ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 1. julija 2008 – Região autónoma dos Açores proti Svetu

(Zadeva T-37/04)

„Ničnostna tožba – Uredba (ES) št. 1954/2003 – Ribištvo – Upravljanje ribolovnega napora – Ribolovni območja in viri Skupnosti – Tožba, ki jo je vložil regionalni subjekt – Osebe, ki jih akt posamično zadeva – Nedopustnost“

1. Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo (člen 230, četrti odstavek, ES; Uredba Sveta št. 1954/2003) (Glej točke od 33 do 38.)

2. Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo (člena 230, četrti odstavek, ES in 299(2) ES; Uredba Sveta št. 1954/2003) (Glej točke od 53 do 56.)

3. Evropske skupnosti – Sodni nadzor nad zakonitostjo aktov institucij – Splošni akti – Nujnost, da fizične ali pravne osebe za presojo zakonitosti uporabijo ugovor nezakonitosti ali predhodno odločanje (členi 230, četrti odstavek, ES, 234 ES in 241 ES; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1367/2006; Uredba Sveta št. 1954/2003) (Glej točki 92 in 93.)

Predmet

Delna razglasitev ničnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 in razveljavitvi uredb (ES) št. 685/95 in (ES) št. 2027/95 (UL L 289, str. 1)

Izrek

1) Tožba se zavrže kot nedopustna.

2) Região autónoma dos Açores nosi svoje stroške in stroške Sveta, vključno s stroški postopka za izdajo začasne odredbe.

3) Kraljevina Španija in Komisija nosita svoje stroške, vključno s stroški postopka za izdajo začasne odredbe.

4) Seas at Risk VZW in WWF – World Wide Fund for Nature nosita svoje stroške, vključno s stroški postopka za izdajo začasne odredbe.

5) Stichting Greenpeace Council nosi svoje stroške tega postopka.
139

Komisija zatrjuje, da izpodbijana odločba ne vsebuje nobene odredbe za začasno vračilo pomoči v smislu člena 11 Uredbe št. 659/1999. Vračilo naj bi bilo odrejeno le na podlagi izpodbijane odločbe v skladu s členom 14 navedene uredbe, tako da naj vsebinski in procesni pogoji iz člena 11 te uredbe ne bi bili upoštevni. Kot izhaja iz številnih sodb, ki so potrdile negativne odločbe glede programov pomoči in v katerih je Komisija pravilno določila vračilo pomoči, odobrenih na podlagi teh programov, naj bi bilo tako ravnanje popolnoma zakonito (zgoraj navedeni sodbi Belgija proti Komisiji, točka 64 in naslednje, ter Nemčija proti Komisiji, točka 112 in naslednje; sodbe Sodišča z dne 7. marca 2002 v zadevi Italija proti Komisiji, C-310/99, Recueil, str. I-2289, točka 98 in naslednje, z dne 19. septembra 2002 v zadevi Španija proti Komisiji, C-114/00, Recueil, str. I-7657, točka 107 in naslednje, z dne 29. aprila 2004 v zadevi Italija proti Komisiji, C-298/00 P, Recueil, str. I-4087, točka 86 in naslednje, ki potrjuje sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000 v združenih zadevah Alzetta in drugi proti Komisiji, T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, od T-600/97 do T-607/97, T-1/98, od T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, Recueil, str. II-2319, in z dne 29. aprila 2004 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-278/00, Recueil, str. I-3997, točke od 103 do 108).
Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe UUNT z dne 7. oktobra 2003 (zadeva R 642/2000-4) glede postopka z ugovorom med družbama Sun Microsystems, Inc. in Sunplus Technology Co. Ltd.
Primarno, razglasitev ničnosti odločbe iz dopisa Komisije z dne 16. decembra 2003 o ustavitvi izplačil pomoči ESRR 98.05.26.001, razglasitev ničnosti odločb Komisije o zmanjšanju pomoči, prenehanju obveznosti izplačila pomoči in izterjavi izplačanega zneska pomoči ter razglasitev ničnosti točke 6.2 odločbe Komisije SEC (1999) 1316 z dne 9. septembra 1999 o smernicah za finančno poročilo o operacionalnih ukrepih strukturnih skladov (1994–1999) in, podredno, povračilo škode, ki je nastala tožeči stranki ter izpolnitev pogodbe, sklenjene med tožečo stranko in Komisijo 13. septembra 1999.
Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 19. julija 2007 – Bouychou proti Komisiji

(Zadeva T-344/04)

„Nepogodbena odgovornost – Odločba o povračilu državnih pomoči, ki jih je Francija dodelila družbi Stardust Marine – Razglasitev ničnosti odločbe s sodbo Sodišča“

Nepogodbena odgovornost – Pogoji – Kumulativna narava – Škoda – Vzročna zveza – Dokazno breme (člena 235 ES in 288, drugi odstavek, ES) (Glej točke 33, 34 in od 40 do 43.)

