I - 13132SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
SODBA SODIŠČA (drugi senat) 
z dne 8. decembra 2011*
V zadevi C-389/10 P ,
zaradi pritožbe na podlagi člena  56 Statuta Sodišča Evropske unije, vložene 
28. julija 2010,
KME Germany AG, nekdanja KM Europa Metal AG, s  sedežem v  Osnabrücku 
(Nemčija),
KME France SAS, nekdanja Tréfimétaux SA, s sedežem v Courbevoieju (Francija),
KME Italy SpA, nekdanja Europa Metalli SpA, s sedežem v Firencah (Italija),
ki jih zastopajo M.  Siragusa, A.  Winckler, G.  C.  Rizza, T.  Graf in M.  Piergiovanni, 
odvetniki,
pr
itožnice,
* Jezik postopka: angleščina.
I - 13133KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
druga stranka v postopku je
Evropska komisija, ki jo zastopata E. Gippini Fournier in S. Noë, zastopnika, skupaj 
s C. Thomasom, solicitor, z naslovom za vročanje v Luxembourgu,
tožena stranka na prvi stopnji,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi J.  N. Cunha Rodrigues, predsednik senata, U. Lõhmus, A. Rosas (poročev a-
le
c), A. Ó Caoimh in A. Arabadžiev, sodniki,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,   
sodna tajnica: L. Hewlett, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 12. maja 2011,na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da bo v zadevi 
razsojeno brez sklepnih predlogov,
I - 13134SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
izreka naslednjo
Sodbo
1Dr
užbe KME Germany AG, nekdanja KM Europa Metal AG (v nadaljevanju: KME 
Germany), KME France SAS, nekdanja Tréfimétaux SA (v nadaljevanju: KME Fran -
ce), in KME Italy SpA, nekdanja Europa Metalli SpA (v nadaljevanju: KME Italy) (v 
nadaljevanju skupaj: skupina KME), s pritožbo predlagajo razveljavitev sodbe Splo -
šnega sodišča Evropske unije z dne 19. maja 2010 v zadevi KME Germany in drugi 
proti Komisiji (T-25/05, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je Splošno sodi -
šče zavrnilo njihov predlog za znižanje zneskov glob, ki so jim bile naložene v skladu s členom 2, od (g) do (i), Odločbe Komisije C(2004) 2826 z dne 3. septembra 2004 
v  zvezi s  postopkom uporabe člena [81 ES] in člena  53 Sporazuma EGP (zadeva 
COMP/E-1/38.069 – Bakrene cevi za vodovodne in plinske instalacije) (v nadaljev a-
nju: sporna odločba).
Pr
avni okvir
2Č
len 15(2) Uredbe Sveta št. 17 z dne 6. februarja 1962, Prva uredba o izvajanju členov 
[81] in [82] Pogodbe (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 3) je določal:
„K
omisija lahko podjetjem ali podjetniškim združenjem z odločbo naloži globo od 
1000 do [1.000.000] obračunskih enot ali višjo vsoto, ki pa ne presega 10  % prometa 
I - 13135KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
v predhodnem poslovnem letu vsakega podjetja, udeleženega pri kršitvi, kadar na -
merno ali iz malomarnosti:
(a) kršijo člen [81](1)[ES] ali člen [82 ES]; ali
(b) ne izpolnjujejo katere koli obveznosti, naložene v skladu s členom 8(1).
 Pri določanju višine globe se upoštevata teža in trajanje kršitve. “
3Uredbo št. 17 je razveljavila in nadomestila Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. de -
cembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 205), ki se uporablja od 1. maja 2004.
4Č
len 23(2) in (3) Uredbe št. 1/2003 določa:
„2 Komisija lahko podjetjem in podjetniškim združenjem z odločbo naloži globe, k a-
d
ar naklepno ali iz malomarnosti:
(a) kršijo člen 81 ali člen 82 Pogodbe; […]
[…]
I - 13136SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
 Za vsako podjetje ali podjetniško združenje, udeleženo pri kršitvi, globa ne pres e-
ga 10  % njegovega celotnega prometa v predhodnem poslovnem letu.
[…]
3 Pri določanju višine globe se upošteva teža, pa tudi trajanje kršitve. “
5Člen 31 te uredbe določa:
„S pritožbo zoper odločbo, s katero je Komisija določila globo ali periodično denarno 
kazen, ima Sodišče neomejeno pristojnost do pregleda odločbe. Naloženo globo ali 
periodično denarno kazen lahko prekliče [odpravi], zniža ali zviša. “
6V uvo
du sporočila Komisije z  naslovom „Smernice o  načinu določanja glob, nalo -
ženih v skladu s členom 15(2) [U]redbe št. 17 in člena 65(5) [P]ogodbe ESPJ“ (UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 171, v nadaljevanju: smernice), 
ki se je uporabljalo v času sprejetja sporne odločbe, je bilo navedeno:
„N
ačela […] bi morala zagotavljati preglednost in nepristranskost odločb Komisije, 
v očeh podjetij in prav tako [Sodišča], kadar potrjuje pooblastila, ki so Komisiji pode -
ljena v okviru ustrezne zakonodaje za določanje glob v mejah 10  % celotnega prometa. 
To pooblastilo pa mora upoštevati skladno in nediskriminatorno politiko, ki je v skl a-
du z z
astavljenimi cilji za kaznovanje kršitev pravil konkurence.
I - 13137KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
Nova metoda določanja zneska globe bo upoštevala naslednja pravila, ki se začnejo 
z osnovnim zneskom, ki se bo zvišal, da bo upošteval obteževalne okoliščine, ali zni -
žal, da bo upošteval olajševalne okoliščine. “
7V s
kladu s točko 1 smernic „[se bo] osnovni znesek določil v skladu s težo in trajanjem 
kršitve, ki sta edini merili iz člena 15(2) Uredbe št. 17“.
8Gle
de teže točka  1  A  smernic določa, da je pri ocenjevanju teže kršitve potrebno 
upoštevati njeno naravo, njen dejanski vpliv na trg, kjer se to lahko meri, in velikost upoštevnega geografskega trga. Kršitve se torej razdelijo v tri kategorije: manjše, r e-
sne in zelo resne kršitve.
9V s
kladu s smernicami so zelo resne kršitve zlasti horizontalne omejitve, kot so c e-
novni karteli in kvote o delitvah trga. Predvideni osnovni znesek globe je „nad 20 mili -
jonov [EUR]“. Iz smernic izhaja nujnost različnega določanja osnovnega zneska glede 
na naravo storjene kršitve, dejansko gospodarsko zmožnost kršiteljev, da povzročijo 
večjo škodo drugim subjektom, zlasti potrošnikom, odvračalen učinek globe ter pra v-
no in gospodarsko znanje in infrastrukturo velikih podjetij, ki tem podjetjem omo -
gočata, da lažje spoznajo, da njihovo ravnanje pomeni kršitev. Prav tako je določeno, da je, če kršitve izvaja več podjetij, v nekaterih primerih treba upoštevati specifično težo in zato dejanski vpliv kršitev vsakega podjetja na konkurenco, zlasti če obstaja 
precejšnje neskladje med velikostjo podjetij, ki zakrivijo kršitve iste vrste.
