*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :2294 1SODBA SODIŠČA (šesti senat)
z dne 16. oktobra 2014  
* Jezik postopka: nemščina.„Predhodno o dločanje — Kmetijstvo — Uredba (ES) št. 800/1999 — Izvozna nadomestila — Uredba 
(ES) št. 1291 /2000 — Sistem i zvoznih dovoljenj — Izvozna deklaracija, vložena brez izvoznega 
dovoljenja — Rok, ki g a odobri carinski urad i zvoza — Carinski dokumenti o prispetju izvoznega blaga 
v namem bno dr žavo — Ponarejeni dokumenti — Odprava nepravilnosti — Uporaba kazni iz člena 51 
Uredbe (ES) št. 800/1999 “
V zadevi C-334/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Bundesfinanzhof (Nemčija) z odločbo z dne 16. aprila 2013 , ki j e prispela na Sodišče 19. junija 2013 , 
v postopku
Nordex F ood A/S
proti
Hauptzollamt Hamburg-Jonas,
SODIŠČE (šesti senat),
v sestavi A. Borg Barthet, v funkciji predsednika š estega senata, M. Berger, sodnica, in F. Biltgen 
(poročevalec), sodnik,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 7. maja 2014 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Nordex Food A/S U. Schrömbges, odvetnik,
— za Hauptzollamt Hamburg-Jonas D. Baden-Berthold, agentka,
— za Evropsko ko misijo D. Triantafyllou in G. von Rintelen, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :2294SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 4(1), 49(2) in 51 U redbe Komisije 
(ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih 
nadomestil za kme tijske p roizvode (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 129), 
kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2299 /2001 z dne 26. novembra 2001 ( UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 34, str. 204, v nadaljevanju: Uredba št. 800/1999 ).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d N ordex Food A/S (v nadaljevanju: Nordex), družbo, 
ustanovljeno n a Danskem , in Hauptzollamt Hamburg-Jonas glede nedodelitve izvoznega nadomestila 
in uporabe kazni na podlagi člena 51 U redbe št. 800/1999 .
Pravni okvir
3 V členu 4, točka 5, Uredbe Sveta (EGS) št. 2913 /92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem z akoniku 
Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 4, str. 307) je pojem „odločba“ 
opredeljen ko t „upravni akt carinskih organov, s katerim le-ti v skladu s carinskimi predpisi odločijo 
o določeni zadevi, pri čemer ima to dejanje pravni učinek za eno a li več določenih ali določljivih 
oseb“.
4 Z U redbo Komisije (ES) št. 612/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo 
sistema izvoznih nadomestil za kme tijske p roizvode (UL L 186, str. 1) je bila razveljavljena Uredba 
št. 800/1999 , ki p a se vendarle uporabi za dejansko stanje, obravnavano v postopku v glavni stvari.
5 V uvodnih izjavah 63 in 64 U redbe št. 800/1999 j e navedeno:
„(63)[…] glede na izkušnje [je] treba poostriti ukrepe z a boj proti nepravilnostim in predvsem p roti 
prevaram, ki b i lahko š kodljivo vp livale na proračun Skupnosti; […] v ta namen [je] treba 
predvideti povračilo preveč plačanih zneskov in ka zni, da b i spodbudili izvoznike k upoštevanju 
pravil Skupnosti;
(64) […] za zagotovitev p ravilnega delovanja sistema izvoznih nadomestil [je] treba izvajati kazni ne 
glede na subjektivno kri vdo; […] kljub temu [pa je] primerno, da s e kazni v določenih primerih ne 
uporabi, zlasti v primeru očitne napake, ki j o prizna pristojni organ, in da s e uporabi strožje kazni 
v primeru naklepa; […]“
6 Člen 4(1) Uredbe št. 800/1999 d oloča:
„Pravica do nadomestila se pridobi ob predložitvi izvoznega dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo 
nadomestila, razen pri izvozu blaga […].“
7 Na podlagi člena 5(1) in (2) te uredbe se razume da n izvoza ko t dan, ko c arinski organ sprejme i zvozno 
deklaracijo, v kateri je navedeno, da b o vložen zahtevek za nadomestilo. Datum sprejetja izvozne 
deklaracije je me d dr ugim o dločilen zlasti za določitev ve ljavne stopnje nadomestila, morebitnih 
prilagoditev ter količine, vrste in značilnosti izvoženega proizvoda.
8 V skladu s členom 5(7), četrti pododstavek, n avedene uredbe m ora imeti pristojni carinski u rad 
možnost fizičnega pregleda in ugotavljanja istovetnosti blaga za prevoz do urada , kjer blago zapusti 
carinsko o bmočje Skupnosti.
ECLI:EU:C:2014 :2294 3SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
9 V členu 49(2) in (4) iste uredbe je bilo določeno:
„2.Razen v primerih višje sile, je treba dokumente za plačilo nadomestila ali za sprostitev v arščine 
predložiti v 12 mesecih od da tuma, na katerega je bila sprejeta izvozna deklaracija.