Predmet

Zahteva za nadomestilo škode, ki naj bi družbi Stardust Marine nastala na podlagi Odločbe Komisije št. 2000/513/ES z dne 8. septembra 1999 o povračilu državnih pomoči, ki jih je Francija dodelila podjetju Stardust Marine, ki ga je zastopal stečajni upravitelj D. Bouychou.

Izrek

Tožba se zavrne kot neutemeljena.
Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 4. oktobra 2006 – Freixenet proti UUNT (Oblika bele brušene steklenice)

(Zadeva T-190/04)

„Znamka Skupnosti – Oblika bele brušene steklenice – Absolutni razlog za zavrnitev – Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 40/94 – Neobstoj razlikovalnega učinka – Kršitev pravic obrambe – Člen 73 Uredbe št. 40/94“

1. Znamka Skupnosti – Pritožbeni postopek (Uredba Sveta št. 40/94, člen 63(3) in (6)) (Glej točke od 15 do 18 in od 44 do 47.)

2. Znamka Skupnosti – Odločbe Urada – Spoštovanje pravic obrambe (Uredba Sveta št. 40/94, člen 73) (Glej točke od 28 do 30 ter 41 in 42.)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe UUNT z dne 11. februarja 2004 (zadeva R 97/2001-4) glede registracije znamke v obliki bele brušene steklenice kot znamke Skupnosti.

Podatki o zadevi

Prijavitelj znamke Skupnosti: Freixenet, SA Zadevna znamka Skupnosti: tridimenzionalna znamka v obliki bele brušene steklenice, za proizvode iz razreda 33 – prijava št. 32532 Odločba preizkuševalca: zavrnitev registracije Odločba odbora za pritožbe: zavrnitev pritožbe





Izrek

1) Odločba četrtega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 11. februarja 2004 (zadeva R 97/2001-4) se razglasi za nično.

2) V preostalem delu se tožba zavrne.

3) UUNT nosi svoje stroške in stroške tožeče stranke.
Keywords



Keywords

Ničnostna tožba

–

Fizične ali pravne osebe

–

Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo

–

Možnost, da se splošna odločba nanaša na posameznika

–

Pogoji

–

Uredba Komisije, ki določa pravila za izvajanje delovnega programa za ocenjevanje vseh obstoječih aktivnih snovi

–

Tožba, ki so jo vložili proizvajalci aktivnih snovi

–

Neobstoj posamičnega zadevanja

–

Nedopustnost (člen 230, četrti odstavek ES; Uredba Komisije št. 2032/2003) (Glej točke od 47 do 51, od 57 do 59, 62 in 63.)
Če je sodišče Skupnosti – pri odločbi Komisije, s katero je bila ugotovljena kršitev pravil konkurence in naložena globa – zaradi postopkovnih napak in z zavrnitvijo vsebinskih tožbenih razlogov glede ugotovitve kršitve delno razveljavilo navedeno odločbo glede naložene globe, lahko Komisija upravičeno sprejme novo odločbo, ki se nanaša, po eni strani, na naložitev nove globe na podlagi delov prve odločbe, ki niso bili razglašeni za nične, in, po drugi strani, na popravo formalnih napak, ki jih je ugotovilo sodišče. Ta nova odločba se torej razlaga izključno kot odločba o naložitvi globe, in ne kot odločba o ugotovitvi kršitve, in jo je treba, sprejeti na podlagi pravil o rokih, navedenih v Uredbi št. 2988/74 o rokih zastaranja v postopkih in izvajanju sankcij v transportnem pravu in pravu konkurence, sicer bo nezakonita. V zvezi s tem, še zlasti glede kršitve v sektorju linijskih prevozov, nista ne Uredba št. 4056/86 o podrobnih pravilih za uporabo členov [81 ES] in [82 ES] v zvezi s pomorskim prometom ne Uredba št. 17 izrecno izključili uradno ločenega sprejetja dveh različnih aktov na dveh različnih pravnih podlagah, pri čemer gre za akt, ki ugotavlja kršitev (v primeru Uredbe št. 4056/86 na podlagi člena 11(1)), in akt, ki nalaga globo (na podlagi člena 19(2) iste uredbe).