I - 13138SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
10Glede trajanja kršitev je v skladu s smernicami treba razlikovati med kratkotrajnimi 
kršitvami, ki na splošno trajajo manj kot eno leto, srednje trajnimi kršitvami, ki na splošno trajajo od enega do petih let, in dolgotrajnimi kršitvami, ki na splošno tra -
jajo več kot pet let. Za slednje je predviden dodaten znesek globe, ki se za vsako leto kršitve lahko določi v višini 10
 % zneska, določenega za težo kršitve. S smernicami 
je določena tudi krepitev zvišanja glob za dolgotrajne kršitve z namenom nalaganja uč
inkovitih sankcij za omejitve, ki so v daljšem obdobju imele škodljiv vpliv na p o-
trošnike, in povečanja spodbujanja za njihovo prijavo ali za sodelovanje s Komisijo.
11V s
kladu s točko 2 smernic se osnovni znesek globe lahko zviša v primeru obteževal -
nih okoliščin, kot je zlasti ponovitev kršitve iste vrste, ki jo stori isto podjetje. V skladu s točko 3 navedenih smernic se osnovni znesek lahko zniža v primeru posebnih ola j-
ševalnih okoliščin, kot so izključno pasivna ali sledilna vloga pri kršitvi, dejansko ne -
izvajanje sporazumov o kršitvah ali učinkovito sodelovanje podjetja v postopku zunaj področja uporabe Obvestila Komisije o nenalaganju ali zmanjševanju glob v primerih kartelov (UL 1996, C 207, str. 4, v nadaljevanju: obvestilo o ugodni obravnavi).
12T
e smernice so bile 1. septembra 2006 nadomeščene s Smernicami o načinu določanja 
glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 (UL 2006, C 210, str. 2).
13O
bvestilo o ugodni obravnavi določa pogoje, pod katerimi so lahko podjetja, ki med 
preiskavo omejevalnega sporazuma sodelujejo s  Komisijo, oproščena plačila globe ali se jim lahko zniža globa, ki bi jo sicer morala plačati. V skladu z oddelkom B tega obvestila se zlasti podjetju, ki Komisiji prijavi omejevalni sporazum – še preden ta 
začne s preverjanjem in ko še nima podatkov, ki bi zadostovali za dokaz obstoja prija -
vljenega omejevalnega sporazuma – ali ki prvo predloži odločilne dokaze o njegovem 
I - 13139KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
obstoju, odobri najmanj 75-odstotno znižanje zneska globe ali pa se mu globa sploh 
ne naloži. V skladu z oddelkom D navedenega obvestila se lahko podjetju znesek glo -
be zniža za od 10  % do 50  %, zlasti če podjetje – preden Komisija pošlje obvestilo 
o ugotovitvah o možnih kršitvah – Komisiji predloži podatke, dokumente ali druge dok
aze, ki prispevajo k ugotovitvi obstoja storjene kršitve.
14O
bvestilo o ugodni obravnavi je bilo 14. februarja 2002 nadomeščeno z Obvestilom 
Komisije o  imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v  primerih kartelov (UL 2002, C 45, str. 3). Vendar se je Komisija v tej zadevi sklicevala na obvestilo o sodelo -
vanju, saj so ga v sodelovanju s Komisijo upoštevala tudi podjetja.
D
ejansko stanje
15Pr
itožnice so bile skupaj z drugimi družbami, proizvajalkami polproizvodov iz bakra 
in bakrenih zlitin, udeležene v kartelu, ki se nanaša na dogovor glede cen, razdelitev 
trgov in izmenjavo zaupnih podatkov o trgu bakrenih cevi za vodovodne in plinske 
instalacije.
16P
o preverjanju in preiskavah je Komisija 3. septembra 2004 sprejela sporno odlo č-
bo, katere povzetek je objavljen v  Uradnem listu Evropske unije z dne 13. julija 2006 
(UL L 192, str. 21).
I - 13140SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
17Komisija je pri presoji teže obravnavane kršitve upoštevala naravo kršitve, njen dejan -
ski vpliv na trg, obseg obravnavanega geografskega trga in njegovo velikost. Trdila je, 
da razdelitev trgov in določitev cen, ki sta predmet obravnavane zadeve, že po naravi 
pomenita zelo resno kršitev, in navedla, da geografski trg, ki ga je kartel prizadel, 
ustreza območju Evropskega gospodarskega prostora (EGP). Komisija je prav tako upoštevala, da je trg bakrenih cevi za vodovodne in plinske instalacije zelo pomem -
ben industrijski sektor. Kar zadeva dejanski vpliv na trg, je navedla, da obstajajo zado -
stni dokazi, da je kartel, v celoti gledano, vplival na zadevni trg. Iz tega je sklepala, da 
so zadevna podjetja storila zelo resno kršitev.
18K
omisija je v sporni odločbi podjetja razvrstila v štiri skupine glede na njihov relati -
ven pomen pri zadevni kršitvi. Skupino KME je obravnavala kot glavnega akterja na 
upoštevnem trgu in jo uvrstila v prvo skupino.
19T
ržni deleži so bili določeni glede na promet, ki ga je ustvaril posamezen kršitelj s pr o-
dajo bakrenih cevi za vodovodne in plinske instalacije na skupnem trgu navadnih in 
plastično izoliranih bakrenih cevi za vodovodne in plinske instalacije. Komisija je zato 
za skupino KME določila izhodiščni znesek globe v višini 70 milijonov EUR.
20O
b upoštevanju dejstva, da sta družbi KME France in KME Italy do junija 1995 skupaj 
sestavljali eno podjetje, ki je bilo ločeno od družbe KME Germany, se izhodiščni zne -
sek globe, določen skupno za skupino KME v višini 70 milijonov EUR, deli, in sicer na 35 milijonov EUR za skupino KME, 17,5 milijona EUR za družbo KME Germany ter 
17,5 milijona EUR solidarno za družbi KME Italy in KME France.
I - 13141KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
21Iz sporne odločbe izhaja, da je Komisija izhodiščne zneske glob zvišala za 10  % za 
vsako dopolnjeno leto kršitve in za 5  % za vsako dodatno obdobje, enako ali daljše od 
šestih mesecev in krajše od enega leta. Zato je odločila:
– ker je skupina KME v kartelu sodelovala pet let in sedem mesecev, je treba njen 
izhodiščni znesek globe 35 milijonov EUR zvišati za 55  %;
– ker je družba KME Germany v  kartelu sodelovala sedem let in dva meseca, je 
treba njen izhodiščni znesek globe 17,5 milijona EUR zvišati za 70  %; in
– ker sta družbi KME France in KME Italy v kartelu sodelovali pet let in deset me -
secev, je treba njun izhodiščni znesek globe 17,5 milijona EUR zvišati za 55  %.