[…]
4. Če kljub temu, da j e ravnal z vso potrebno s krbnostjo, izvoznik ni mogel pridobiti in posredovati 
zahtevane dokumente iz člena 16 v roku iz odstavka 2, se mu lahko n a zahtevo odobri da ljši rok za 
predložitev d okumentov.“
10 Člen 50(2) Uredbe št. 800/1999 j e določal:
„Če se dokazilo, da s o bile izpolnjene vse zahteve, določene v predpisih Skupnosti, predloži v šestih 
mesecih po poteku r okov iz člena 49(2) in (4), se plača nadomestilo v višini 85 % zneska, ki b i bil 
plačan, če bi bile vse zahteve i zpolnjene.
[…]“
11 V skladu s členom 51 te uredbe je bilo določeno:
„1.Če se ugotovi, da j e izvoznik z namenom pridobitve izvoznega nadomestila zaprosil za višje izvozno 
nadomestilo, kot mu pripada, se za izvoz proizvodov plača nadomestilo, ki ve lja za dejansko izvožene 
proizvode, ki s e zmanjša za:
(a) polovico razlike me d zaprošenim nadomestilom in nadomestilom, ki ve lja za dejanski izvoz;
(b) dvakratno ra zliko me d zaprošenim n adomestilom in ve ljavnim n adomestilom, če je izvoznik 
namerno n avedel napačne podatke.
[…]
3. Kazen, predvidena v točki (a) odstavka 1, se ne uporabi:
(a) v primerih višje sile,
(b) v izjemnih primerih, ko i zvoznik na svojo lastno p obudo, takoj ko i zve, da j e zaprosil za previsoko 
nadomestilo, o tem p isno o bvesti pristojni organ, razen če pristojni organ obvesti izvoznika, da 
namerava preveriti zahtevek, ali izvoznik na dr ug način izve z a to namero, ali pa je pristojni 
organ že ugotovil, da j e bilo zaprošeno n adomestilo nepravilno;
(c) pri očitni napaki v zvezi z zaprošenim nadomestilom, ki j o prizna pristojni organ;
[…]
7. Kazni se ne uporabljajo, kadar j e zahtevani znesek višji od ve ljavnega nadomestila v skladu 
s členi 4(2), 18(3), 35(2) in/ali 50.
[…]“
12 Uredba Komisije (ES) št. 1291 /2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za 
uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kme tijske p roizvode 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 29, str. 145) je bila ra zveljavljena z Uredbo
—
4 ECLI:EU:C:2014 :2294SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
 Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo 
sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kme tijske p roizvode 
(UL L 114, str. 3).
13 Uredba št. 1291 /2000 s e kljub vsemu uporabi za dejansko s tanje, obravnavano v postopku v glavni 
stvari.
14 V uvodnih izjavah 15 in 16 U redbe št. 1291 /2000 j e bilo navedeno:
„(15)Uvozno a li izvozno d ovoljenje da je pravico do uvoza ali izvoza in ga je potrebno p redložiti ob 
sprejemu uvozne ali izvozne deklaracije.
(16) Pri uporabi poenostavljenih uvoznih ali izvoznih postopkov se zahtevo po predložitvi dovoljenja 
lahko o pusti ali pa se dovoljenje predloži kasneje. Ve ndar p a morata imeti uvoznik ali izvoznik 
dovoljenje na dan, ko j e bila uvozna ali izvozna deklaracija sprejeta.“
15 Člen 24 te uredbe je določal:
„1.Izvod št. 1 dovoljenja ali potrdila se predloži carinskem u uradu, ki j e sprejel:
[…]
(b) v primeru izvoznega dovoljenja ali potrdila o vnaprejšnji določitvi nadomestila, deklaracijo o:
izvozu […]
[…]
2. Izvod št. 1 dovoljenja ali potrdila se predloži ali da n a razpolago carinskim o rganom o b sprejetju 
deklaracije, omenjene v odstavku 1.
3. Ko urad, omenjen v odstavku 1, vnese dodeljene ko ličine in zaznamek na izvod št. 1 dovoljenja ali 
potrdila, se dokument vrne zadevni osebi. Države č lanice pa lahko z ahtevajo ali dovolijo, da z adevna 
oseba zapiše vnose na dovoljenje ali potrdilo; v takšnih primerih vnos pregleda in zaznamuje pristojni 
urad.
[…]“
16 Člen 25(1) te uredbe je določal:
„Ne glede na člen 24, lahko dr žava članica dovoli, da s e dovoljenje ali potrdilo predloži organu, ki g a je 
izdal, ali, če je to primerno, organu, ki j e odgovoren za plačilo izvoznega nadomestila.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
17 Družba Nordex je 2. maja 2002 p ri pristojnem c arinskem o rganu Zollamt Nesserland za izvoz iz 
Nemčije na Kosovo prijavila sir feta. Pri tem s e je sklicevala na izvozno d ovoljenje, ki s o ga izdali 
danski organi. Ker to dovoljenje ni bilo priloženo k izvozni deklaraciji, ji je Zollamt Nesserland odobril 
enotedenski rok za predložitev tega dovoljenja. Ker je bilo to dovoljenje predloženo z notraj tega roka, 
je Zollamt Nesserland izvoženo b lago vp isal.