Potem ko so bila uporabljena vsa pravna sredstva, ki so na voljo zoper tako sodno odločbo, oziroma po izteku rokov, določenih za ta pravna sredstva, postanejo deli prve odločbe Komisije, ki niso bili razglašeni za nične, pravnomočni in so dokončno del regulativne ureditve Skupnosti ter imajo vse pravne učinke. Iz tega sledi, da v okviru ničnostne tožbe zoper novo odločbo Komisije sankcionirano podjetje ne more ponovno izpodbijati resničnosti kršitve, ker jo je Komisija dokončno ugotovila v prvi odločbi. Iz istih razlogov se to podjetje ne more več uspešno sklicevati ne na domnevno kršitev svojih pravic do obrambe v upravnem postopku, ki je predhoden sprejetju prve odločbe, ne na neobrazložitev, ki izhaja iz dejstva, da je nova odločba, ki nalaga globo, veljala le za dele, ki niso bili razglašeni za nične s prvo odločbo, s katero je bila ugotovljena kršitev. Poleg tega se lahko Sodišče prve stopnje ob uresničevanju svoje neomejene pristojnosti na podlagi člena 21 Uredbe št. 4056/86 v smislu člena 229 ES veljavno opre nanjo pri presoji zneska naložene globe.

(Glej točke 22, 23, 55, 57, 60, 62, 63, 76, 83 in 110.)
Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom:

besedni znamki Skupnosti EL COTO (št. 339408) in COTO DE IMAZ (št. 339333) za razrede 29, 32 in 33; mednarodna znamka št. 442377 in španske znamke št. 877219, 907966, 907967, 907985, 907989, 907993, 907994, 907995, 983888, 1290986, 1614514, 1758975 in 2172691
2.

Postopek — Predložitev Sodišču prve stopnje na podlagi arbitražne klavzule (člen 238 ES; Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1110/94; Sklep Sveta 94/801) (Glej točke 63, 64 in od 91 do 94.)
Iz člena 44(1)(c) v povezavi s členom 48(2) Poslovnika Sodišča prve stopnje izhaja, da mora tožba vsebovati predmet spora in povzetek uporabljenih tožbenih razlogov in da navajanje novih razlogov v postopku ni dovoljeno, razen če ti izhajajo iz pravnih in dejanskih okoliščin, ki so se pojavile med postopkom. Vendar pa je tožbeni razlog ali trditev, ki pomeni neposredno ali implicitno razširitev razloga, predhodno navedenega v tožbi, in je z njim v tesni zvezi, treba razglasiti za dopustnega.

Svet preseže široko diskrecijsko pravico, ki jo ima v okviru protidampinškega postopka, kadar odloča o obstoju znatne škode, ki jo je utrpela industrija, če napačno ugotovi dejansko stanje o razvoju tržnega deleža industrije Skupnosti v obdobju, ki je zanj tisto, v katerem je bila utrpljena škoda najbolj očitna, in se tako opre na očitno zmotno predpostavko za ugotovitev obstoja te škode, ki mora biti v skladu s členom 3(5) osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 posledica tehtanja razvoja, tako pozitivnega kot negativnega, dejavnikov, za katere je menil, da so upoštevni.

Svet, ne glede na široko diskrecijsko pravico, ki jo ima v okviru protidampinškega postopka, kadar odloča o obstoju vzročne zveze med uvozi, ki so predmet dampinga, in škodo, ki jo je domnevno utrpela industrija Skupnosti, krši osnovno protidampinško uredbo št. 384/96, zlasti njen člen 3(3), (6) in (7), če stori očitne napake pri presoji, s tem da ne upošteva neizogibnega vpliva, prvič, zmanjšanja povpraševanja na obseg prodaje industrije Skupnosti, drugič, povečanja njenega tržnega deleža in obsega prodaje na raven cen, ki jih je ta zaračunavala, in, tretjič, spremembe strukture njene prodaje na velikost padca povprečnih cen njene prodaje, napake, na podlagi katerih mora pripisati zadevnim uvozom neugodne učinke za industrijo Skupnosti, ki pa so neodvisnega izvora.