22Kot izhaja iz točke 719 obrazložitve sporne odločbe, so po zvišanju zaradi trajanja 
sodelovanja pri kršitvi osnovni zneski glob, naloženih pritožnicam, določeni tako:
– skupina KME: 54,25 milijona EUR;
– družba KME Germany: 29,75 milijona EUR;
– družbi KME France in KME Italy (solidarno): 27,13 milijona EUR.
I - 13142SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
23Kot izhaja iz točk 758 in 759 obrazložitve sporne odločbe, je Komisija kot olajševal -
ne okoliščine upoštevala, da sta ji skupina KME in skupina, ki jo sestavljata družbi 
Outokumpu Oyj in Outokumpu Copper Products Oy (v nadaljevanju skupaj: sku -
pina Outokumpu) v okviru njunega sodelovanja posredovali podatke, ki v obvestilu o ugodni obravnavi niso navedeni. Komisija je zato osnovni znesek globe, naložene skupini Outokumpu, znižala za 40,17 milijona EUR, kar naj bi ustrezalo globi, ki bi ji bila naložena za obdobje kršitve od septembra 1989 do julija 1997, kar je bilo mogo -
če ugotoviti na podlagi podatkov, ki jih je posredovala Komisiji. Kar zadeva skupino 
KME, je bil – kot izhaja iz točk 760 in 761 obrazložitve sporne odločbe – osnovni zne -
sek naložene ji globe znižan za 7,93 milijona EUR, ker je zaradi njenega sodelovanja 
s Komisijo ta lahko dokazala, da se je obravnavana kršitev nanašala tudi na plastično izolirane bakrene cevi za vodovodne in plinske instalacije.
24V s
kladu s členoma 15(2) Uredbe št. 17 in 23(2) Uredbe št. 1/2003 je Komisija določila 
zneske glob, ki se naložijo podjetjem, ki so naslovniki sporne odločbe, in sicer:
– skupina KME: 32,75 milijona EUR;
– družba KME Germany: 17,96 milijona EUR; in
– družbi KME France in KME Italy (solidarno): 16,37 milijona EUR.
I - 13143KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba
25Pr
itožnice so navedle sedem tožbenih razlogov, ki so se vsi nanašali na določitev zne -
ska globe, ki jim je bila naložena. Nanašali so se na neustrezno upoštevanje dejan -
skega vpliva kartela na trg pri izračunu izhodiščnega zneska globe, napačno oceno 
velikosti sektorja, ki ga je kartel prizadel, napačno oceno pomena skupine KME za trg bakrenih cevi za vodovodne in plinske instalacije, napačno zvišanje izhodiščnega 
zneska globe zaradi trajanja kartela, neupoštevanje nekaterih olajševalnih okoliščin, 
napačno uporabo obvestila o ugodni obravnavi in neupoštevanje negotovega finanč -
nega položaja skupine KME.
26S
plošno sodišče je zavrnilo vse tožbene razloge in tožbo v celoti.
27Pra
v tako je zavrnilo nasprotno tožbo Komisije za zvišanje zneskov glob.
Predlogi strank in postopek pred Sodiščem
28Skupina KME S
odišču predlaga, naj:
– razveljavi izpodbijano sodbo;
– kolikor je mogoče in na podlagi dejstev, predstavljenih pred Sodiščem, razglasi 
delno ničnost sporne odločbe in zniža znesek globe, ki ji je bila naložena;
I - 13144SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
– Komisiji naloži plačilo stroškov tega postopka in postopka pred Splošnim sodi -
š
čem, ali
– podredno, razveljavi izpodbijano sodbo in zadevo vrne v razsojanje Splošnemu 
sodišču.
29K
omisija Sodišču predlaga, naj
– pritožbo zavrne in
– skupini KME naloži plačilo stroškov.
30Sodišče je na upravni seji odločilo, da bo o obravnavani zadevi razsojalo brez skle -
pnih predlogov in da bo ustne navedbe mogoče podati isti dan kot v zadevi Chalkor 
proti Komisiji (C-386/10 P), ki se nanaša na isti kartel. Ker pa so pritožnice navedle 
več pritožbenih razlogov – podobnih tistim, ki so jih navedle v okviru zadeve KME 
Germany in drugi proti Komisiji (C-272/09 P), v kateri so bile ustne navedbe že p o-
dane – s katerimi so prav tako nasprotovale Komisiji in so se nanašali na prvoizdano odločbo, s katero so bile določene sankcije za kartel, ki je obstajal vzporedno na trgu bakrenih industrijskih cevi, je Sodišče stranke pozvalo, naj na obravnavi upoštevajo 
sklepne predloge, ki jih je v tej zadevi 10. februarja 2011 predstavila generalna pravo -
branilka E. Sharpston.
I - 13145KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
Pritožba
31Skupina 
KME navaja šest pritožbenih razlogov, ki se posamično nanašajo na različne 
primere napačne uporabe prava glede vpliva kršitve na trg, upoštevanja prometa in 
trajanja kršitve, kršitve smernic in načel pravičnosti in enakega obravnavanja zaradi 
neupoštevanja nekaterih olajševalnih okoliščin, kršitve smernic in napake v obrazlo -
žitvi ter, nazadnje, na kršitev pravice do učinkovitega pravnega sredstva.
P
rvi pritožbeni razlog: različni primeri napačne uporabe prava glede vpliva kršitve 
na trg
Trditve strank
32Pr
itožnice navajajo, da se prvi pritožbeni razlog nanaša na točke od 81 do 92 izpodbi -
jane sodbe. Pred temi točkami je povzetek trditev strank in stališče Splošnega sodišča 
glede dopustnosti nekaterih trditev in dveh novih poslovnih poročil, ki so ju pritožni -
ce predložile kot dokaz, da kršitev dejansko ni vplivala na trg, pri čemer je Splošno sodišče v  točki  77 izpodbijane sodbe ugotovilo, da so navedene trditve in poročili 
dopustni.
I - 13146SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
33V točkah od 81 do 92 izpodbijane sodbe je navedeno:
„81 Glede presoje teže kršitve je nato treba poudariti, da tudi če Komisija ne bi dok a-
z
ala, da je imel kartel dejanski vpliv na trg, to ne bi vplivalo na opredelitev kršitve 
kot ‚zelo resne‘ in torej na višino globe.
