(4) tega zakona določa:
„Upravljavci železnic m orajo tarife določiti v skladu s sklepom, sprejetim n a podlagi člena 26(1), 
točki 6 in 7, tako da p okrijejo stroške, ki s o jih imeli zaradi z agotavljanja predpisanih storitev v smislu 
odstavka 1, prvi stavek, in da u poštevajo dobičkono snost, ki j o lahko t rg prenese. Poleg tega lahko 
stroškom, ki n astanejo neposredno p ri izvajanju storitve, naložijo pribitke, pri čemer lahko u vedejo 
razlikovanje bodisi me d storitvami me dkrajevnega prevoza potnikov, lokalnega prevoza potnikov ali 
prevoza blaga bodisi glede na segmente na no tranjem t rgu teh prevoznih storitev, ter pri tem 
zagotavljajo kon kurenčnost, zlasti za me dnarodni prevoz blaga v železniškem p rometu. Vendar v zvezi
8 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
 z drugim stavkom višina uporabnin za tržni segment ne sme p reseči stroškov, ki n astanejo neposredno 
pri izvajanju železniške storitve, skupaj z dobičkono snostjo, ki j o lahko trg prenese. V sklepu, sprejetem 
na podlagi člena 26(1), točki 6 in 7,
1. se lahko o dstopanja pri obračunavanju zneska u porabnine v skladu s prvim stavkom dovolijo, če se 
stroški pokrijejo drugače, ali
2. se lahko p ristojnemu nadzornemu organu dovoli, da p o posvetovanju z zvezno a gencijo za 
električno e nergijo, plin, telekomunikacije, pošto in železnice (regulatorni organ) s splošno 
odločbo vse upravljavce železnic oprosti spoštovanja zahtev iz prvega stavka.“
18 Člen 14c tega zakona določa:
„(1)Regulatorni organ lahko p ri izvajanju svojih funkcij sprejme u krepe, ki s o potrebni za odpravo 
ugotovljenih kr šitev in preprečevanje prihodnjih kr šitev d oločb zakono daje o železnicah glede dostopa 
do železniške infrastrukture ter se nanašajo na javna podjetja, ki u pravljajo železniško infrastrukturo.
(2) Subjekti, ki i majo dovoljenje za dostop do infrastrukture, in javna podjetja, ki u pravljajo železniško 
infrastrukturo, ter njihovo osebje m orajo regulatornemu organu in njegovim p redstavnikom p ri 
izvajanju njihovih nalog omogočiti
1. vstop v poslovne prostore in objekte v času, ko s o običajno o dprti, in
2. vpogled v poslovne kn jige, poslovne dokumente, da toteke i n dr uge dokumente ter njihovo 
shranjevanje na ustrezne no silce podatkov.
(3) Subjekti, ki i majo dovoljenje za dostop do infrastrukture, in javna podjetja, ki u pravljajo železniško 
infrastrukturo, ter njihovo osebje morajo regulatornemu organu in njegovim predstavnikom zagotoviti
1. vse informacije,
2. vse dokaze,
3. vsa sredstva in vse pomožne storitve, ki j ih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.
Ta določba se uporablja tudi za pogajanja, ki p otekajo ali so kon čana, o znesku u porabnin za 
infrastrukturo ali drugih uporabnin. Zagotovljene informacije m orajo biti točne in predložene 
v dobri ve ri. Vsak, ki m ora p redložiti informacije, lahko z avrne odgovor na vp rašanje, ki b i to 
osebo ali člane, navedene v členu 383(1), točke o d 1 d o 3, zakona o pravdnem p ostopku, 
izpostavilo možnosti kazenskega pregona ali postopku z aradi u pravne kršitve.
(4) Regulatorni organ lahko n a podlagi tega zakona svoje odredbe uveljavlja v skladu z določbami 
o izvajanju upravnih ukrepov. Znesek denarne kazni lahko d oseže 500.000 EUR.“
19 Člen 1 pogodbe o prevzemu nadzora in prenosu dobička, sklenjene 1. junija 1999 me d Deutsche Bahn 
AG (v nadaljevanju: DB A G) in D eutsche Bahn N etz A G (v nadaljevanju: DB N etz), naslovljen 
„Upravljanje družbe [DB Netz]“, v različici iz sporazuma o spremem bi z dne 2. maja 2005 d oloča:
„Odstopanj od načela pravne in organizacijske n eodvisnosti družbe [DB N etz] v zvezi z odločitvami 
o operativnem v oznem r edu, dodeljevanjem v lakovnih poti in zaračunavanjem u porabnin ni. Družba 
[DB AG] n e bo da la no benega navodila, ki b i ogrozilo to načelo.“
ECLI:EU:C:2013 :116 9SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
20 Člen 4 poslovnika u prave dr užbe DB Netz, spremenjenega 9. maja 2005 , ki j e naslovljen „Odločanje“ 
določa:
„[…]
3. Člani uprave, ki o pravljajo funkcije pri prevoznikih v železniškem p rometu, povezanih z družbo [DB 
Netz], ali v podjetjih, povezanih s prevozniki, ne glasujejo, kadar s e odloča o operativnem v oznem r edu, 
dodeljevanju vlakovnih poti in zaračunavanju uporabnin. Prav tako n e morejo sodelovati pri pripravi 
teh odločitev.“
Predhodni postopek in postopek p red S odiščem
21 Komisija je maja 2007 n emškim o rganom p oslala vp rašalnik, da b i preverila, ali je Zvezna republika 
Nemčija v nacionalni pravni red prenesla Direktivo 2001 /12, Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 
2001 /13/ES z dne 26. februarja 2001 o spremem bi Direktive S veta 95 /18/ES o izdaji licence 
prevoznikom v železniškem p rometu (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 5, 
str. 401) in Direktivo 2001 /14. Ta dr žava članica je nanj odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 
2007 i n dopolnilnim dopisom z dne 14. decembra 2007 .
22 Komisija je v dopisu z dne 26. junija 2008 o pozorila na razhajanje nemške z akono daje na področju 
železnic ter Direktive 91 /440, Direktive 95 /18/ES Sveta z dne 19. junija 1995 o izdaji licence 
prevoznikom v železniškem p rometu (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 2, 
str. 258) in Direktive 2001 /14 ter Zvezno r epubliko N emčijo pozvala, naj se uskladi s temi direktivami.
23 Ta država članica je na ta pisni opomin odgovorila z dopisom z dne 22. oktobra 2008 .
24 Komisija je Zvezni republiki N emčiji z dopisom z dne 24. februarja 2009 p oslala dodaten pisni opomin, 
v katerem j i je očitala no ve kr šitve D irektive 2001 /14 v povezavi z Direktivo 91 /440 v zvezi 
z zaračunavanjem u porabnin za infrastrukturo in pristojnostmi nemškega regulatornega organa.
25 Zvezna republika N emčija je na dodatni pisni opomin odgovorila z dopisom z dne 17. aprila 2009 .
26 Komisija je tej državi članici z dopisom z dne 9. oktobra 2009 p oslala obrazloženo m nenje, v katerem 
jo je pozvala, naj v dveh me secih od njegovega prejema sprejme u krepe, ki s o potrebni za uskladitev 
s tem m nenjem.
27 Zvezna republika N emčija je na obrazloženo m nenje odgovorila z dopisom z dne 3. decembra 2009 , 
v katerem j e izpodbijala neizpolnitev obveznosti, ki j i jo očita Komisija.
28 Komisija z odgovorom te države članice ni bila zadovoljna, zato je vložila to tožbo.
29 S sklepom p redsednika S odišča z dne 19. maja 2011 j e bila Češki republiki in Italijanski republiki 
dovoljena intervencija v podporo predlogom Z vezne republike N emčije.