(Glej točki 71 in 116.)
Keywords

Summary



Keywords

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Figurativna znamka, ki vsebuje besedni element‚B.K.R.‘ in besedna znamka BK RODS

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Summary

Za povprečne avstrijske potrošnike ne obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti med figurativnim znakom, ki vsebuje besedni element „B.K.R.“, za katerega je zahtevano, da se registrira kot znamka Skupnosti za „ženska, moška in otroška oblačila, obutev (razen ortopedskih čevljev) in pokrivala“ iz razreda 25 v smislu Nicejskega aranžmaja, in besedno znamko BK RODS, predtem registrirano v Avstriji za nekatere proizvode iz istega razreda, ker v okviru celostne presoje zadevnih znamk vidne, slišne in pojmovne razlike med nasprotujočima si znakoma zadostujejo za to, da preprečijo, da bi podobnosti med nasprotujočima si znakoma privedle do verjetnosti zmede pri povprečnem potrošniku, čeprav so zadevni proizvodi enaki.

(Glej točki 76 in 77.)
222

Opozoriti je treba, da je postopek nadzora nad državnimi pomočmi, upoštevajoč njegovo splošno sistematiko, postopek, ki se uvede zoper odgovorno državo članico glede njenih obveznosti do Skupnosti v zvezi z dodelitvijo pomoči. Zainteresirane stranke, ki niso zadevna država članica, imajo v tem postopku za Komisijo v bistvu le vlogo podatkovnih virov in zato same ne morejo sodelovati v kontradiktorni razpravi s Komisijo, kakor je to na voljo tej državi članici (glej sodbe Sodišča prve stopnje z dne 10. aprila 2003 v zadevi Scott proti Komisiji, T-366/00, Recueil, str. II-1763, točki 52 in 53; z dne 14. januarja 2004 v zadevi Fleuren Compost proti Komisiji, T-109/01, Recueil, str. II-127, točki 42 in 43 in navedena sodna praksa, ter zgoraj v točki 141 navedeno sodbo Saxonia Edelmetalle in ZEMAG proti Komisiji, točka 48). Zainteresirane stranke, ki niso države članice, imajo samo pravico, da so ustrezno vključene v upravni postopek, upoštevaje okoliščine obravnavanega primera (zgoraj v točki 188 navedena sodba British Airways in drugi proti Komisiji, točka 60, in zgoraj v točki 93 navedena sodba Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein-Westfalen proti Komisiji, točka 125).
101

Komisija na podlagi metode, določene v Smernicah, kot izhodišče za izračun zneska glob, ki jih je treba naložiti zadevnim podjetjem, vzame znesek, ki se določi glede na težo kršitve. Pri presoji teže kršitve je treba upoštevati njeno naravo, njen dejanski vpliv na trg, kjer se to lahko meri, in velikost upoštevnega geografskega trga (točka 1(A), prvi odstavek). V tem smislu se kršitve razvrstijo v tri kategorije, namreč „manjše kršitve“, za katere so mogoče globe med 1000 EUR in 1 milijon EUR, „resne kršitve“, za katere so mogoče globe med 1 in 20 milijoni EUR, in „zelo resne kršitve“, za katere so mogoče globe nad 20 milijonov EUR (točka 1(A), drugi odstavek, od prve do tretje alinee). Znotraj vsake od teh kategorij bo v skladu s Smernicami predlagana lestvica višin glob omogočila uporabo različnega obravnavanja podjetij v skladu z naravo storjenih kršitev (točka 1(A), tretji odstavek). V skladu s Smernicami je treba upoštevati tudi dejansko gospodarsko zmožnost kršiteljev, da povzročijo večjo škodo drugim subjektom, zlasti potrošnikom, in določiti globo na ravni, ki naj zagotavlja, da ima dovolj odvračalen učinek (točka 1(A), četrti odstavek).
65