82 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je iz sistema sankcij za kršitve pravil o konku -
r
enci, kot je bil vzpostavljen z uredbama št. 17 in št. 1/2003 in ga razlaga sodna 
praksa, razvidno, da omejevalni sporazumi, kot so karteli, zaradi svoje narave z a-
služijo najstrožje globe. Njihov morebitni dejanski vpliv na trg, zlasti vprašanje, 
koliko je omejevanje konkurence prispevalo k  tržni ceni, višji od tiste, ki bi se zaračunavala ob neobstoju kartela, ni odločilno merilo za določitev višine glob (v tem smislu glej sodbi Sodišča z dne 7. junija 1983 v združenih zadevah M u-
sique Diffusion française in drugi proti Komisiji, od 100/80 do 103/80, Recueil, 
str. 1825, točki 120 in 129, in z dne 16. novembra 2000 v zadevi Stora Kopparbergs 
Bergslags proti Komisiji, C-286/98 P , Recueil, str. I-9925, točke od 68 do 77; glej tudi sklepne predloge generalnega pravobranilca Mischa k sodbi Sodišča z dne 16. novembra 2000 v zadevi Mo och Domsjö proti Komisiji, C-283/98 P , Recueil, str. I-9855, I-9858, točke od 95 do 101).
83 Dodati je treba, da je v skladu s smernicami sporazume ali usklajena ravnanja, ki 
se, kot v obravnavani zadevi, nanašajo zlasti na določitev cen in razdelitev strank, mo
goče le zaradi njihove narave opredeliti za ‚zelo resne‘, ne da bi morala imeti 
taka ravnanja poseben vpliv ali posebno geografsko razsežnost. Ta ugotovitev je 
podprta z dejstvom, da čeprav je v opisu ‚resnih‘ kršitev izrecno naveden vpliv 
na trg in učinki na širša območja skupnega trga, pa v opisu ‚zelo resnih‘ kršitev, nasprotno, ni navedena nobena zahteva glede dejanskega vpliva na trg niti vpliva 
I - 13147KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
na posebno geografsko območje (sodba Splošnega sodišča z dne 25. oktobra 2005 
v zadevi Groupe Danone proti Komisiji, T-38/02, ZOdl., str. II-4407, točka 150).
84 Zaradi popolne obravnave zadeve Splošno sodišče meni, da je Komisija pravno 
zadostno dokazala dejanski vpliv kartela na zadevni trg.
85 V tem okviru je treba poudariti, da stališča tožečih strank, da bi morala Komisija, 
če bi se pri odmeri globe sklicevala na dejanski vpliv kartela, znanstveno dokazati z
natni gospodarski vpliv na trg in vzročno zvezo med vplivom in kršitvijo, sodna 
praksa ne sprejema.
86 Splošno sodišče je namreč večkrat razsodilo, da je treba dejanski vpliv kartela na 
trg šteti za dovolj dokazan, če Komisija lahko predloži konkretne in verodostojne indic
e, ki z razumno verjetnostjo kažejo, da je kartel vplival na trg (sodbi Splošne -
ga sodišča [z dne 18. julija 2005] v zadevi Scandinavian Airlines System proti K o-
misiji, [T-241/01, ZOdl., str. II-2917], točka 122; z dne 27. septembra 2006 v z a-
devi Archer Daniels Midland proti Komisiji, T-59/02, ZOdl., str. II-3627, točke od 159 do 161; v zadevi Jungbunzlauer proti Komisiji, T-43/02, ZOdl., str. II-3435, točke od 153 do 155; v zadevi Archer Daniels Midland proti Komisiji, T-329/01, ZOdl., str. II-3255, točke od 176 do 178, in v zadevi Roquette Frères proti Komi -
siji, T-322/01, ZOdl., str. II-3137, točke od 73 do 75).
87 V zvezi s tem je treba opozoriti, da so dejstva, na katera se je Komisija še zlasti 
oprla, da bi ugotovila obstoj dejanskega vpliva kartela na trg, vzpostavitev sistema i
zmenjave podatkov glede količin prodaje in višine cen, obstoj dokumentov, na -
stalih v okviru kartelnih dogovarjanj, ki potrjujejo zvišanja cen v nekaterih obdo -
bjih izvajanja kartela, in iz katerih je razvidno, da so zadevna podjetja s pomočjo 
I - 13148SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
kartelnega dogovora dosegla svoje cilje glede cen, velik tržni delež, ki so ga imeli 
skupaj udeleženci pri zadevni kršitvi, in dejstvo, da so tržni deleži posameznih udeležencev ostali razmeroma stabilni v celotnem času trajanja zadevne kršitve 
[…].
88 Tožeče stranke navajajo, da je bilo izvajanje kartela omejeno in da ostali dejavniki, 
ki jih navaja Komisija, ne dokazujejo, da je zadevna kršitev dejansko vplivala na 
t
rg.
89 Vendar je iz sodne prakse razvidno, da Komisija na podlagi dejstev, navedenih zgo -
ra
j v točki 87, lahko sklepa, da je imela zadevna kršitev dejanski vpliv na trg (glej 
v tem smislu [zgoraj navedene] sodbe Jungbunzlauer proti Komisiji, točka 159; 
Roquette Frères proti Komisiji, točka  78; Archer Daniels Midland proti Komi -
siji, T-59/02, točka  165, [in] Archer Daniels Midland proti Komisiji, T-329/01, 
točka 181, in [sodbo] z dne 14. decembra 2006 v združenih zadevah Raiffeisen Zentralbank Österreich in drugi proti Komisiji, od T-259/02 do T-264/02  in T-271/02, ZOdl., str. II-5169, točke od 285 do 287).
90 Poleg tega Komisiji ni mogoče očitati, da je v [sporni] odločbi ugotovila, da na 
podlagi prvotnega poročila ni mogoče zavrniti njenih ugotovitev glede dejanskih v
plivov kartela na trg. V prvem poročilu so namreč le številčni podatki o tožečih 
strankah. Vendar iz sodne prakse izhaja, da zatrjevano dejansko ravnanje podjetja 
ni upoštevno za presojo vpliva omejevalnega sporazuma na trg, ker je treba up o-
števati le učinke, ki izhajajo iz kršitve kot celote (sodba Sodišča z dne 8. julija 1999 
v zadevi Komisija proti Anic Partecipazioni, C-49/92 P , Recueil, str. I-4125, to č-
ki 150 in 152; sodbi Splošnega sodišča z dne 17. decembra 1991 v zadevi Hercules Chemicals proti Komisiji, T-7/89, Recueil, str. II-1711, točka 342, in z dne 9. juli -
ja 2003 v zadevi Archer Daniels Midland in Archer Daniels Midland Ingredients proti Komisiji, T-224/00, Recueil, str. II-2597, točka 167).
I - 13149KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
91 Zato je treba glede na zgoraj navedeno ta tožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen.
92 Poleg tega Splošno sodišče v okviru pristojnosti za odločanje v sporu polne jur i-
s
dikcije in glede na zgoraj navedeno meni, da ni treba izpodbijati izhodiščnega 
zneska globe, naložene tožečim strankam, ki je določen na podlagi teže, kot jo je 
določila Komisija v točki 693 [sporne] odločbe. “
34Pr
itožnice navajajo, da je Splošno sodišče nelogično in neustrezno obrazložilo izpo d-
bijano sodbo in da je napačno uporabilo pravo s tem, da je ugotovilo, da je Komisija za 
določitev izhodiščnega zneska globe, ki jim jo je naložila, glede na težo kršitve lahko upoštevala vpliv kartela na upoštevni trg, ne da bi ji bilo treba dokazati, da so spora -
zumi dejansko imeli tak vpliv, in vsekakor s tem, da je na ta vpliv sklepalo le na podlagi kazalnikov. Poleg tega naj bi Splošno sodišče s tem, da je razsodilo, da je Komisija 
pravno zadostno dokazala, da so sporazumi vplivali na trg, očitno izkrivilo dejstva in 
ekonomske dokaze, ki jih je predložila skupina KME.