10 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
Tožba
Očitek glede n eodvisnosti subjekta, ki mu je zaupano opravljanje odločilnih funkcij, naštetih v Prilogi II 
k Direktivi Sveta 91 /440
Trditve strank
30 Komisija trdi, da m ora biti subjekt, n a ka terega je preneseno izvajanje odločilnih funkcij iz Priloge II 
k Direktivi 91/440, ekono msko, in ne le pravno, neodvisen od podjetja, ki z agotavlja prevozne storitve 
v železniškem p rometu.
31 V zvezi s tem t rdi, da j e treba izraz „podjetje“ iz člena 6(3) Direktive 91 /440, čeprav ta izrecno n e 
določa, da m ora b iti subjekt, n a ka terega se prenese izvajanje teh odločilnih funkcij, „neodvisen“ od 
družb, ki o pravljajo prevozne storitve v železniškem p rometu, v skladu s sodno p rakso Sodišča razlagati 
tako, da z ajema vse subjekte, ki d elujejo ko t „gospodarska enota“, čeprav so pravno ločeni.
32 Po mnenju Komisije je treba člen 6(3) Direktive 91 /440 ra zlagati tako, da m ora odločilne funkcije, ki j ih 
izvaja upravljavec infrastrukture, izvajati subjekt, ki n i le pravno ločen od prevoznikov v železniškem 
prometu, ampak tudi organizacijsko in pri odločanju ni odvisen od njih.
33 Nato Komisija trdi, da j e treba, kadar n avedene odločilne funkcije izvaja družba, ki j e odvisna družba 
v železniškem h oldingu, kot je družba DB Netz, p resoditi, ali in pod ka terimi pogoji se lahko ta odvisna 
družba, ki j e poleg tega upravljavec železniške infrastrukture, pristojen za izvajanje teh odločilnih 
funkcij, šteje za „neodvisno“ od podjetja, ki z agotavlja prevozne storitve v železniškem p rometu, – to 
so h olding in n jegove o dvisne dr užbe, ki z agotavljajo storitve p revozov b laga in p otnikov 
v železniškem p rometu – kljub temu da p ripadata isti skupini.
34 Vendar n aj Zvezna republika N emčija ne bi predvidela učinkovitih me hanizmov za zagotavljanje, da j e 
upravljavec železniške i nfrastrukture D B N etz o rganizacijsko i n pri o dločanju neodvisen ter da 
neodvisno izvaja odločilne funkcije, navedene v Prilogi II k Direktivi 91/440. Komisija iz tega sklepa, 
da ta država članica ni izpolnila obveznosti iz člena 6(3) Direktive 91 /440 in iz Priloge II k tej direktivi 
ter iz členov 4(2) in 14(2) Direktive 2001 /14.
35 Komisija naj bi v zvezi s preverjanjem, ali države č lanice lahko d okažejo, da n jihovi nacionalni 
železniški h oldingi ali drugi nadzorni organi zagotavljajo potrebno n eodvisnost odločilnih funkcij, 
navedenih v Prilogi II k Direktivi 91 /440, da m atična dr užba in hčerinske dr užbe ne m orejo biti 
gospodarska e nota in ne morejo delovati kot eno s amo podjetje ter da n i navzkrižja interesov, že leta 
2006 o bjavila me rila, na podlagi ka terih preverja neodvisnost, ki s e zahteva v skladu z Direktivo 
2001 /14, in ukrepe, predvidene za zagotovitev t e neodvisnosti. Ta me rila naj bi bila navedena 
v prilogi 5 k delovnemu dokumentu služb Komisije, ki n aj bi bil priložen poročilu Komisije z dne 
3. maja 2006 E vropskem u parlamentu, Svetu, Evropskem u ekono msko-socialnemu odboru in Odboru 
regij o izvajanju prvega železniškega paketa (COM(2006 ) 189) (v nadaljevanju: priloga 5).
36 V zvezi s tem K omisija, prvič, trdi, da m ora spoštovanje obveznosti glede neodvisnosti nadzorovati 
neodvisen organ, kot je železniški regulatorni organ, ali tretja oseba. V primeru kr šitve z ahteve p o 
neodvisnosti bi kon kurenti morali imeti možnost pritožbe. Komisija me ni, da v Zvezni republiki 
Nemčiji ti določbi nista upoštevani.
37 Po m nenju K omisije je iz člena 5a splošnega zakona o železnicah namreč ra zvidno, da l ahko 
Eisenbahn-Bundesamt (zvezni urad z a železnice) izvaja samo določbe glede neodvisnosti, ki s o že 
zapisane v nemškem p ravu, podobno ko t določbe iz člena 9a tega zakona. Eisenbahn-Bundesamt nima 
nobenih pristojnosti v zvezi s sprejemanjem s trukturnih ukrepov, kot so spreminjanje organizacijske
ECLI:EU:C:2013 :116 11SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
 strukture holdinga, odločanje o organizacijski s trukturi u pravljavca infrastrukture v odnosu d o 
holdinga, premeščanje vodstvenih delavcev, ki n e izpolnjujejo me rila neodvisnosti, ali spreminjanje 
organizacijskih postopkov upravljanja odločilnih funkcij, navedenih v Prilogi II k Direktivi 91/440.
38 Drugič, Komisija me ni, da m orajo obstajati pravne ali vsaj pogodbene določbe o neodvisnosti v odnosu 
med holdingom in subjektom, pristojnim za izvajanje teh odločilnih funkcij, me d zadnjenavedenim 
subjektom in dr ugimi podjetji v skupini, ki z agotavljajo storitve v železniškem p rometu, ali drugimi 
organi, ki j ih holding obvladuje, to je me d dr ugim skupščina delničarjev subjekta, ki m u je zaupano 
izvajanje navedenih odločilnih funkcij.
39 Komisija trdi, da s o člen 9a splošnega zakona o železnicah, ki v sebuje določbe o neodvisnosti, ter 
določbe no tranjih predpisov železniškega holdinga, kot je člen 1(3) pogodbe o prevzemu nadzora in 
prenosu d obička, ki dr užbi DB A G p repoveduje da janje navodil, kar b i ogrozilo p ravno i n 
organizacijsko n eodvisnost dr užbe D B N etz A G p ri o dločanju o operativnem v oznem r edu, 
dodeljevanju vlakovnih poti in zaračunavanju uporabnin, zaščitni ukrepi, ki p a sami ne zadoščajo za 
zagotavljanje n eodvisnosti odločilnih funkcij, navedenih v Prilogi II k Direktivi 91 /440, ter 
preprečevanje navzkrižja interesov in nadzora holdinga nad o rganom, pristojnim za odločilne funkcije.
40 Tretjič, Komisija me ni, da č lani uprave h oldinga in dr ugih podjetij v holdingu ne smejo biti v upravi 
subjekta, pristojnega za odločilne funkcije, navedene v Prilogi II k Direktivi 91/440.
41 Meni namreč, da n i mogoče trditi, da j e uprava subjekta, pristojnega za navedene odločilne funkcije, pri 
odločanju neodvisna od uprave h oldinga, če obe upravi sestavljajo iste osebe. Komisija dodaja, da 
nobena pravna določba ne nasprotuje takem u položaju.
42 Četrtič, članom u prave subjekta, pristojnega za odločilne funkcije, navedene v Prilogi II k Direktivi 
91/440, in višjemu vodstvu, ki o pravlja odločilne funkcije, naj nobena določba ustrezno š tevilo let po 
tem, ko z apustijo zadevni subjekt, n e bi prepovedovala, da s prejmejo zaposlitev n a me stu višjega 
vodstvenega delavca v holdingu ali drugih organih, ki j ih obvladuje.