Tako so indici s pravnega, ekonomskega, tehničnega, zgodovinskega, kulturnega in družbenega področja, ki omogočajo izvesti podrobno potrebno analizo, zlasti: zadevna nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti, vključno z njunim zgodovinskim razvojem; dojemanje domnevno generičnega imena s strani povprečnega potrošnika, vključno z dejstvom, da prepoznavnost imena ostane povezana s tradicionalno izdelavo sira v regiji zaradi tega, ker se običajno ne uporablja v drugih regijah države članice ali Evropske unije; okoliščina, da je bil izdelek z zadevnim imenom zakonito tržen v nekaterih državah članicah; dejstvo, da je bil izdelek pod zadevnim imenom zakonito proizveden v državi imena, čeprav ne po tradicionalnem načinu proizvodnje; okoliščina, da je taka proizvodnja trajala dalj časa; količina izdelkov z zadevnim imenom, ki niso bili proizvedeni na tradicionalen način v primerjavi s količino izdelkov, proizvedenih na tak način; tržni delež izdelkov z zadevnim imenom, ki niso bili proizvedeni na tradicionalen način, v primerjavi s tržnim deležem izdelkov, proizvedenih na tak način; dejstvo, da so izdelki, ki niso bili proizvedeni na tradicionalen način, predstavljeni tako, da se navezujejo na mesto proizvodnje izdelkov, ki so bili proizvedeni na tradicionalen način; zaščita zadevnega imena z mednarodnimi sporazumi in število držav članic, ki se morebiti sklicujejo na domnevno generičen značaj zadevnega imena (glej v tem smislu zgoraj navedeni sodbi Danska in drugi proti Komisiji, točke 95, 96, 99 in 101, in Bigi, točka 20, ter sodbo z dne 25. oktobra 2005 v združenih zadevah Nemčija in Danska proti Komisiji, C-465/02 in C-466/02, ZOdl., str. I-9115, točke 75, 77, 78, 80, 83, 86, 87, 93 in 94).
20

Komisija je glede svoje pristojnosti za uporabo pravil Pogodbe ESPJ o konkurenci po prenehanju njene veljavnosti v točkah od 348 do 352 izpodbijane odločbe pojasnila: „348 […] Pogodba ES in Pogodba ESPJ sta del istega pravnega reda, in sicer pravnega reda Skupnosti, v okviru katerega je bila slednja do 23. julija 2002lex specialis. To načeloma pomeni, da se za sektorje, za katere so se prej uporabljale procesne določbe Pogodbe ESPJ in sekundarna zakonodaja, od 24. julija 2002 uporabljajo ustrezne določbe Pogodbe ES, saj je ta splošna ureditev. 349 Opozoriti je treba, da so države članice 8. aprila 1965 sprejele Pogodbo o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti. Prav tako je treba opozoriti, da člen 3 [EU] določa, da ‚ima Unija enoten institucionalni okvir, ki ji zagotavlja doslednost in kontinuiteto pri dejavnostih za doseganje njenih ciljev ob hkratnem spoštovanju in razvijanju pravnega reda Skupnosti‘. Nazadnje je opozorjeno, da člen 305(1) ES določa, da ‚[d]oločbe te pogodbe ne vplivajo na določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, zlasti glede pravic in obveznosti držav članic, pristojnosti institucij te skupnosti in predpisov, ki jih omenjena pogodba določa za delovanje skupnega trga premoga in jekla‘. 350 Posledice prenehanja veljavnosti lex specialis morajo vendarle biti določene glede določb, ki Komisiji dovoljujejo naložitev sankcij. V tem primeru je upravičena uporaba materialnega prava, ki velja v trenutku nastanka dejanskih okoliščin, ohrani pa se uporaba procesnih določb, ki so bile sprejete naknadno. 351 Komisija s sporočilom z dne 18. junija 2002 ni želela in ne bi nikoli mogla določiti prehodnih določb. Zaradi preglednosti je le ex ante pojasnila, kako naj bi na podlagi splošnih pravnih načel potekal prehod med dvema pogodbama. 352 S tega vidika je uporaba Uredbe št. 17 za postopek v skladu z načelom, na podlagi katerega se uporabijo tiste procesne določbe, ki veljajo v trenutku sprejetja zadevnega ukrepa. Zato tudi ni bilo treba ponoviti prvega zaslišanja, na katerem predstavniki držav članic niso sodelovali, ker takrat veljavna procesna pravila ESPJ takega sodelovanja niso določala. Poleg tega, kot je poudarjeno v točki 26 sporočila [z dne 18. junija 2002], je treba upoštevati, da so procesni ukrepi, ki so bili veljavno sprejeti na podlagi določb ESPJ, po prenehanju Pogodbe ESPJ izpolnjevali pogoje, določene z ustreznimi procesnimi ukrepi, ki jih določa Pogodba ES. Pomembno je tudi poudariti, da med določbami, ki se nanašajo na sodelovanje držav članic na zaslišanju [člen 11 Uredbe (ES) št. 2842/98 o zaslišanju pogodbenic v nekaterih postopkih na podlagi člena [81 ES] in [82 ES]], in tistimi o posvetovanju s svetovalnim odborom (člen 10 Uredbe št. 17) ni nikakršne formalne povezave.“
1.