35K
omisija najprej trdi, da je prvi pritožbeni razlog brezpredmeten. S tem pritožbenim 
razlogom namreč ni bilo upoštevano dejstvo, da je Splošno sodišče v točki 92 izpo d-
bijane sodbe s tem, da je potrdilo izhodiščni znesek globe, naložene skupini KME, določeni v točki 693 obrazložitve sporne odločbe na podlagi teže kršitve, izvajalo ne -
omejeno pristojnost.
36K
omisija dalje navaja, da je Splošno sodišče utemeljeno sklepalo, da ugotovitve glede 
vpliva kršitve na trg niso odločilne in da je pri preučitvi tega vpliva vsekakor uporabilo upoštevna pravna merila. Komisija nazadnje navaja, da je prvi pritožbeni razlog ne -
dopusten v delu, v katerem se nanaša na presojo dejstev in dokazov, in da so bile ugo -
tovitve Splošnega sodišča ustrezno obrazložene, zlasti točka 90 izpodbijane sodbe, 
I - 13150SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
v kateri je Splošno sodišče poudarilo, da je treba upoštevati le učinke, ki izhajajo iz 
kršitve kot celote, kar pomeni, da ekonometričnih poročil pritožnic, ki so jih same izdelale, ne upošteva.
Presoja Sodišča
37Pr
itožnice ne izpodbijajo ugotovitev Splošnega sodišča v zvezi z uvrstitvijo kršitve 
med „zelo resne kršitve“ v smislu smernic, ampak tiste ugotovitve, ki zadevajo dejan -
ski vpliv kartela na trg kot dejavnika, ki se upošteva pri določanju osnovnega zneska 
globe.
38V s
kladu s točko 1 A smernic je pri ocenjevanju teže kršitve njen dejanski vpliv na trg 
treba upoštevati le, če se lahko izmeri.
39D
a bi določili dejanski vpliv omejevalnega sporazuma na trg, je treba namreč pr i-
merjati stanje na trgu, kakršno je nastalo kot posledica omejevalnega sporazuma, in 
stanje, ki bi nastalo v razmerah svobodne konkurence. Taka primerjava je zaradi št e-
vilnih spremenljivk, ki bi lahko vplivale na trg, nujno hipotetična.
40V t
očki 629 obrazložitve sporne odločbe je Komisija poudarila, da je nemogoče do -
ločiti, kako bi se v obdobju trajanja kršitve spreminjale cene, če ne bi bilo kartela. 
Komisija je – potem ko je ovrgla argumente, ki so jih navedle pritožnice – predložila 
dokaze, ki so ji omogočili, da je v točki 673 obrazložitve te odločbe prišla do sklepa, 
I - 13151KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
da je protikonkurenčni sistem, gledano v celoti, vplival na trg, čeprav tega vpliva koli -
činsko ni mogoče natančno izraziti.
41Iz sp
orne odločbe zato izhaja, da se Komisiji v obravnavani zadevi ni zdelo mogoče, 
da bi za izračun globe upoštevala ta neobvezni dejavnik, in sicer dejanski vpliv kršitve 
na trg, ker ni bil izmerljiv. Te ugotovitve ni v izpodbijani sodbi izpodbijal nihče.
42S
plošno sodišče je v točkah 86 in 89 izpodbijane sodbe opozorilo na sodno prakso 
v zvezi z dokaznim standardom glede dejanskega vpliva omejevalnega sporazuma na 
trg. Poleg tega je v točkah 87 in 90 navedene sodbe opravilo nadzor nad tem, ali je 
Komisija pravno zadostno dokazala dejanski vpliv kartela na upoštevni trg. Vendar je ta nadzor, kot je navedeno v točki 84 navedene sodbe, opravilo za dodatno pojasni -
tev, in sicer po tem, ko je v točki 82 navedene sodbe pravilno opozorilo, da dejanski vpliv omejevalnih sporazumov na trg ni odločilno merilo za določitev višine glob. Iz 
tega izhaja, da je pritožbeni razlog, ki ga pritožnice navajajo zoper ta del razlogovanja 
Splošnega sodišča, brezpredmeten.
43R
azlogovanje Splošnega sodišča glede dokazovanja vpliva kršitve na trg vsekakor o d-
govori na argument pritožnic, povzet v točkah od 58 do 62 izpodbijane sodbe, v skl a-
du s katerim naj Komisija v sporni odločbi takega dokaza ne bi predložila. Splošno s o-
dišče je ugotovilo prisotnost elementov, na podlagi katerih je mogoče dokazati obstoj takega vpliva, vendar ni dvomilo o tem, da ga ni mogoče natančno izmeriti.
44Z
ato ni mogoče prerekati, da je Splošno sodišče po eni strani opozorilo na načelo, 
v skladu s katerim dejanski vpliv kršitve na trg ni odločilno merilo pri določanju zne -
ska glob, in da je po drugi strani opravilo nadzor nad dokazovanjem obstoja takega 
vpliva.
I - 13152SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
45Pritožnice zato napačno sklepajo, kot to izhaja iz njihovih navedb v  zvezi s  prvim 
pritožbenim razlogom, da bi bilo treba zaradi nadzora, ki ga je opravilo Splošno sodi -
šče, pri izračunavanju izhodiščnega zneska globe, ki jim je bila naložena, upoštevati 
dejanski vpliv kršitve na trg. Ta argument temelji na napačni domnevi.
46V z
vezi z očitki, da je Splošno sodišče izkrivilo ekonomske dokaze, ki so mu jih pr e-
dložile pritožnice, se ne zatrjuje, da je Splošno sodišče podalo tako razlago poslovnih poročil, ki je v očitnem nasprotju z njihovo vsebino (glej v tem smislu sodbo z dne 
10. februarja 2011 v zadevi Activision Blizzard Germany proti Komisiji, C-260/09 P , ZOdl., str. I-419, točka 57), ampak kvečjemu, da je napačno presodilo vsebino teh p o-
ročil. Vsekakor pa pritožnice ne navajajo natančno, kateri so deli teh poročil, katerih jasen in natančen pomen naj Splošno sodišče ne bi upoštevalo. Ta pritožbeni razlog 
je zato nedopusten.
47Iz na
vedenega izhaja, da je treba prvi pritožbeni razlog zavrniti.