43 Takih določb v nemškem p ravu namreč ni, v praksi pa naj bi številni vodstveni delavci družbe DB Netz 
prestopili iz tega subjekta v holding ali druge hčerinske dr užbe.
44 Petič, Komisija trdi, da m ora biti upravni odbor subjekta, pristojnega za odločilne funkcije, navedene 
v Prilogi II k Direktivi 91 /440, imenovan po jasno o predeljenih pogojih in s pravnimi jamstvi za 
popolno n eodvisnost njegovega odločanja. Njegovo imenovanje in odpoklic bi moral nadzorovati 
neodvisen organ.
45 Šestič, Komisija trdi, da m ora subjekt, p ristojen za te odločilne funkcije, imeti svoje osebje in delovati 
v ločenih prostorih ali prostorih z zavarovanim d ostopom. V poslovniku t ega subjekta ali pogodbah 
o zaposlitvi, ki j ih je sklenil ta subjekt, b i moralo biti jasno n avedeno, da s o stiki s holdingom in 
drugimi dr užbami, ki j ih obvladuje, omejeni na poslovno ko munikacijo, povezano z izvajanjem 
navedenih odločilnih funkcij. Dostop do informacijskih sistemov bi moral biti zaščiten, tako da s e 
zagotavlja neodvisnost teh odločilnih funkcij.
46 Zvezna republika N emčija trdi, da č lena 4(2) in 14(2) Direktive 2001 /14 n e zahtevata popolne 
ekono mske n eodvisnosti, ampak zahtevata, da j e upravljavec infrastrukture pravno, organizacijsko in 
pri odločanju neodvisen, kadar s prejema nekatere jasno o predeljene odločitve, ko t so dodeljevanje 
vlakovnih poti in zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo, v skladu s členom 6(3) Direktive 91 /440 
v povezavi s Prilogo II k tej direktivi.
12 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
47 Ta dr žava članica trdi, da s e me rila za preučitev d okaza o neodvisnosti iz priloge 5 ne ujemajo 
z upoštevnimi zavezujočimi določbami v zadevnem p rimeru, določenimi v členu 6(3) Direktive 91 /440, 
Prilogi II k Direktivi 91/440 t er členih 4(2) in 14(2) Direktive 2001 /14. Poleg tega naj dokument, ki 
vsebuje prilogo 5, ne bi bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije in naj ne bi bil zavezujoč pravni 
akt. Z ato se na prilogo 5 v tem p ostopku n i mogoče sklicevati.
48 Italijanska r epublika v tem p ostopku i ntervenira s amo v podporo trditvam, ki j ih Zvezna republika 
Nemčija navaja v odgovor na očitek Komisije.
49 Italijanska r epublika p ripominja, da s e obveznost ločitve funkcije prevoznih storitev v železniškem 
prometu od funkcije upravljanja infrastrukture, ki j o je določil zakono dajalec U nije, nanaša na 
računovodstvo.
50 Ta država članica poudarja, da K omisija v zvezi s holdinško o bliko z agovarja protisloven pristop, ker 
naj bi vzpostavila domnevo nezdružljivosti, saj je ta oblika zakonsko p riznana, vendar j e z direktivama 
91/440 in 2001 /14 lahko z družljiva le, če holding nima ali ne izvaja no benih posebnih pravic, lastnih 
takem u holdingu.
51 Namen zakono daje Unije naj nikakor ne bi bil uvesti obveznost, da s e ločijo lastniške s trukture ali 
organizacijske u reditve, ki i majo enakovredne učinke n a področju neodvisnosti upravljanja, pač pa 
spoštovati in zagotavljati diskrecijsko p ravico dr žav članic in zainteresiranih podjetij, da s prejmejo 
različne vrste organizacijskih oblik.
52 Italijanska republika se ob upoštevanju besedila in cilja te zakono daje ne strinja s trditvijo Komisije, da 
je treba odločilne funkcije, navedene v Prilogi II k Direktivi 91/440, prenesti na subjekte zunaj skupine, 
ki ji pripada p revoznik v železniškem p rometu.
Presoja Sodišča
53 Komisija Zvezni republiki N emčiji očita, da n i sprejela posebnih ukrepov, ki o mogočajo zagotovitev 
neodvisnosti upravljavca železniške infrastrukture, družbe DB N etz, ki j i je bilo zaupano i zvajanje 
nekaterih odločilnih funkcij iz Priloge II k Direktivi 91/440, čeprav družba DB Netz spada v holding DB 
AG, katerega del so tudi prevozniki v železniškem p rometu.
54 Komisija namreč me ni, da m ora z adevna dr žava članica za zagotovitev, da j e ta subjekt p ravno, 
organizacijsko i n pri odločanju neodvisen v smislu členov 4(2) in 14 (2) Direktive 2001 /14, sprejeti 
posebna in podrobna pravila, kot izhajajo iz priloge 5.
55 V zvezi s tem j e treba spomniti, da č len 6(1) in (2) Direktive 91 /440 n alaga le računovodsko ločitev 
dejavnosti prevoznih storitev, ki j ih opravljajo prevozniki v železniškem p rometu, in dejavnosti 
upravljanja železniške i nfrastrukture, ločitev d ejavnosti opravljanja p revoznih storitev s strani 
prevoznikov v železniškem p rometu in dejavnosti upravljanja železniške infrastrukture pa se lahko 
opravi na podlagi organizacijske d elitve n a področja znotraj enega podjetja, kot je to v holdingu.
56 Vendar č len 6(3) Direktive 91 /440 d oloča, da m orajo dr žave č lanice za zagotovitev p ravičnega in 
enakopravnega dostopa do železniške infrastrukture sprejeti ukrepe, ki s o potrebni za zagotovitev, da 
je izvajanje odločilnih funkcij, navedenih v Prilogi II k Direktivi 91 /440, zaupano o rganom a li 
podjetjem, ki s ami ne opravljajo prevoznih storitev v železniškem p rometu, in to ne glede na to, 
kakšne organizacijske o blike so določene, in da j e to mogoče dokazati.
57 Vsekakor člena 4(2) in 14(2) Direktive 2001 /14 d oločata, da m orajo biti subjekti, ki j im je naloženo 
opravljanje funkcije zaračunavanja in dodeljevanja, pravno, organizacijsko in pri odločanju neodvisni.
ECLI:EU:C:2013 :116 13SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
58 V o bravnavanem p rimeru je dr užba D B N etz ko t upravljavec železniške i nfrastrukture vključena 
v podjetje DB AG, ki ko t holding nadzoruje tudi prevoznike v železniškem p rometu. Zato m ora b iti 
družba DB N etz, da b i lahko p revzela opravljanje funkcij zaračunavanja in dodeljevanja, pravno, 
organizacijsko in pri odločanju neodvisna od dr užbe DB AG.
59 V zvezi s tem n i sporno, da j e družba DB Netz pravni subjekt, ki j e ločen od družbe DB AG, in da i ma 
lastne organe in sredstva, ki s o ločeni od organov in sredstev dr užbe DB AG.
60 Glede preostalega Komisija v tožbi navaja, da j e treba pri presoji, ali je upravljavec infrastrukture, ki j e 
tako ko t družba DB Netz sestavni del podjetja, v katerem s o nekatere enote prevozniki v železniškem 
prometu, pri sprejemanju odločitev n eodvisen, uporabiti prilogo 5.