Konkurenca — Upravni postopek — Spoštovanje pravice do obrambe — Vpogled v spis — Obseg — Zavrnitev posredovanja obremenilnega dokumenta — Posledice za dokazno breme, naloženo zadevnemu podjetju (člen 81(1), ES; Uredba Sveta št. 17, člen 19(1)) (Glej točke od 43 do 47, 67 in 70.)
Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 19. junija 2009 – Socratec proti Komisiji

(Zadeva T-269/03)

„Konkurenca — Koncentracije — Trg cestnih telematskih sistemov — Tožeča stranka, glede katere je bil med postopkom razglašen stečaj — Prenehanje pravnega interesa — Ustavitev postopka“

Ničnostna tožba — Pravni interes — Nujnost obstoječega in dejanskega interesa — Tožba za razglasitev ničnosti odločbe Komisije, s katero je bila koncentracija razglašena za združljivo s skupnim trgom — Tožba, ki jo je vložil konkurent strank koncentracije, glede katerega je bil med postopkom razglašen stečaj (člen 230 ES) (Glej točke 20, od 36 do 41, 43 in 47.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2003/792/ES z dne 30. aprila 2003, s katero je bila koncentracija razglašena za združljivo s skupnim trgom in s Sporazumom EGP (zadeva COMP/M.2903 – Skupno podjetje DaimlerChrysler proti Deutsche Telekom) (UL L 300, str. 62).

Izrek

1. Postopek se ustavi.

2. Družbi Socratec – Satellite Navigation Consulting, Research & Technology GmbH se naloži plačilo njenih stroškov in stroškov, ki so jih priglasile Komisija ter družbe Daimler AG, Daimler Financial Services AG, Deutsche Telekom AG in Toll Collect GmbH.

3. Družba Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV nosi svoje stroške.

4. Zvezna republika Nemčija nosi svoje stroške.

Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 19. junija 2009 – Socratec proti Komisiji

(Zadeva T-269/03)

„Konkurenca — Koncentracije — Trg cestnih telematskih sistemov — Tožeča stranka, glede katere je bil med postopkom razglašen stečaj — Prenehanje pravnega interesa — Ustavitev postopka“

Ničnostna tožba — Pravni interes — Nujnost obstoječega in dejanskega interesa — Tožba za razglasitev ničnosti odločbe Komisije, s katero je bila koncentracija razglašena za združljivo s skupnim trgom — Tožba, ki jo je vložil konkurent strank koncentracije, glede katerega je bil med postopkom razglašen stečaj (člen 230 ES) (Glej točke 20, od 36 do 41, 43 in 47.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2003/792/ES z dne 30. aprila 2003, s katero je bila koncentracija razglašena za združljivo s skupnim trgom in s Sporazumom EGP (zadeva COMP/M.2903 – Skupno podjetje DaimlerChrysler proti Deutsche Telekom) (UL L 300, str. 62).

Izrek

1. Postopek se ustavi.

2. Družbi Socratec – Satellite Navigation Consulting, Research & Technology GmbH se naloži plačilo njenih stroškov in stroškov, ki so jih priglasile Komisija ter družbe Daimler AG, Daimler Financial Services AG, Deutsche Telekom AG in Toll Collect GmbH.

3. Družba Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV nosi svoje stroške.
4.

Pomoči, ki jih dodelijo države — Načrtovanje pomoči — Pregled Komisije — Predhodna stopnja in kontradiktorna stopnja (člena 87(3) ES in 88(2) in (3) ES; Uredba Sveta št. 659/1999, člena 4(5) in 5) (Glej točke od 88 do 90, 117 in 124.)