Drugi pritožbeni razlog: različni primeri napačne uporabe prava glede upoštevanja prometa podjetja
Trditve strank
48Dr
ugi pritožbeni razlog se nanaša zlasti na točke od 97 do 101 izpodbijane sodbe, 
v katerih je navedeno:
„97 Takoj je treba navesti, da ni nobenega prepričljivega razloga, da bi se promet up o-
št
evnega trga računal tako, da bi se izključili nekateri proizvodni stroški. Kot je 
I - 13153KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
pravilno navedla Komisija, v vseh industrijskih sektorjih obstajajo stroški, vezani 
na končni proizvod, ki jih proizvajalec ne more nadzirati, ampak so vsekakor klju -
čen element vseh dejavnosti in jih zato ni mogoče izključiti iz njegovega prometa 
pri določitvi izhodiščnega zneska globe (glej v tem smislu sodbo Splošnega s o-
dišča z dne 15. marca 2000 v združenih zadevah Cimenteries CBR in drugi proti 
Komisiji, T-25/95, T-26/95, od T-30/95 do T-32/95, od T-34/95 do T-39/95, od T-42/95 do T-46/95, T-48/95, od T-50/95 do T-65/95, od T-68/95 do T-71/95, T-87/95, T-88/95, T-103/95 in T-104/95, Recueil, str. II-491, točki 5030 in 5031). 
Dejstvo, da cena bakra pomeni pomemben del končne cene industrijskih cevi 
oziroma da je tveganje nihanj cen bakra veliko večje kot pri drugih surovinah, te ugotovitve ne more ovreči.
98 Glede različnih očitkov tožečih strank, ki trdijo, da bi bilo namesto sklicevanja na 
promet upoštevnega trga z vidika odvračalnega namena glob in načela enakega obra
vnavanja njihovo višino bolj primerno določiti glede na donosnost prizade -
tega sektorja ali ustrezno dodano vrednost, je treba ugotoviti, da niso upoštevni.
99 V zvezi s tem je treba najprej ugotoviti, da se teža kršitve določa ob upoštevanju 
številnih dejavnikov, glede katerih ima Komisija diskrecijsko pravico (sodba Splo -
šne
ga sodišča z dne 12. decembra 2007 v združenih zadevah BASF proti Komisiji, 
T-101/05 in T-111/05, ZOdl., str. II-4949, točka 65), pri čemer ni nobenega z a-
vezujočega ali dokončnega seznama meril, ki bi jih bilo treba obvezno upoštevati (sodba Sodišča z dne 25. januarja 2007 v zadevi Dalmine proti Komisiji, ZOdl., str. I-829, točka 129), zato mora Komisija, in ne sodišče Skupnosti, v okviru svoje diskrecijske pravice in v skladu z omejitvami, ki izhajajo iz načela enakega obra v-
navanja ter Uredb št. 17 in 1/2003, odločiti, katere dejavnike in številčne podatke 
bo upoštevala pri izvajanju politike, na podlagi katere se spoštujejo prepovedi iz 
člena 81 ES.
I - 13154SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
100 Dalje, ni sporno, da je promet podjetja ali trga kot dejavnik presoje teže kršitve 
nujno nezanesljiv in nepopoln. Ne ločuje niti med sektorji visoke dodane vredno-
sti in s
ektorji nizke dodane vrednosti niti med podjetji, ki so donosna, in tistimi, 
ki so manj donosna. Vendar tako zakonodajalec Skupnosti kot tudi Komisija in 
Sodišče promet v okviru konkurenčnega prava, kljub njegovi približnosti, tren u-
tno štejejo za ustrezno merilo za presojo velikosti in gospodarske moči zadevnih 
podjetij (glej zlasti [zgoraj] […] [navedeno] sodbo Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 121; člen 15(2) Uredbe št. 17 ter uvodno izjavo 10 in člena 14 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru 
koncentracij podjetij (UL L 24, str. 1)).
101 Glede na zgoraj navedeno je treba torej ugotoviti, da je Komisija pravilno upošt e-
v
ala ceno bakra za opredelitev velikosti zadevnega sektorja. “
49P
o mnenju pritožnic je Splošno sodišče kršilo pravo Unije in ni ustrezno obrazložilo 
izpodbijane sodbe s  tem, da je odobrilo sklicevanje Komisije – da bi za določitev 
elementa teže naložene jim globe ocenila velikost trga, ki ga je prizadela kršitev – na tržno vrednost, ki je napačno vsebovala prihodke od prodaj, opravljenih na trgu, ki je višje v prodajni verigi, ločenem od „kartelnega“ trga, čeprav udeleženci v kartelu niso bili vertikalno vključeni na trg, ki je višje v prodajni verigi.
50Pr
itožnice izpostavljajo, da za industrijo predelave bakra veljajo posebne značilnosti. 
Predvsem je stranka tista, ki naj bi določila trenutek nakupa kovine na borzi London Metal Exchange in s tem njeno ceno. Čeprav proizvajalec cevi stranki to ceno zarač u-
na skupaj s predelovalno maržo, upoštevanje te cene pri računanju prometa podjetja 
pomeni neupoštevanje gospodarskega stanja na trgu, za katerega je še zlasti značilen 
I - 13155KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
pomemben del, ki ga v ceni proizvoda predstavljajo surovine, in zelo pomembna ni -
hanja cene teh surovin. Splošno sodišče naj bi ta dejstva ugotovilo.
51P
o mnenju pritožnic je Splošno sodišče kršilo načelo sorazmernosti, ker ni ugotovilo, 
da bi morala Komisija upoštevati sodno prakso Splošnega sodišča in svojo prakso 
odločanja, skladno s katerima mora ob računanju izhodiščnega zneska globe in/ali ob 
uporabi zgornje meje 10  % prometa upoštevati značilnosti zadevnega trga.
52Poleg tega trdijo, da je Splošno sodišče s tem, da pritožnic ni razlikovalo od drugih podjetij, katerih promet ni toliko odvisen od cene surovin, kršilo načelo prepovedi diskriminacije, v skladu s katerim je treba različne položaje obravnavati različno.
53Pr
itožnice nazadnje prerekajo sodno prakso, na katero se je oprlo Splošno sodišče in 
ki temelji na polju proste presoje Komisije. Menijo, da Splošno sodišče ni preverilo, ali so bila merila, na podlagi katerih je Komisija ugotovila težo kartela, upoštevna in ustrezna.
54K
omisija navaja, da je Splošno sodišče v točki 97 izpodbijane sodbe pravilno navedlo, 
da v vseh industrijskih sektorjih obstajajo stroški, vezani na končni proizvod, ki jih 
proizvajalec ne more nadzirati, ampak so vsekakor ključen element vseh dejavnosti 
in jih zato pri določitvi izhodiščnega zneska globe ni mogoče izključiti iz prometa.
I - 13156SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
55Poleg tega navaja, da je pritožbeni razlog nedopusten v delu, v katerem pritožnice 
Sodišču predlagajo, naj glede morebitne edinstvenosti sektorja industrijskih cevi pr e-
sodi drugače kot Splošno sodišče.