61 V navedeni prilogi je določeno, da m ora spoštovanje obveznosti neodvisnosti nadzorovati neodvisen 
organ ali tretja oseba, da m orajo glede neodvisnosti obstajati zakonske a li vsaj pogodbene določbe, da 
mora b iti določena prepoved dvojnih funkcij me d upravnimi organi različnih dr užb v holdingu, da 
mora b iti določeno p rehodno o bdobje za prestop članov vodstvenih organov iz enote, ki o pravlja 
odločilne funkcije, naštete v Prilogi II k Direktivi 91/440, v katero ko li drugo enoto holdinga, da m ora 
odpoklic in imenovanje članov upravnega odbora u pravljavca železniške infrastrukture nadzorovati 
neodvisen organ in da m ora imeti subjekt, ki j e pristojen za te odločilne funkcije, svoje osebje in mora 
delovati v prostorih, ki s o ločeni.
62 Prvič, treba je navesti, da p riloga 5 nima zavezujočega pravnega učinka. Nikoli namreč ni bila 
objavljena v Uradnem listu Evropske unije in objavljena je bila pe t let po začetku ve ljavnosti Direktive 
2001 /14, to je tri leta po poteku r oka z a prenos te dir ektive v nacionalni pravni red. Ob uveljavitvi 
direktiv 91 /440 in 2001 /14 me rila iz priloge 5 torej niso obstajala. Poleg tega in ne glede na ta časovni 
zamik navedena priloga in me rila, ki j ih vsebuje, niso bila vključena niti v besedilo dir ektiv 91 /440 in 
2001 /14 n iti v drug zakono dajni akt. Z ato dr žavi članici ni mogoče očitati, da t eh me ril ni vključila 
v določbe zakonskih predpisov, s katerimi sta bili v nacionalni pravni red preneseni dir ektivi 91/440 in 
2001 /14.
63 Drugič, primerjave z določbami, ki s e nanašajo na no tranji trg električne energije in no tranji trg 
zemeljskega plina, ki j o je navedla Komisija, ni mogoče sprejeti. Direktiva 2009 /72/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih no tranjega trga z električno e nergijo in 
o razveljavitvi Direktive 2003 /54/ES (UL L 211, str. 55) in D irektiva 2009 /73/ES E vropskega 
parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih no tranjega trga z zemeljskim p linom in 
o razveljavitvi Direktive 2003 /55/ES (UL L 211, str. 94) namreč podeljujeta regulativnemu organu 
široka p ooblastila za nadzor v zvezi z neodvisnostjo operaterja prenosnega sistema. V skladu 
s členom 19(2) teh dir ektiv lahko regulativni organ nasprotuje imenovanju ali odpoklicu članov uprave 
ali upravnega odbora o peraterja prenosnega sistema. Člen 19(3) navedenih dir ektiv določa, da 
v obdobju treh let pred imenovanjem o sebe, odgovorne za upravljanje, in/ali člani uprave o peraterja 
prenosnega sistema n iso imeli no bene strokovne funkcije ali odgovornosti, neposrednega ali 
posrednega interesa ali poslovnega odnosa z vertikalno i ntegriranim p odjetjem a li ka terim ko li 
njegovim d elom a li njegovimi delničarji s kontrolnim d eležem, razen z operaterjem p renosnega 
sistema. Člen 19(4) teh dir ektiv določa, da z aposleni pri operaterju prenosnega sistema nimajo no bene 
druge poklicne funkcije v nobenem dr ugem d elu holdinga s področja energije. Člen 19(7) dir ektiv 
2009 /72 in 2009 /73 d oloča obdobje neskladnosti me d opravljanjem f unkcij pri operaterju prenosnega 
sistema in opravljanjem d ejavnosti, ki j e v zvezi z drugim delom ve rtikalno integriranega podjetja.
64 Ti dir ektivi vsebujeta izrecne določbe o pogojih za izvajanje dejavnosti v družbi, ki j e operater 
prenosnega sistema, in o obdobjih neskladnosti, drugače pa je glede Direktive 2001 /14, ki n e določa 
meril v zvezi z neodvisnostjo, ki m ora b iti zagotovljena v odnosu me d upravljavcem i nfrastrukture, 
pristojnim z a izvajanje odločilnih funkcij, naštetih v Prilogi II k Direktivi 91 /440, in prevozniki 
v železniškem p rometu, torej dir ektivi 91/440 in 2001 /14 n e vsebujeta teh me ril in Zvezni republiki 
Nemčiji ni mogoče naložiti, naj jih spoštuje.
14 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
65 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da z golj to, da me rila, ko t so me rila iz priloge 5, niso bila 
prenesena v nemško p ravo, ne pomeni, da dr užba D B N etz ko t upravljavec infrastrukture pri 
sprejemanju odločitev n i neodvisna od dr užbe DB AG.
66 V skladu z ustaljeno s odno p rakso pa m ora v okviru postopka z aradi n eizpolnitve o bveznosti na 
podlagi člena 258 PD EU K omisija dokazati zatrjevano n eizpolnitev. Torej mora K omisija Sodišču 
predložiti dokaze, na podlagi katerih lahko to preveri obstoj te neizpolnitve, ne da b i se lahko o prlo na 
kakršne ko li domneve ( glej zlasti sodbe z dne 26. aprila 2005 v zadevi Komisija proti Irski, C-494/01, 
ZOdl., str. I-3331 , točka 41; z dne 6. oktobra 2009 v zadevi Komisija proti Finski, C-335/07, ZOdl., 
str. I-9459 , točka 46, in z dne 10. decembra 2009 v zadevi Komisija proti Združenemu kra ljestvu, 
C-390/07, točka 43).
67 Vendar K omisija ni predložila no benega kon kretnega dokaza, da dr užba D B N etz gl ede načina 
sprejemanja odločitev n i neodvisna od dr užbe DB AG.
68 V zvezi s tem j e me d dr ugim iz člena 1 pogodbe o prevzemu nadzora in prenosu dobička, sklenjene 
1. junija 1999 me d DB AG in DB Netz, ter iz člena 4 poslovnika u prave dr užbe DB Netz ra zvidno, da 
je namen nekaterih določb iz teh zasebnopravnih aktov, da s e v praksi družbi DB N etz zagotovi 
neodvisnost pri sprejemanju odločitev v razmerju do družbe DB AG.
69 Zato je bila naloga Komisije, da gl ede na cilje dir ektiv 91 /440 in 2001 /14 ter glede na vse elemente, 
vključno z elementi zasebnega prava, ki u rejajo odnos me d dr užbama DB Netz in DB AG, dokaže, da 
družba DB Netz v praksi pri sprejemanju odločitev n i neodvisna od dr užbe DB AG.
70 Iz zgoraj navedenih ugotovitev izhaja, da j e treba očitek Komisije glede neodvisnosti subjekta, ki m u je 
zaupano o pravljanje odločilnih funkcij, naštetih v Prilogi II k Direktivi Sveta 91 /440, zavrniti.
Očitek v zvezi z zaračunavanjem uporabnin
Trditve strank
71 Komisija trdi, da Z vezna republika N emčija ni izpolnila obveznosti iz členov 7(3) in 8(1) Direktive 
2001 /14.
72 Trdi, da s o v členu 14(4) splošnega zakona o železnicah, s katerim je Zvezna republika N emčija 
prenesla ti določbi, vrzeli. Ta določba naj namreč še vedno n e bi omogočala, da s e zanesljivo ugotovi, 
ali je treba uporabiti načelo neposrednih stroškov iz člena 7(3) Direktive 2001 /14 ali načelo skupnih 
stroškov iz člena 8(1) Direktive 2001 /14 in pod ka terimi pogoji je treba uporabiti prvo ali drugo 
načelo.