ECLI:EU:C:2014 :2294 5SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
18 Družba Nordex je 22. maja 2002 p ri H auptzollamt Hamburg-Jonas, pristojnem o rganu za izplačilo 
diferencialnega izvoznega nadomestila, vložila zahtevek za to nadomestilo. K temu zahtevku j e bil 
priložen obrazec z dne 7. maja 2002 o prostem p rometu s tem s irom n a Kosovu, ki g a je izdala 
začasna carinska u prava na Kosovu, to je Začasna uprava m isije Združenih narodov na Kosovu 
(UNM IK).
19 Hauptzollamt Hamburg-Jonas je z odločbo z dne 9. avgusta 2002 z avrnil izplačilo zahtevanega 
izvoznega nadomestila z obrazložitvijo, da s e je zadevni izvoz opravil brez ve ljavnega izvoznega 
dovoljenja. Ker je Hauptzollamt Hamburg-Jonas zavrnil ugovor družbe Nordex zoper to odločbo, je ta 
družba zadevo predložila Finanzgericht H amburg, da b i pridobila to nadomestilo.
20 Šele v letih 2004 in 2005 s o bile odkrite nepravilnosti v carinskih dokumentih s Kosova. Ker je bil žig 
carinske s lužbe na carinskem d okumentu o prostem p rometu b laga na K osovu p onarejen, je 
Hauptzollamt Hamburg-Jonas z odločbo o popravku z dne 25. januarja 2006 n a podlagi člena 51 
Uredbe št. 800/1999 dr užbi Nordex naložil kazen.
21 Družba Nordex je nato v okviru sodnega postopka o dodelitvi izvoznega nadomestila, ki j e še vedno 
potekal pri Finanzgericht H amburg, zahtevala tudi ra zveljavitev n aložene ka zni. V zvezi s tem j e 
družba N ordex predložila no ve d okumente v obliki d opisov carinske s lužbe UNM IK in overjeno 
kopijo, ki s e je ujemala z izvirnikom potrdila o carinjenju, ki g a je izdala ta služba.
22 Finanzgericht H amburg je zavrnilo tožbo dr užbe Nordex. To sodišče je me nilo, da j e Hauptzollamt 
Hamburg-Jonas vezan na odločbo o podaljšanju roka, ki j o je sprejel Zollamt Nesserland, in zato ne 
sme z avrniti izplačila izvoznega nadomestila na podlagi prepozne predložitve izvoznega dovoljenja. Ker 
pa dokumenti o izpolnitvi vseh carinskih formalnosti za uvoz na Kosovo, ki j ih je v sodnem p ostopku 
predložila dr užba N ordex, niso bili predloženi v določenih rokih, to je v roku 12 mesecev i z 
člena 49(2) Uredbe št. 800/1999 o ziroma – če v tem r oku n iso bili predloženi – v roku 18 mesecev iz 
člena 50(2) te uredbe, naj zahtevanega izvoznega nadomestila ne bi bilo mogoče dodeliti, izpolnjeni pa 
naj bi bili tudi pogoji za izrek ka zni iz člena 51 U redbe št. 800/1999 .
23 Družba Nordex se je zoper to odločbo pritožila pri Bundesfinanzhof (zvezno finančno s odišče).
24 Navedeno s odišče me ni, prvič, da j e rešitev s pora o dvisna od tega, ali je pravica do nadomestila, 
obravnavana v postopku v glavni stvari, na podlagi člena 4 U redbe št. 800/1999 p ogojena 
z upoštevanjem p ostopkovnih pravil, kot izhajajo zlasti iz člena 24(2) Uredbe št. 1291 /2000 . Pojasnjuje, 
da se to vp rašanje postavlja le v primeru, če pristojni organ za izplačilo nadomestil ne bi bil vezan na 
daljši rok, ki g a je za predložitev izvoznega dovoljenja odobril carinski urad i zvoza.
25 Drugič, Bundesfinanzhof izraža dvome o uporabi roka 12 mesecev iz člena 49(2) Uredbe št. 800/1999 , 
če se s prepozno p redložitvijo dokaza o prispetju blaga na namem bni kra j ne bi niti oviral postopek 
glede nadomestila niti ta predložitev n e bi povzročila zamude v tem p ostopku, saj so pristojni organi 
zahtevek družbe Nordex zavrnili iz drugih razlogov.
26 Tretjič, Bundesfinanzhof glede uporabe ka zni me ni, da i z člena 51(1) Uredbe št. 800/1999 , kot ga 
razlaga Sodišče, ne izhaja jasno, da s o pogoji za izrek ka zni izpolnjeni tudi, če se izkaže, da s o 
dokumenti, s katerimi se dokazuje prispetje blaga v namem bni kra j, ponarejeni, vendar s o ti v sodnem 
postopku n adomeščeni z dokumenti, ki i zpolnjujejo ustrezne zahteve.