56P
o mnenju Komisije je Splošno sodišče opravilo objektivno presojo s tem, da je up o-
števalo promet, in ne spornih podatkov, iz katerih naj bi izhajalo znižanje stroškov, ki 
„jih ni mogoče nadzirati“. Ta ugotovitev naj bi bila v skladu z načelom sorazmernosti.
57K
omisija nazadnje izpodbija trditve pritožnic, ki zadevajo metodo določanja cen na 
obravnavanem trgu. Napačno naj bi bilo razlikovati med trgom, ki je višje v prodajni 
verigi, in trgom, ki ga omejevalni sporazum prizadene. Obstajal naj bi le en sam trg – 
trg bakrenih cevi – baker pa naj bi predstavljal le eno vrsto stroškov.
Presoja Sodišča
58Iz u
staljene sodne prakse izhaja, da je pri presoji teže kršitve treba upoštevati številne 
dejavnike, katerih značilnosti in pomen se razlikujejo glede na vrsto kršitve in pose b-
ne okoliščine zadevne kršitve. Med temi dejavniki so lahko, odvisno od primera, ob -
seg in vrednost blaga, ki je predmet kršitve, ter velikost in gospodarska moč podjetja 
in s tem vpliv, ki ga je lahko imelo na trg (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo 
Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 120).
I - 13157KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
59Sodišče je iz tega sicer sklepalo, da je za določitev globe dovoljeno upoštevati tako 
skupni promet podjetja, ki je kazalnik velikosti in gospodarske moči podjetja, kot tudi del tega prometa, ki je bil ustvarjen z blagom, ki je predmet kršitve, in ki zato 
lahko kaže na obseg kršitve, vendar je priznalo, da je skupni promet podjetja le pr i-
bližen in nepopoln kazalnik obsega kršitve (zgoraj navedena sodba Musique Diff u-
sion française in drugi proti Komisiji, točka  121; sodbe z  dne 17.  decembra  1998 
v zadevi Baustahlgewebe proti Komisiji, C-185/95 P , Recueil, str. I-8417, točka 139; z dne 28. junija 2005 v združenih zadevah Dansk Rørindustri in drugi proti Komi-
siji, C-189/02  P , C-202/02  P , od C-205/02  P  do C-208/02  P  in C-213/02  P , ZOdl., 
str. I-5425, točka 243; z dne 18. maja 2006 v zadevi Archer Daniels Midland in Archer Daniels Midland Ingredients proti Komisiji, C-397/03 P , ZOdl., str. I-4429, točka 100, in z dne 19. marca 2009 v zadevi Archer Daniels Midland proti Komisiji, C-510/06 P , ZOdl., str. I-1843, točka 74).
60P
oleg tega je večkrat poudarilo, da se ne sme nobeni od teh številk pripisovati nes o-
razmeren pomen glede na druge dejavnike presoje teže kršitve (zgoraj navedeni sodbi Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 121, in Dansk Rørindustri in drugi proti Komisiji, točka 243, ter sodbi z dne 18. maja 2006 v zadevi Archer Dani -
els Midland in Archer Daniels Midland Ingredients proti Komisiji, točka 100, in z dne 
19. marca 2009 v zadevi Archer Daniels Midland proti Komisiji, točka 74).
61S
plošno sodišče zato ni napačno uporabilo prava, zlasti pa ni kršilo niti načela s o-
razmernosti niti načela prepovedi diskriminacije s tem, da je v točki 100 izpodbijane 
sodbe opozorilo, da je promet podjetja, čeprav približen in nepopoln, ustrezno merilo 
za presojo velikosti in gospodarske moči zadevnih podjetij.
62P
oleg tega Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, da je v točki 97 izpo d-
bijane sodbe odločilo, da noben prepričljiv razlog ne zahteva, da mora biti promet 
upoštevnega trga izračunan z izključitvijo nekaterih proizvodnih stroškov. Kot je o d-
ločilo Sodišče v sodbi z dne 8. decembra 2011, v kateri pritožnice prav tako naspr o-
tujejo Komisiji (C-272/09 P), bi bilo – če v nekaterih primerih ne bi upoštevali bruto 
I - 13158SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
prometa, v drugih primerih pa bi ga – nujno treba določiti prag v obliki razmerja med 
neto in bruto prometom, ki bi ga težko uporabili in bi odprl vrata neskončnim in ne -
rešljivim sporom, skupaj z očitki o diskriminaciji.
63Gle
de očitkov, da Splošno sodišče ni preverilo, ali so bili dejavniki, ki jih je Komisija 
uporabila pri ugotavljanju teže kartela, upoštevni in primerni, je treba poudariti, da mora v tožbi zoper odločbo na področju konkurence tožeča stranka glede tega obli -
kovati tožbene razloge in Splošnemu sodišču ni treba po uradni dolžnosti opraviti 
nadzora nad tehtanjem dejavnikov, ki jih je Komisija upoštevala pri določanju zneska globe.
64V i
zpodbijani sodbi je Splošno sodišče opravilo nadzor, za katerega je bilo pristojno. 
Odgovorilo je na tožbeni razlog pritožnic in ni napačno uporabilo prava s tem, da je 
v točki 101 izpodbijane sodbe ugotovilo, da je Komisija pri določanju velikosti zade v-
nega trga pravilno upoštevala ceno bakra.
65Dr
ugi pritožbeni razlog zato ni utemeljen.
Tretji pritožbeni razlog: različni primeri napačne uporabe prava glede upoštevanja trajanja kršitve
Trditve strank
66Pr
itožnice navajajo, da se tretji pritožbeni razlog nanaša na točke od 111 do 117 i z-
podbijane sodbe. Trdijo, da je Splošno sodišče kršilo pravo Unije in da je to sodbo 
I - 13159KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
nejasno, nelogično in neustrezno obrazložilo, ker je potrdilo tisti del sporne odločbe, 
v katerem je Komisija napačno uporabila smernice in kršila načeli sorazmernosti in enakega obravnavanja s tem, da je zaradi trajanja kršitve izhodiščni znesek naložene 
jim globe zvišala za največji odstotek.
67Pr
itožnice menijo, da je iz točke 1 B smernic razvidno, da je cilj zvišanja globe zaradi 
trajanja kršitve „naložitev učinkovitih sankcij za omejitve, ki so škodljivo vplivale na 
potrošnike v daljšem obdobju“. Povezava, ki bi morala obstajati med trajanjem kršitve in škodljivim vplivom, naj bi izhajala tudi iz sodne prakse. Vendar Splošno sodišče ni preverilo, ali je Komisija pri presoji teže kršitve trajanju dejansko pripisala pomen, glede na to, da sta se intenzivnost in učinkovitost kartela v času spreminjala. Splošno 
sodišče je torej v točki 116 izpodbijane sodbe napačno sklepalo, da 125-odstotno zv i-
šanje izhodiščnega zneska globe ni očitno nesorazmerno.