73 Poleg naj bi se Zvezna republika N emčija odločila za načelo skupnih stroškov. Ve ndar p a naj ne bi 
v celoti upoštevala pogojev, ki s o potrebni za uporabo člena 8(1) Direktive 2001 /14, in zlasti ne 
tistega, ki s e nanaša na opredelitev o koliščin, v katerih je treba preizkusiti sposobnost trga, da p renese 
te stroške, kar j e nujno z a preverjanje, ali jih lahko p renesejo vsi tržni deli.
74 Zvezna republika N emčija me ni, da d oločbe n emške z akono daje v zvezi z upoštevanjem 
konkurenčnosti v celoti izpolnjujejo zahteve i z člena 8(1), prvi stavek, D irektive 2001 /14. Glede 
preizkusa sposobnosti kri tja stroškov naj Direktiva 2001 /14 n amreč ne bi zahtevala, da s e presoja 
konkurenčnost vsakega tržnega dela. Člen 14(4) splošnega zakona o železnicah, s katerim je ta člen 
Direktive 2001 /14 p renesen v nacionalno z akono dajo, naj bi v skladu z besedilom in ciljem t e 
direktive le naslovnike t e določbe zavezoval k zagotavljanju kon kurenčnosti, zlasti kon kurenčnosti 
mednarodnega železniškega prevoza blaga. Torej naj bi se z nacionalnim pravom spoštovali zahteve i n 
cilji Direktive 2001 /14.
ECLI:EU:C:2013 :116 15SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
75 Pri obračunavanju zneska u porabnine bi se lahko u poštevali celotni stroški. Zato bi lahko dr užba DB 
Netz uporabnine zaračunavala tako, da b i pokrila stroške infrastrukture, ki s e ne kri jejo iz dr žavnih 
subvencij.
76 Zvezna republika N emčija zavrača trditev K omisije, da v nemških predpisih tržni deli iz člena 8(1) 
Direktive 2001 /14 n iso opredeljeni. Ta dr žava članica trdi, da j e polni učinek tega regulativnega cilja 
zagotovljen s členom 14(4), tretji stavek, splošnega zakona o železnicah. Poleg tega naj bi bilo iz določb 
v zvezi z neodvisnostjo pri določanju cen ra zvidno, da z akono daja Unije prepušča skrb za oceno 
plačilne sposobnosti povpraševanja podjetjem, ki s o dejavna na trgu. Člen 8(1) Direktive 2001 /14 n aj 
ne bi izrecno d oločal nobene širše zahteve – me d dr ugim gl ede informacij prevoznikov v železniškem 
prometu – na področju postopka in nadzora.
77 Češka republika se tako gl ede očitkov o domnevno n epravilnem p renosu zadevnih določb prava Unije 
kot glede očitka o domnevni kršitvi povezanih določb členov 7(3) in 8(1) Direktive 2001 /14 s trinja 
z argumenti Zvezne republike N emčije, da t a dr žava članica določbe, ki j ih navaja Komisija, izvaja 
pravilno.
78 Natančneje, po m nenju Č eške r epublike je treba v zvezi s kršitvijo člena 7(3) Direktive 2001 /14 
pojasniti pojem „stroški, ki n astanejo neposredno p ri izvajanju storitve“, da s e preveri, ali se zgoraj 
navedene določbe kršijo.
Presoja Sodišča
79 V tem o čitku K omisija Zvezni republiki N emčiji v bistvu očita, da n i sprejela zakono daje, ki b i jasno 
določala, ali je treba uporabiti načelo neposrednih stroškov iz člena 7(3) Direktive 2001 /14 ali načelo 
skupnih stroškov iz člena 8(1) te dir ektive in pod ka terimi pogoji je treba uporabiti prvo ali drugo 
načelo.
80 V skladu z odstavkom 3 člena 7 Direktive 2001 /14 m orajo biti brez poseganja v odstavek 4 ali 5 ali 
v člen 8 te dir ektive u porabnine za minimalni paket storitev d ostopa do infrastrukture in za dostop po 
tirih do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, enake stroškom, ki n astanejo neposredno 
pri izvajanju storitve.
81 Člen 8(1) Direktive 2001 /14 d oloča, da č e trg to prenese, lahko dr žava članica pobere pribitke z a 
skupno p okrivanje stroškov upravljavca infrastrukture.
82 Treba je spomniti, da j e eden od ciljev, ki s e uresničujejo z ureditvijo zaračunavanja uporabnin, 
uvedeno z Direktivo 2001 /14, zagotovitev, da j e upravljavec infrastrukture pri upravljanju neodvisen. 
Z drugimi besedami, ta mora, kakor je navedel generalni pravobranilec v točki 80 sklepnih predlogov, 
ureditev z aračunavanja uporabnin uporabljati ko t instrument upravljanja. Iz uvodne izjave 12 t e 
direktive t ako i zhaja, da m ora u reditev z aračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih 
zmogljivosti v okviru, ka kor g a d oločijo dr žave č lanice, spodbujati upravljavce ž elezniške 
infrastrukture, da o ptimalno i zkoristijo svojo infrastrukturo. Da pa bi navedeni upravljavci lahko 
izvedli tako o ptimizacijo, morajo imeti določeno p olje proste presoje, ko t je ra zvidno i z uvodne 
izjave 20 n avedene dir ektive.
83 Poleg tega je tudi za izvajanje drugih določb Direktive 2001 /14 p otrebno, da s e upravljavcem ž elezniške 
infrastrukture pusti neka stopnja prilagodljivosti, zato da s o spodbujeni, da o ptimalno izkoristijo svojo 
infrastrukturo. Člen 8(2) te dir ektive n amreč določa, da u pravljavec infrastrukture lahko d oloči ali 
obdrži višje uporabnine na podlagi dolgoročnih stroškov investicijskih projektov. Na podlagi člena 9 te 
direktive lahko ta upravljavec določi popuste pri uporabninah, ki j ih prejme o d prevoznikov.
16 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
84 Treba je tudi navesti, da č len 4(1) Direktive 2001 /14 d oloča razdelitev p ristojnosti me d dr žavo članico 
in upravljavcem i nfrastrukture glede ureditve zaračunavanja uporabnin. Države članice namreč izdelajo 
okvir za zaračunavanje uporabnin, me dtem ko o bračunavanje in pobiranje uporabnin izvaja upravljavec 
infrastrukture. Ve ndar l ahko dr žava, ko t je navedel generalni pravobranilec v točki 78 s klepnih 
predlogov, naloži pribitke z a skupno p okrivanje stroškov upravljavca infrastrukture, če jih trg prenese 
in če to ne izključuje uporabe infrastrukture s strani tistih tržnih delov, ki l ahko p lačajo vsaj stroške, 
nastale neposredno z aradi i zvajanja železniških prevoznih storitev, in stopnjo donosnosti naložbe.
85 Treba je ugotoviti, da i ma zaradi u poštevanja ciljev, ki s e uresničujejo z Direktivo 2001 /14, kot je 
navedel generalni pravobranilec v točki 77 s klepnih predlogov, uporabnina za infrastrukturo najnižjo 
raven, ki u streza stroškom, nastalim n eposredno p ri izvajanju storitve, določene v členu 7(3) te 
direktive, in najvišjo ra ven, ki i zhaja iz skupnih stroškov upravljavca infrastrukture, ko t to določa 
člen 8(1) te dir ektive.