6 ECLI:EU:C:2014 :2294SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
27 V teh okoliščinah je Bundesfinanzhof prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo 
ta vp rašanja:
„1.Ali je treba pri o dločitvi o dodelitvi izvoznega nadomestila izhajati iz pravilne predložitve 
izvoznega dovoljenja v skladu s členom 4(1) Uredbe [št. 800/1999 ], če je carinski u rad i zvoza 
sprejel izvozno d eklaracijo brez predložitve d ovoljenja, izvozniku p a je pri tem d ovolil, da 
v določenem r oku n aknadno p redloži dovoljenje, kar j e ta izpolnil?
2. Če je odgovor na prvo vp rašanje nikalen: ali člen 4(1) Uredbe [št. 800/1999 ] nujno z ahteva 
predložitev izvoznega dovoljenja že ob vložitvi izvozne deklaracije ali zadostuje, da i zvoznik 
izvozno d ovoljenje (ki m u je bilo izdano p red izvozom) predloži šele v postopku z a plačilo?
3. Ali lahko izvoznik, ki j e najprej predložil ponarejene carinske d okumente o prispetju izvoznega 
blaga v namem bno dr žavo, predloži veljavne carinske d okumente še po poteku r okov, ki s o za 
predložitev d oločeni v Uredbi [št. 800/1999 ], in pri tem o hrani svojo pravico, če prepozna 
predložitev n i vplivala na zamudo pri poteku p ostopka z a plačilo oziroma tega poteka n i ovirala, 
ker je bil zahtevek za nadomestilo najprej zavrnjen iz dr ugih ra zlogov ko t zaradi n epredložitve 
takih dokazil o prispetju v namem bni kra j in so bila ta predložena po tem, ko s e je ugotovilo, da 
so ti dokumenti ponarejeni?
4. Ali so pogoji za izrek ka zni v skladu s členom 51 U redbe [št. 800/1999 ] podani, tudi če izvozno 
nadomestilo, za ka tero je bilo zaprošeno, sicer ustreza tistemu, ki g a je dejansko t reba dodeliti, 
izvoznik pa je v postopku z a plačilo najprej predložil dokumente, na podlagi katerih m u izvozno 
nadomestilo ne bi moglo biti dodeljeno?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
28 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je mogoče šteti, da j e izvozno d ovoljenje 
predloženo v skladu s členom 4(1) Uredbe št. 800/1999 , če se je izvoz izvršil brez tega dovoljenja, pri 
čemer pa je bilo ugotovljeno, da j e to dovoljenje obstajalo v trenutku i zvozne deklaracije in ga je 
izvoznik predložil v dodatnem r oku e nega tedna, ki g a je za to odobril pristojni carinski urad.
29 Treba je ugotoviti, da č len 4(1) Uredbe št. 800/1999 d oloča, da s e pravica do nadomestila pridobi ob 
predložitvi izvoznega dovoljenja pri pristojni carinski službi.
30 Ker člen 4 Uredbe št. 800/1999 s pada me d splošne določbe te uredbe, ki s e nanašajo na pravico do 
nadomestila, je treba navesti, da j e Sodišče glede člena 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 3665 /87 z dne 
27. novembra 1987 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kme tijske 
proizvode (UL L 351, str. 1), ki u streza členu 5 Uredbe št. 800/1999 , ki j e del enakih splošnih določb, 
razsodilo, da s e podatki iz tega člena 3 ne uporabljajo izključno z a matematični izračun natančnega 
zneska n adomestila, temve č predvsem z a to, da s e ugotovi, ali obstaja pravica do tega nadomestila, in 
da s e sproži sistem p reverjanja zahtevka z a nadomestilo (sodba D achsberger & S öhne, C-77/08, 
EU:C:2009 :172, točka 24 in navedena sodna praksa).
31 Člen 5(7) Uredbe št. 800/1999 gl ede preverjanj, ki j ih je treba opraviti, določa, da m ora imeti pristojni 
carinski urad m ožnost fizičnega pregleda p roizvodov, za katere so bila zaprošena izvozna nadomestila, 
in ugotavljanja istovetnosti blaga za prevoz do carinskega urada i zstopa iz carinskega območja Unije.
ECLI:EU:C:2014 :2294 7SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
32 Ti pregledi so namreč nujni za izpolnitev ciljev p redpisov Unije na področju izvoznih nadomestil (glej 
v tem s mislu sodbi Dachsberger & Söhne, EU:C:2009 :172, točka 41 in navedena sodna praksa, ter 
Südzucker in dr ugi, C-608/10, C-10/11 in C-23/11, EU:C:2012 :444, točka 43).
33 Iz tega izhaja, da j e predložitev izvoznega dovoljenja sestavni del sistema preverjanja zahtevkov za 
nadomestilo.