86 Direktiva 2001 /14 d oloča, da s e lahko u porabnina giblje me d tema skrajnima točkama, pri tem p a se 
upoštevajo nezadostnost infrastrukturnih zmogljivosti, kot določa člen 7(4) te dir ektive, stroški vp livov 
na okolje, kakor je navedeno v členu 7(5), posebni investicijski projekti iz člena 8(2) navedene dir ektive 
in popusti pri uporabninah, ki j ih določa člen 9 te dir ektive.
87 V zvezi s trditvijo Komisije, da č len 14(4) splošnega zakona o železnicah ne omogoča, da s e določi, ali 
je treba uporabiti načelo neposrednih stroškov iz člena 7(3) Direktive 2001 /14 ali načelo skupnih 
stroškov iz člena 8(1) te dir ektive, je tako treba ugotoviti, da t eh dveh načel, kot je bilo ugotovljeno 
v točkah 84 in 85 te sodbe, ni mogoče zamenjati drugega z drugim. Ureditev iz člena 8(1) Direktive 
2001 /14 je mogoče uporabiti le, če trg to prenese, in treba je opraviti tržno š tudijo, da s e preveri, ali je 
tako.
88 V o bravnavanem p rimeru ta nacionalna določba omogoča celotno kri tje nastalih stroškov in 
upravljavcu infrastrukture dopušča ra zlikovanje me d storitvami me dkrajevnega prevoza potnikov, 
lokalnega prevoza potnikov in prevoza blaga ter razlikovanje glede na segmente na no tranjem t rgu teh 
prevoznih storitev. Ve ndar ko t je navedel generalni pravobranilec v točki 85 s klepnih predlogov, 
Direktiva 2001 /14 dr žavam č lanicam n e nalaga določitve p odrobnejših p ravil za zaračunavanje 
uporabnin.
89 Glede trditve K omisije, da j e treba preizkusiti sposobnost trga, da p renese stroške, zato da s e preveri, 
ali lahko v si deli trga prenesejo te stroške, je treba ugotoviti, da m ora u pravljavec infrastrukture ta 
preizkus opraviti le, če želi pobirati pribitke stroškov posebej glede na dele trga. Kot je bilo navedeno 
v točki 84 t e sodbe, je dr žava članica pristojna le za izdelavo okvira z a zaračunavanje uporabnin, 
medtem ko o bračunavanje uporabnin izvaja upravljavec infrastrukture. Iz navedenega izhaja, da n a 
podlagi Direktive 2001 /14 Z vezna republika N emčija ni dolžna v nacionalni zakono daji določiti me ril, 
na podlagi ka terih m ora u pravljavec infrastrukture določiti zmogljivost delov trga za m orebitno 
povečanje stroškov, in okoliščin, v katerih to mora storiti.
90 Glede na zgoraj navedeno je treba zavrniti očitek Komisije glede zaračunavanje uporabnin.
Očitek v zvezi z mehanizmom s podbud za znižanje stroškov
Trditve strank
91 Komisija trdi, da č len 6(2) Direktive 2001 /14 n i bil prenesen v nemško z akono dajo. Po m nenju te 
institucije no beden od me hanizmov, ki j ih navaja Zvezna republika N emčija, upravljavca infrastrukture 
ne spodbuja k omejevanju stroškov zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop. Poleg
ECLI:EU:C:2013 :116 17SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
 tega naj sporazumi o storitvi in financiranju, sklenjeni me d nemško dr žavo, podjetji družbe DB AG, ki 
se ukvarjajo z upravljanjem i nfrastrukture, in to dr užbo, ne bi vsebovali nobene določbe o zniževanju 
stroškov infrastrukture in zaračunavanju uporabnin.
92 Zvezna republika N emčija trdi, da č len 6(1) Direktive 2001 /14 izhaja iz načela, da j e treba uravnotežiti 
vsaj prihodke o d uporabnin in dr žavno financiranje na eni strani ter infrastrukturne odhodke n a drugi. 
Meni, da s o višina stroškov, povezanih z infrastrukturnimi storitvami, znesek uporabnin za dostop in 
znesek dr žavnega financiranja v ekono mskem o dnosu, ki i zključuje enostranske p ravne zahteve. Zato 
iz določb te dir ektive n i mogoče sklepati na enostransko o bveznost zniževanja stroškov ali uporabnin. 
Cilj zniževanja stroškov in uporabnin za dostop iz člena 6(2) navedene dir ektive n aj bi bil odvisen od 
upoštevanja varnosti in izboljšanja kakovosti infrastrukturnih storitev.
93 Ta država članica trdi t udi, da D irektiva 2001 /14 n e zahteva dejanskega znižanja stroškov ali uporabnin 
za dostop. Nasprotno, ta obveznost bi se m orala uravnotežiti z drugimi zahtevami glede strukture 
zaračunavanja uporabnin. Na splošno b i bilo treba zagotoviti uresničitev d olgoročnega cilja, to je 
ravnovesje me d infrastrukturnimi prihodki in odhodki.
94 Zvezna republika N emčija tudi me ni, da l ahko v skladu z besedilom č lena 6(3) Direktive 2001 /14 
nacionalni zakono dajalec določi izvedbeni instrument, ki g a bo uporabil ob prenosu, to je bodisi 
pogodba, sklenjena me d pristojnim organom in upravljavcem i nfrastrukture, bodisi ustrezni predpisi.
95 Ta dr žava članica trdi, da j e me hanizem s podbud iz člena 6(2) Direktive 2001 /14 v celoti prenesla 
v nacionalno z akono dajo. S porazum o storitvi i n f inanciranju ( Leistungs- u nd 
Finanzierungsvereinbarung, v nadaljevanju: LuFV) naj bi izpolnjeval pogoje gl ede pogodbe iz 
člena 6(3) te dir ektive, zato naj bi pomenil učinkovit sistem z a spodbujanje zniževanja stroškov in 
uporabnin za dostop v skladu s členom 6(2) te dir ektive.
96 LuFV naj bi namreč zlasti upravljavcem i nfrastrukture nalagal številne obveznosti glede zagotavljanja 
kakovosti in informacij. Naložene kv alitativne zahteve n aj bi zagotavljale, da s e ka kovost železniške 
infrastrukture postopoma izboljšuje. Ta sporazum naj bi omejeval subvencije zvezne države za naložbe 
za nadomestitev n a znesek 2,5 milijarde EUR n a leto in naj bi upravljavce infrastrukture zavezoval, da 
za vzdrževanje prog predvidijo svoja finančna sredstva.
97 Poleg tega naj bi v železniškem s ektorju obstajale številne sistemske spodbude za zniževanje stroškov, 
ker je treba podjetja, ki u pravljajo infrastrukturo, voditi kot gospodarska p odjetja, ki m orajo spoštovati 
načela zasebnega gospodarstva, zlasti tako, da j e vodenje podjetja usmerjeno v konkurenco, zato da s e 
poveča dobiček, kar n aj bi bila močna spodbuda za družbo DB Netz, da z niža svoje stroške.
Presoja Sodišča
98 Komisija v tem o čitku Z vezni republiki N emčiji v bistvu očita, da n i vzpostavila me hanizmov, ki b i 
upravljavca infrastrukture spodbudili k omejevanju stroškov, ki n astanejo v zvezi s storitvijo 
zagotavljanja infrastrukture, ali k zniževanju ravni uporabnin za dostop.
99 Komisija in Zvezna republika N emčija si nasprotujeta glede vp rašanja, ali morajo biti za upravljavca 
infrastrukture določeni tako s podbujevalni ukrepi za znižanje stroškov zagotavljanja infrastrukture ko t 
tudi – in to neodvisno o d zadnjenavedenih – spodbujevalni ukrepi za znižanje uporabnin za dostop.