34 Vendar v Uredbi št. 800/1999 n i nikjer natančneje določeno, kakšna so podrobna pravila, ki ve ljajo za 
predložitev izvoznega dovoljenja. Te podrobnosti so razvidne iz Uredbe št. 1291 /2000 . Kot je razvidno 
iz uvodne izjave 15 te uredbe, to dovoljenje da je pravico do izvoza in ga je zato treba predložiti ob 
sprejetju izvozne deklaracije.
35 Člen 24(1) Uredbe št. 1291 /2000 d oloča, da s e izvozno d ovoljenje predloži carinskem u uradu, ki j e 
sprejel deklaracijo, ki s e nanaša na izvoz. V skladu s členom 24(2) te uredbe se dovoljenje predloži ali 
da n a razpolago carinskim organom ob sprejetju te deklaracije.
36 Z odstopanjem o d člena 24 n avedene uredbe pa se v njenem č lenu 25 p riznava, da l ahko dr žava članica 
dovoli, da s e izvozno d ovoljenje predloži organu, ki g a je izdal, ali – če je to primerno – organu, ki j e 
odgovoren za izplačilo izvoznega nadomestila.
37 Poleg tega se lahko gl ede na uvodno izjavo 16 iste uredbe v poenostavljenih izvoznih postopkih zahteva 
po predložitvi izvoznega dovoljenja pri carinski službi opusti ali pa je mogoče to dovoljenje predložiti 
pozneje. Vendar p a mora imeti izvoznik dovoljenje na dan, ko j e bila izvozna deklaracija sprejeta.
38 Kot je ra zvidno i z členov 24 in 25 U redbe št. 1291 /2000 t er iz uvodne izjave 16 t e uredbe, je 
zakono dajalec Unije nameraval v nekaterih okoliščinah določiti, da i ma izvoznik m ožnost, da i ma 
izvozno d ovoljenje na razpolago za predložitev carinski službi ali da g a tej službi predloži pozneje.
39 Obstoj teh izjem t orej dokazuje, da p redložitev izvoznega dovoljenja ob sprejetju deklaracije, ki s e 
nanaša na izvoz, ni v vseh primerih nujen pogoj za dodelitev izvoznega nadomestila, če seveda c ilji 
ureditve U nije niso ogroženi in če so pristojni organi lahko izvršili fizične preglede.
40 V tem p rimeru, najprej, ni sporno, da j e ob sprejetju izvozne deklaracije obstajalo izvozno d ovoljenje in 
da se je pristojni carinski urad z njim seznanil. Nato, zamuda p ri pošiljanju izvoznega dovoljenja, ki s o 
ga izdali danski organi, temu uradu ni neposredno p ripisana družbi Nordex. Nazadnje, iz predložitvene 
odločbe ni razvidno, da s o se s predložitvijo izvoznega dovoljenja po vložitvi izvozne deklaracije ovirali 
potrebni fizični pregledi, ki j ih je opravil pristojni carinski urad.
41 Glede vp rašanja, ali je lahko o rgan, pristojen za izplačilo izvoznega nadomestila, nasprotoval odločbi 
o odobritvi da ljšega roka, ki j o je sprejel pristojni carinski o rgan, je treba opozoriti, da j e treba 
carinske p redpise U nije ra zlagati tako, da j e carinski u rad, ki j e pristojen za izplačilo izvoznega 
nadomestila, vezan na odločbo carinskega urada i zvoza, če ta odločba izpolnjuje vse formalne in 
materialne pogoje „odločbe“, ki s o določeni tako v členu 4, točka 5, carinskega zakonika ko t tudi 
v ustreznih določbah zadevnega nacionalnega prava (glej v tem s mislu sodbo Sü dzucker in dr ugi, 
EU:C:2012 :444, točke o d 64 d o 67).
42 Nacionalno s odišče pa mora p reveriti, ali so v obravnavani odločbi ti pogoji izpolnjeni (glej v tem 
smislu sodbo Sü dzucker in dr ugi, EU:C:2012 :444, točka 67).
43 Iz vseh zgoraj navedenih ugotovitev izhaja, da j e treba člen 4(1) Uredbe št. 800/1999 v povezavi 
s členom 24 U redbe št. 1291 /2000 ra zlagati tako, da n e nasprotuje dodelitvi izvoznega nadomestila 
v posebnih okoliščinah, ka kršne so te v postopku v glavni stvari, ko s e je izvoz izvršil brez izvoznega
8 ECLI:EU:C:2014 :2294SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
 dovoljenja, pri čemer pa je bilo ugotovljeno, da j e to dovoljenje obstajalo v trenutku izvozne deklaracije 
in ga je izvoznik predložil v dodatnem r oku e nega tedna, ki g a je za to odobril pristojni carinski urad.
Drugo vprašanje
44 Glede na odgovor na prvo vp rašanje na drugo vp rašanje za predhodno o dločanje ni treba odgovoriti.
Tretje vprašanje
45 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je izvozniku, ki j e predložil ponarejene 
carinske d okumente o prispetju izvoznega blaga v namem bno dr žavo, dovoljeno p redložiti veljavne 
carinske d okumente v sodnem p ostopku o dodelitvi izvoznega nadomestila, ki t eče, po poteku r okov, 
določenih v členih 49 in 50 U redbe št. 800/1999 , če je pri tej dodelitvi nastala zamuda iz razlogov, ki 
niso tisti, ki s e nanašajo na dokazilo o prispetju navedenega blaga.
46 Na začetku je treba opozoriti, da m ora izvoznik v skladu s členom 49(1) Uredbe št. 800/1999 v ložiti 
posebno z ahtevo za izplačilo izvoznega nadomestila. Na podlagi člena 49(2) te uredbe za izvoznika, 
razen v primerih višje sile, velja rok 12 mesecev o d da tuma, ko j e bila sprejeta deklaracija, v katerem 
pri pristojnih nacionalnih organi predloži dokumente za izplačilo navedenega nadomestila.
47 Sodišče je glede roka 12 mesecev ra zsodilo, prvič, da s e s takim rokom u pošteva interes uprav dr žav 
članic, da v razumnem r oku z aključijo spise o izvoznih nadomestilih (glej v tem s mislu glede enakih 
določb iz člena 47(2) Uredbe št. 3665 /87 sodbo Eribrand, C-467/01, EU:C:2003 :364, točka 40).
48 Drugič, z ureditvijo Unije se upošteva tudi d ejstvo, da b odo izvozniki ve rjetno n aleteli na praktične 
težave p ri pridobivanju carinskih listin od organov tretje dr žave u voznice, v razmerju do ka terih 
nimajo na voljo no benega sredstva pritiska. V teh okoliščinah ureditev p ristojnim n acionalnim 
organom p riznava možnost, da z adevnemu izvozniku o dobrijo da ljše roke (glej v tem s mislu sodbo 
Eribrand, EU:C:2003 :364, točki 41 in 42).
49 Iz sistematike in namena ve ljavne ureditve, natančneje pa iz člena 49 U redbe št. 800/1999 , namreč 
izhaja, da j e namen te uredbe zagotoviti, da s krben izvoznik ne bi bil avtomatično p rikrajšan za 
predvidena nadomestila, kadar t a izvoznik zaradi i zgube dokumentov, ki s e zahtevajo za izplačilo 
nadomestila, zaradi o koliščin, na ka tere ne more vp livati, kljub svojemu prizadevanju, ki s e od njega 
zahteva, ne m ore predložiti teh dokumentov (glej v tem s mislu sodbo B onn F leisch, C -1/06, 
EU:C:2007 :396, točka 46).
50 Člen 49(4) Uredbe št. 800/1999 t ako d oloča, da č e dokumentov, s katerimi se dokazuje izpolnitev 
uvoznih carinskih formalnosti, ni bilo mogoče predložiti v roku 12 mesecev, čeprav je izvoznik ravnal 
skrbno, da b i jih v tem r oku p ridobil in posredoval, se lahko n a njegovo zahtevo odobrijo da ljši roki.
51 Čeprav v besedilu člena 49 U redbe št. 800/1999 n i nikakršne omejitve gl ede trajanja podaljšanih rokov, 
ki jih je mogoče odobriti, iz izrecnega sklicevanja v členu 50(2) te uredbe na roke iz člena 49(2) in (4) 
navedene uredbe izhaja, da i ma izvoznik, ki m u je bil odobren da ljši rok, na voljo še šest me secev p o 
poteku tega roka, da d opolni svoj spis in mu je tako p lačano 85 % nadomestila, ki b i bilo izplačano, če 
bi bile vse zahteve i zpolnjene (glej v tem s mislu sodbo Eribrand, EU:C:2003 :364, točka 45).
52 Kot pa je že bilo razvidno iz petindvajsete uvodne izjave U redbe št. 3665 /87, se nadomestilo ne odobri, 
če se ne upošteva rok za izvoz ali za predložitev zahtevanega dokazila za pridobitev plačila nadomestila. 
Sodišče je glede te uredbe tudi že razsodilo, da l ahko n espoštovanje postopkovnih pravil, določenih 
v ureditvi, povzroči zmanjšanje ali celo izgubo pravic do izvoznega nadomestila in da s e to zlasti
ECLI:EU:C:2014 :2294 9SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
 zgodi, če izvoznik predloži zahtevana dokazila za pridobitev izvoznega nadomestila šele po poteku 
rokov iz č lenov 47(2) in 48(2) te u redbe, ka terih v sebina je v bistvu e naka v sebini 
členov 49(2) in 50(2) Uredbe št. 800/1999 ( sodba Laub, C-428/05, EU:C:2007 :368, točka 16).
53 Tega sklepa ne izpodbija okoliščina, da p repozna predložitev d okazila o prispetju izvoznega blaga 
v namem bno dr žavo nikakor ni vp livala na potek postopka z a dodelitev i zvoznega nadomestila, 
v katerem j e nastala zamuda iz razlogov, ki n iso tisti, ki s e nanašajo na dokazilo o tem p rispetju.