100 Spomniti je treba, da m orajo države članice v skladu s členom 6(1) Direktive 2001 /14 d oločiti pogoje za 
zagotovitev, da ra čunovodska ev idenca tega upravljavca pod no rmalnimi pogoji poslovanja in 
v primernem o bdobju uravnoteži vsaj prihodke o d uporabnin, presežke i z dr ugih ko mercialnih
18 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
 dejavnosti in dr žavno f inanciranje na eni strani ter infrastrukturne odhodke n a dr ugi. V skladu 
s členom 6(2) te dir ektive se upravljavcem ž elezniške infrastrukture zagotovijo spodbude za zniževanje 
stroškov zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop.
101 V zvezi s tem o dstavek 3 člena 6 D irektive 2001 /14 d oloča, da s e m ora o bveznost, ki i zhaja iz 
odstavka 2 tega člena, izvesti bodisi z večletno p ogodbo, ki d oloča financiranje s strani dr žave, 
sklenjeno me d u pravljavcem ž elezniške i nfrastrukture in p ristojnim o rganom, bodisi z uvedbo 
primernih ukrepov nadzora z ustreznimi pooblastili. Države članice lahko torej spodbujevalne ukrepe 
določijo v okviru ve čletne pogodbe ali s predpisi.
102 V o bravnavani zadevi so LuFV sklenili nemška dr žava, družba DB A G in podjetja te dr užbe, ki 
upravljajo železniško infrastrukturo, in je spodbujevalni ukrep v smislu ve čletne pogodbe iz člena 6(3) 
Direktive 2001 /14.
103 Pogoji, ki ve ljajo za dr žavno f inanciranje, ka kršne določa LuFV, namreč spodbujajo upravljavca 
infrastrukture, da z niža stroške, ker omejujejo subvencije zvezne države za naložbe za nadomestitev n a 
2,5 milijarde EUR n a leto ne glede na inflacijo, zaradi č esar m ora ta upravljavec, ki j e zavezan 
k stalnemu vzdrževanju ka kovosti, zmanjšati stroške. To ve lja še toliko b olj, ker mora u pravljavec 
infrastrukture iz lastnih sredstev p rispevati za izvedbo naložbe za nadomestitev.
104 LuFV tudi n alaga obveznosti glede zagotavljanja ka kovosti in informacij, ki j ih m ora u pravljavec 
infrastrukture spoštovati, sicer je lahko ka znovan.
105 Tako t i ukrepi upravljavca infrastrukture spodbujajo k zmanjšanju stroškov in posredno k znižanju 
uporabnin.
106 V zvezi s trditvijo Komisije, da č len 6(2) Direktive 2001 /14 dr žavam članicam nalaga sprejetje ukrepov 
za spodbujanje znižanja uporabnin za dostop, ki s o ločeni od ukrepov za spodbujanje zmanjšanja 
stroškov, je treba ugotoviti, da j e v uvodni izjavi 40 t e dir ektive n avedeno, da j e železniška 
infrastruktura naravni monopol in da j e zato treba upravljavcem i nfrastrukture zagotoviti spodbude za 
zmanjševanje stroškov in učinkovito upravljanje svoje infrastrukture. V tej uvodni izjavi pa niso 
navedene uporabnine, temve č le stroški.
107 Člen 6(2) Direktive 2001 /14 s icer določa, da j e treba sprejeti spodbude za zniževanje stroškov in 
uporabnin za dostop. Vendar n e določa, da m orajo biti ti ukrepi sprejeti ločeno.
108 Strinjanje s stališčem K omisije pomeni priznati, da m ora dr žava članica spodbujati upravljavca 
infrastrukture, da z znižanjem u porabnin prenese na uporabnika o mrežja del presežkov, nastalih 
zaradi p ovečanja učinkovitosti, čeprav je lahko p ostavljen v položaj, v katerem n e more pokriti vseh 
stroškov zagotavljanja infrastrukture. V skladu s to ra zlago bi morala dr žava članica v zameno z a 
prenos teh presežkov financirati infrastrukturo. Ugotoviti je treba, da b i bila taka ra zlaga v nasprotju 
s členom 6(1), drugi pododstavek, D irektive 2001 /14, ki d oloča, da l ahko dr žava članica v okviru za 
zaračunavanje uporabnin iz členov 7 in 8 te dir ektive o d upravljavca infrastrukture zahteva, da s vojo 
računovodsko ev idenco uravnoteži brez državnega financiranja.
109 Zato je treba ugotoviti, da j e obveznost spodbujanja upravljavca infrastrukture, da z niža stroške 
zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop, v obravnavanem p rimeru izpolnjena 
z ukrepi za znižanje stroškov zagotavljanja infrastrukture, ker ti ukrepi vp livajo tudi n a znižanje 
uporabnin, kot je bilo ugotovljeno v točkah od 102 d o 105 t e sodbe.
110 Poleg tega je treba ugotoviti, da u krepi za spodbujanje znižanja stroškov zagotavljanja infrastrukture 
lahko le povzročijo znižanje uporabnin za dostop ne glede na to, ali so določeni na podlagi člena 7(3) 
Direktive 2001 /14 ali na podlagi člena 8(1) te dir ektive.
ECLI:EU:C:2013 :116 19SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
111 Iz zgoraj navedenih ugotovitev je razvidno, da j e treba očitek Komisije v zvezi z mehanizmom spodbud 
za znižanje stroškov zavrniti.
Očitek v zvezi s pristojnostmi regulatornega organa
Trditve strank
112 Komisija najprej trdi, da Z vezna republika N emčija ni izpolnila obveznosti iz člena 30(4) Direktive 
2001 /14 v povezavi s členom 10(7) Direktive 91 /440.
113 Po mnenju Komisije lahko r egulatorni organ obveznost iz člena 10(7) Direktive 91 /440, to sta nadzor 
nad kon kurenco na trgih železniških prevoznih storitev in odprava nezaželenega razvoja dogodkov na 
teh trgih, izpolni le, če je pooblaščen, da p revoznike v železniškem p rometu in u pravljavce 
infrastrukture zasliši neodvisno o d pritožb ali suma, da j e bila storjena kršitev zadevnih dir ektiv, ter če 
ima pravico, da j ih z ustreznimi zagroženimi sankcijami prisili k odgovoru na zahtevo za pridobitev 
informacij. Če regulatorni organ ne bi imel informacij, ki b i jih pridobil s takimi zahtevami za 
pridobitev informacij, ne bi mogel začeti postopka n a lastno p obudo, ker bi se vedno o piral samo na 
informacije, ki s o jih posredovali pritožniki.
114 Dalje, Komisija me ni, da p renos člena 30(4) Direktive 2001 /14 n i popoln, ke r v tem č lenu ni 
razlikovanja me d upravljavcem i nfrastrukture in prevozniki v železniškem p rometu.
115 Nazadnje, če regulatorni organ ne bi mogel zahtevati informacij, bi se lahko o prl le na informacije, ki 
mu jih želijo sporočiti prevozniki v železniškem p rometu, kar p a naj se ne bi ujemalo s cilji Direktive 
2001 /14.
116 Po trditvah Zvezne republike N emčije člen 30(4) Direktive 2001 /14 n e zahteva, da j e regulatorni organ 
pristojen za pridobivanje informacij, ne da b i za to obstajal ka k poseben ra zlog ali sum kr šitve. 