54 S priznanjem t ake p repozne predložitve se ne bi odvzel polni učinek samo členoma 49 in 50 U redbe 
št. 800/1999 in m ožnosti pristojnih organov, da n a zahtevo izvoznika p odaljšajo roke, temve č tudi 
postopku p reverjanja zahtevkov za nadomestilo. Če bi bilo namreč m ogoče predložiti ve ljavne 
dokumente, s katerimi se dokazuje prispetje izvoznega blaga v namem bno dr žavo, po ugotovitvi 
o ponarejenih carinskih dokumentih, ki s o bili sprva predloženi, bi lahko i zvoznik prilagodil svoj 
zahtevek za nadomestilo, kakor mu ustreza ali glede na rezultat morebitnega nadzora, in bi se tako 
zlasti izognil kaznim iz člena 51 U redbe št. 800/1999 , ki b i tako izgubil odvračalni učinek in ve lik del 
svojega polnega učinka.
55 V teh okoliščinah trajanje preiskav, ki j ih opravljajo pristojni nacionalni organi in s katerimi je bilo 
mogoče ugotoviti, da s o dokumenti, ki p otrjujejo prispetje izvoznega blaga v namem bno dr žavo, 
ponarejeni, ni mogoče pripisati višji sili v smislu člena 49(2) Uredbe št. 800/1999 , saj bi bile lahko 
zamude nacionalnih organov – ko t je razvidno iz predzadnje uvodne izjave U redbe št. 3665 /87 – višja 
sila, če gre za upravne zamude, na katere izvoznik ni mogel vplivati.
56 Čeprav lahko kr šitev ali napaka sopogodbenika izvoznika p omeni okoliščino, na ka tero izvoznik nima 
vpliva, ta v skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča spada p od običajno p oslovno t veganje in je 
v okviru trgovskih poslov ni mogoče šteti za nepredvidljivo. Izvoznik je prost pri izbiri s vojih 
sopogodbenikov in m ora b iti ustrezno p reviden, tako da v ključi ustrezne kl avzule v zvezi s tem 
v pogodbe, ki j ih sklepa s sopogodbeniki, ali pa za to sklene posebno z avarovanje (glej v tem s mislu 
sodbi AOB Reuter, C-143/07, EU:C:2008 :249, točka 36 in navedena sodna praksa, in Eurofit, C-99/12, 
EU:C:2013 :487, točka 43).
57 Iz zgoraj navedenih ugotovitev izhaja, da j e treba člena 49 in 50 U redbe št. 800/1999 ra zlagati tako, da 
razen v primerih višje sile izvoznik, ki j e o prispetju izvoznega blaga v namem bno dr žavo predložil 
carinske d okumente, ki s o se pozneje izkazali za ponarejene, po poteku r okov, določenih v teh členih, 
ne sme p redložiti ve ljavnih carinskih d okumentov v sodnem p ostopku o dodelitvi izvoznega 
nadomestila, ki t eče, tudi če je pri tej dodelitvi nastala zamuda iz razlogov, ki n iso tisti, ki s e nanašajo 
na dokazilo o prispetju tega blaga.
Četrto vprašanje
58 Predložitveno s odišče s četrtim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 51(1)(a) Uredbe 
št. 800/1999 ra zlagati tako, da s o podani pogoji za izrek ka zni iz te določbe, če je izvoznik 
v predpisanih rokih predložil dokumente o prispetju izvoznega blaga v namem bno dr žavo, ki s o se 
izkazali za ponarejene, čeprav iz veljavnih dokumentov, predloženih v postopku, izhaja, da z aprošeno 
izvozno n adomestilo ustreza nadomestilu, ki b i moralo biti dodeljeno.
59 Za presojo področja uporabe člena 51 U redbe št. 800/1999 j e treba opozoriti, da j e glede na uvodni 
izjavi 63 in 64 t e uredbe namen ureditve U nije – ob upoštevanju pridobljenih izkušenj – boj proti 
nepravilnostim in predvsem p roti prevaram, ki b i lahko š kodljivo vp livale na proračun Unije, kazni pa 
izvoznike spodbujajo k spoštovanju pravil na tem p odročju (glej v tem s mislu sodbo Elfering Export, 
C-27/05, EU:C:2006 :260, točka 31), pri čemer subjektivni vidik kr šitve, ki j o je storil izvoznik, v zvezi 
s tem n ima vp liva (sodba Eurofit, EU:C:2013 :487, točka 38).
10 ECLI:EU:C:2014 :2294SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
60 Iz tega izhaja, da j e odgovornost, na ka teri temelji ka zen iz člena 51(1)(a) Uredbe št. 800/1999 , 
predvsem o bjektivna (glej glede člena 11(1), prvi pododstavek, točka (a), Uredbe št. 3665 /87, katerega 
vsebina je v bistvu enaka v sebini navedenega člena iz Uredbe št. 800/1999 , sodbo A OB R euter, 
EU:C:2008 :249, točka 19). Zato je treba zmanjšati nadomestilo, kot je predvideno v členu 51(1)(a) 
Uredbe št. 800/1999 , tudi če ni podana izvoznikova kri vda ( glej v tem s mislu sodbo AOB Reuter, 
EU:C:2008 :249, točka 17).
61 Poudariti je treba tudi, da i majo pravila glede ka zni namen zagotoviti spoštovanje ureditve U nije na 
splošno, in ne le njenega dela ali specifičnih določb (glej sodbo Elfering Export, EU:C:2006 :260, 
točka 32). Z določbami o kaznih se zato ne ustvarja razlika me d formalnimi pogoji, ki s e nanašajo na 
upoštevanje rokov, in materialnimi pogoji, ki s e nanašajo na vsebino d eklaracij.
62 V obravnavanem p rimeru pa so se dokumenti o prispetju izvoznega blaga v namem bno dr žavo, ki s o 
bili predloženi v rokih, d oločenih v ureditvi, izkazali za ponarejene. Ker zadevni izvoznik tako n i 
v rokih predložil vseh dokumentov, ki s o zahtevani z zadevno u reditvijo, bi mu bilo treba naložiti 
kazen iz člena 51(1)(a) Uredbe št. 800/1999 , razen če zanj velja ena od izjem i z izčrpnega seznama 
v členu 51(3) te uredbe, na ka terega se ne sme d odati no vega primera izjeme, ki i zhaja zlasti iz 
neobstoja kri vdnega ravnanja izvoznika (glej v tem s mislu sodbi AOB Reuter, EU:C:2008 :249, točka 36, 
in Eurofit, EU:C:2013 :487, točka 43).
63 Iz zgoraj navedenih ugotovitev izhaja, da j e treba člen 51(1)(a) Uredbe št. 800/1999 ra zlagati tako, da s o 
podani pogoji za izrek ka zni iz te določbe, če je izvoznik v predpisanih rokih predložil dokumente 
o prispetju izvoznega blaga v namem bno dr žavo, ki p a so se izkazali za ponarejene, čeprav iz veljavnih 
dokumentov, predloženih v postopku, izhaja, da z aprošeno izvozno n adomestilo ustreza nadomestilu, ki 
bi moralo biti dodeljeno.
Stroški
64 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (šesti senat) razsodilo:
1. Člen 4(1) Ur edbe Komisije (ES) št. 8 0 0 / 1 9 9 9 z dne 1 5. aprila 1 9 9 9 o skupnih podrobnih 
pravilih za uporabo sistema iz voznih n adomestil za kmetijske p roiz vode, kakor je bila 
spremenjena z Uredbo K omisije (ES) št. 2 2 9 9 / 2 0 0 1 z dne 2 6. novembra 2 0 0 1 , v povezavi 
s členom 2 4 Ur edbe Komisije (ES) št. 1 2 9 1 / 2 0 0 0 z dne 9. junija 2 0 0 0 o določitvi skupnih 
podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in iz voznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji 
določitvi za kmetijske p roiz vode je treba razlagati tako, da ne nasprotuje dodelitvi iz voznega 
nadomestila v posebnih okoliščinah, kakršne so te v  postopku v glavni stvari, ko se je iz voz 
iz v ršil brez iz voznega d ovoljenja, pri čemer pa je bilo ugotovljeno, da je to dovoljenje 
obstajalo v trenutku iz vozne dek laracije in ga j e iz voznik predložil v dodatnem roku enega 
tedna, ki ga j e za to odobril pristojni carinski urad.
2. Člena 4 9 in 5 0 Ur edbe št. 8 0 0 / 1 9 9 9 , kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2 2 9 9 / 2 0 0 1 , je 
treba razlagati tako, da razen v primerih višje sile iz voznik, ki je o prispetju iz voznega bl aga 
v namembno državo predložil carinske d okumente, ki so se pozneje izkazali za ponarejene, 
po poteku rokov, določenih v teh členih, ne sme predložiti veljavnih carinskih dokumentov 
v sodnem p ostopku o dodelitvi iz voznega n adomestila, ki teče, tudi če je pri tej dodelitvi 
nastala zamuda iz razlogov, ki niso tisti, ki se nanašajo n a dokazilo o prispetju te ga bl aga.
ECLI:EU:C:2014 :2294 11SODBAZDNE16.10.2014 –ZADEVAC-334/13
NORDEXFOOD
3. Člen 5 1(1)(a) Ur edbe št. 8 0 0 / 1 9 9 9 , kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2 2 9 9 / 2 0 0 1 , je 
treba razlagati tako, da so p odani pogoji za iz rek k azni iz te d oločbe, če je iz voznik 
v predpisanih rokih predložil dokumente o prispetju iz voznega bl aga v namembno državo, 
ki pa so se izkazali za ponarejene, čeprav iz veljavnih dokumentov, predloženih v postopku, 
iz haja, da zaprošeno iz vozno nadomestilo ustreza nadomestilu, ki bi moralo biti dodeljeno.
Podpisi