Nasprotno, to določbo bi bilo treba ra zlagati v okviru področja uporabe in regulativnega cilja te 
direktive, to sta dodeljevanje železniških infrastrukturnih zmogljivosti in zaračunavanje uporabnin za te 
zmogljivosti. V teh okoliščinah naj bi regulatorni organ opravljal funkcijo pritožbenega organa, ki 
v okviru dodeljevanja zmogljivosti in zaračunavanja uporabnin nadzoruje in zagotavlja enakopraven 
dostop do železniške infrastrukture. S to določbo naj bi bila predvidena le m aterialna pravica do 
pridobitve informacij in ustrezna obveznost zagotavljanja informacij, ne da b i se v navedeni dir ektivi 
postavljalo vp rašanje sankcioniranja v zvezi s takimi pravicami.
117 Prav tako n aj člen 10(7) Direktive 91 /440 r egulatornemu organu n e bi podeljeval pravice do 
pridobivanja informacij in nalaganja sankcij na področju kon kurence.
Presoja Sodišča
118 V tem o čitku K omisija Zvezni republiki N emčiji v bistvu očita, da s tem, da n i določila, da l ahko 
regulatorni organ, ki j e določen v členu 30 D irektive 2001 /14, prevoznike v železniškem p rometu in 
upravljavce infrastrukture zasliši neodvisno o d pritožb ali kon kretnega suma, da j e bila storjena kršitev 
direktiv 91 /440 in 2001 /14, in da j im n aloži sankcije, ni izpolnila obveznosti iz člena 10(7) Direktive 
91/440 in člena 30(4) Direktive 2001 /14.
119 V skladu s členom 30(4) Direktive 2001 /14 ima regulatorni organ pravico, da o d upravljavca železniške 
infrastrukture, od prosilcev in vsake p rizadete tretje stranke v zadevni državi članici zahteva potrebne 
informacije, ki m u morajo biti predložene takoj.
20 ECLI:EU:C:2013 :116SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
120 Ugotoviti je treba, da s e na podlagi člena 30(4) Direktive 2001 /14 n e zahteva, da i ma regulatorni organ 
pravico pridobiti informacije, ne da b i bil za to podan poseben ra zlog ali sum, da j e bila storjena 
kršitev.
121 V zvezi s tem j e treba navesti, da j e treba člen 30(4) Direktive 2001 /14 ra zlagati ob upoštevanju 
področja uporabe tega člena in cilja, ki s e s to dir ektivo uresničuje.
122 Kot izhaja iz uvodne izjave 16 D irektive 2001 /14, ureditev z aračunavanja uporabnin za uporabo 
železniške infrastrukture in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti omogoča lojalno kon kurenco pri 
zagotavljanju železniških prevoznih storitev. Poleg tega v skladu z uvodno i zjavo 46 t e dir ektive 
učinkovito u pravljanje ter pravična in enakopravna uporaba železniške i nfrastrukture zahtevata 
ustanovitev r egulatornega organa, ki n adzoruje uporabo predpisov U nije in deluje ko t pritožbeni 
organ, ne glede na možnost sodne revizije.
123 Ta razlaga je podprta tudi s ciljem D irektive 2001 /14, ki j e določen v členu 1 te dir ektive. V skladu s to 
določbo namreč navedena dir ektiva ureja načela in postopke, ki s e uporabljajo za določanje in 
zaračunavanje uporabnin za uporabo železniške i nfrastrukture in za dodeljevanje infrastrukturnih 
zmogljivosti.
124 Iz zgoraj navedenega in iz pravnega okvira, v katerega je umeščen člen 30(4) Direktive 2001 /14, izhaja, 
da je naloga regulatornega organa iz te določbe, da v okviru dodeljevanja zmogljivosti in zaračunavanja 
uporabnin nadzoruje in zagotavlja enakopraven dostop do železniške infrastrukture. Zato možnost tega 
organa, da p ridobi informacije, izhaja iz člena 30(2) Direktive 2001 /14, ki d oloča, da i ma prosilec 
pravico vložiti pravno s redstvo p ri tem o rganu, če me ni, da j e bil nepravično o bravnavan, 
diskriminiran ali kako dr ugače oškodovan.
125 V zvezi z vprašanjem, ali člen 10(7) Direktive 91 /440 v povezavi s členom 30(4) Direktive 2001 /14 
regulatornemu organu omogoča, da o pravi preiskavo na lastno p obudo, ne da b i bila vložena pritožba 
in ne da b i bil podan poseben ra zlog ali sum, da j e bila storjena kr šitev, je treba spomniti, da 
člen 10(7) Direktive 91 /440 d oloča, da kon kurenco na trgih železniških prevoznih storitev, vključno 
s trgom ž elezniškega prevoza blaga, spremlja regulatorni organ, ustanovljen po členu 30 D irektive 
2001 /14, ali kateri ko li drug organ z enako stopnjo neodvisnosti.
126 Ugotoviti je treba, da v členu 10(7) Direktive 91 /440 n i navedena možnost ali obveznost, da dr žava 
članica od regulatornega organa zahteva, da v okviru nadzora nad kon kurenco pridobi informacije, ne 
da b i bil podan poseben razlog ali sum, da j e bila storjena kršitev, ali da n aloži sankcije.
127 Člen 10(7), drugi pododstavek, tretji stavek, D irektive 91 /440 s icer res določa, da r egulatorni organ na 
podlagi pritožbe in po potrebi na lastno p obudo čim p rej odloči o primernih ukrepih za odpravo 
nezaželenega ra zvoja dogodkov na teh trgih. Ve ndar j e iz sistematike t e določbe, ki n apotuje na 
člen 30 D irektive 2001 /14, katerega področje uporabe je obravnavano v točkah od 121 d o 125 t e 
sodbe, razvidno, da j e treba me sto, ki g a ima ta stavek v členu 10(7), drugi pododstavek, D irektive 
91/440, in pristojnost regulatornega organa, da n a lastno p obudo odloči o primernih ukrepih za 
odpravo nezaželenega razvoja dogodkov na trgih prevoznih storitev, razlagati tako, da t a organ lahko 
postopa, ne da b i bila vložena pritožba, na podlagi informacij, s katerimi je bil seznanjen, zlasti ko j e 
podan kon kreten sum, da j e bila storjena kršitev, ne pa tako, da i ma pravico uvesti lastno p reiskavo in 
od zadevnih podjetij zahtevati, da v njej sodelujejo.
128 Zato člen 10(7) Direktive 91 /440 in člen 30(4) Direktive 2001 /14 n e določata izrecno, da m orajo države 
članice sprejeti ukrepe, ki r egulatornemu organu omogočajo, da p ridobi informacije, ne da b i bila 
podana pritožba ali sum, da s ta bili navedeni dir ektivi kršeni, in da n aloži sankcije za te morebitne 
kršitve. Tako Z vezni republiki N emčiji ni mogoče očitati, da v nacionalni zakono daji ni določila takih 
ukrepov.
ECLI:EU:C:2013 :116 21SODBAZDNE28.2.2013 –ZADEVAC-556/10
KOMISIJAPROTINEMČIJI
129 Iz zgoraj navedenega je razvidno, da j e treba očitek Komisije v zvezi s pristojnostmi regulatornega 
organa zavrniti. Torej iz zgoraj navedenih ugotovitev izhaja, da j e treba tožbo Komisije zavrniti.
Stroški
130 V skladu s členom 138(1) Poslovnika se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti priglašeni. 
Zvezna republika N emčija je predlagala, naj se Komisiji naloži plačilo stroškov, in ke r ta s predlogi ni 
uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
131 V s kladu s členom 140(1) Poslovnika Č eška r epublika i n Italijanska r epublika, ki s ta se ko t 
intervenientki udeležili postopka, nosita svoje stroške.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1. Tožba se zav rne.
2. E v ropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
3. Češka republika in Italijanska republika nosita svoje stroške.
Podpisi