68P
oleg tega naj bi Splošno sodišče s tem, da ni priznalo, da je bila skupina KME v p o-
ložaju, ki je bil zelo podoben položaju tožečih podjetij v zadevi, v kateri je bila izd a-
na sodba z dne 19. maja 2010 v zadevi IMI in drugi proti Komisiji (T-18/05, ZOdl., 
str. II-1769), in da ni želelo na novo določiti izhodiščnega zneska globe – v nasprotju 
s tistim, kar je storilo v navedeni sodbi – skupino KME in ta podjetja nezakonito ra z-
lično obravnavalo.
69K
omisija trdi, da pritožnice niso ovrgle ugotovitev Splošnega sodišča iz točk od 111 
do 115 izpodbijane sodbe. Dodaja, da je s  samim členom  23(3) Uredbe  št.  1/2003 
uvedeno razlikovanje med težo in trajanjem kršitve in da je za upoštevanje enakega obravnavanja v zvezi s trajanjem kršitve nujno treba preučiti to trajanje, ne pa deja v-
nikov v zvezi s težo kršitve, kot so intenzivnost omejevalnega sporazuma in njegovi 
učinki.
I - 13160SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
70V zvezi s  tožečimi podjetji v  zadevi, v  kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba 
IMI in drugi proti Komisiji, Komisija opozarja, da je Splošno sodišče odločbo o ugo -
tovitvi kršitve zoper ta podjetja razglasilo za nično za obdobje šestnajstih mesecev. 
Navedena podjetja so bila torej v drugačnem položaju kot pritožnice.
71K
omisija nazadnje poudarja, da je v smernicah – da bi se upoštevala zaradi omejeval -
nega sporazuma nastala škoda – za izračun glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, predvideno zvišanje globe za 100
 % za vsako leto omejevalnega 
sporazuma. Zvišanje za 10  % za vsako dodatno leto, ki je uporabljeno v obravnavani 
zadevi, naj bi bilo v resnici zelo šibko in naj ne bi bilo očitno nesorazmerno.
Pr
esoja Sodišča
72Pr
itožnice s tretjim pritožbenim razlogom izpodbijajo načelo zvišanja globe zaradi 
upoštevanja trajanja kršitve in rezultat uporabe tega načela, kolikor jih zadeva, in si -
cer zvišanje izhodiščnega zneska globe, ki je znašal 70 milijonov EUR, za 125  % ob 
upoštevanju trajanja kršitve 12 let in 9 mesecev, pri čemer zvišanje za vsako leto ude -
ležbe znaša 10  %. V skladu s podatki, ki so navedeni v točki 719 obrazložitve sporne 
odločbe in povzeti v točki 22 te sodbe, se je osnovni znesek za skupino KME tako 
z
višal na 111,3 milijona EUR.
73V
endar očitek glede rezultata temelji na napačni domnevi, da bi morala stopnja zviša -
nja znašati 125  %, znašala pa je le 58,75  % (111,13/70  = 1,5875).
I - 13161KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
74Glede načela zvišanja globe zaradi upoštevanja trajanja kršitve ni treba dejansko do -
kazati neposredne zveze med tem trajanjem in povečano škodo, nastalo ciljem Unije, 
na katere se nanašajo pravila o konkurenci.
75Z
a izvajanje člena 81(1) ES je upoštevanje dejanskih učinkov sporazuma odveč, če se 
zdi, da je njegov namen omejevanje, preprečevanje ali izkrivljanje konkurence na sku-pnem trgu (glej v tem smislu sodbo z dne 13. julija 1966 v združenih zadevah Consten 
in Grundig proti Komisiji, 56/64 in 58/64, Recueil, str. 429). Tak je zlasti primer, kot 
v tej zadevi, sporazumov glede očitnih omejitev konkurence, kot sta določanje cen in razdelitev trga. Če omejevalni sporazum ob sklenitvi določi stanje trga, lahko njegova dolgotrajnost povzroči togost tržnih struktur, zaradi česar se za udeležence omej e-
valnega sporazuma zmanjša spodbuda k inovacijam in razvoju. Daljše kot bo trajanje omejevalnega sporazuma, težja in daljša bo vrnitev k svobodni konkurenci.
76T
udi če se intenzivnost in učinkovitost kartela v času spreminjata, je dejstvo, da na -
vedeni kartel še naprej obstaja in zato še toliko bolj povzroča togost tržnih struktur.
77V z
vezi z domnevo o popolnem neizvajanju sporazuma je treba opozoriti, da točka 3 
smernic določa, da je dejansko neizvajanje sporazumov ali ravnanj, ki pomenijo k r-
šitev, lahko olajševalna okoliščina, zaradi katere se lahko osnovni znesek globe zniža. Vendar iz obravnavane zadeve ni razvidno, da bi šlo za tak primer, saj pritožnice niso prerekale izvajanja sporazuma, ampak le neupoštevanje spremenljive intenzivnosti 
tega izvajanja ter dejanskega in objektivnega vpliva kartela na potrošnike.
I - 13162SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
78Poleg tega je količinska opredelitev dejanske škode, ki je nastala potrošniku, lahko t e-
žavna glede na številne spremenljivke, ki jih je treba upoštevati zlasti pri oblikovanju 
cen končnega proizvoda.
79Z
akonodajalec Unije trajanje kršitve vsekakor navaja kot dejavnik, ki ga je treba up o-
števati pri določanju zneska glob.
80Gle
de na navedeno je Splošno sodišče v točki 117 izpodbijane sodbe tožbeni razlog, 
ki se je nanašal na zvišanje zneska globe zaradi trajanja kartela, pravilno zavrnilo kot neutemeljen.
81Kar z
adeva tožeča podjetja v zadevi, v kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba 
IMI in drugi proti Komisiji, je Splošno sodišče – kot izhaja iz točke 96 navedene sodbe –  
ugot
ovilo, da je bila kršitev prekinjena za obdobje nekaj več kot šestnajst mesecev. 
Položaj teh podjetij je bil zato precej drugačen od položaja pritožnic, ki niso nikoli z a-
trjevale prekinitve kršitve, temveč so navajale zgolj spreminjanje njene intenzivnosti. Iz tega izhaja, da Splošno sodišče ni kršilo načela prepovedi diskriminacije s tem, da 
je pritožnice in navedena podjetja različno obravnavalo.
82Iz v
sega navedenega izhaja, da tretji pritožbeni razlog ni utemeljen.
I - 13163KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
Četrti pritožbeni razlog: kršitev smernic ter načel pravičnosti in enakega obravnavanja 
zaradi neupoštevanja nekaterih olajševalnih okoliščin
Trditve strank
83Pr
itožnice navajajo, da se četrti pritožbeni razlog nanaša na točke od 125 do 142 i z-
podbijane sodbe. Trdijo, da je Splošno sodišče kršilo pravo Unije s tem, da je zavrnilo 
peti tožbeni razlog in potrdilo upoštevni del sporne odločbe, v katerem je Komisija s tem, da je kršila smernice ter načeli pravičnosti in enakega obravnavanja, pritožni -
cam odrekla znižanje globe zaradi, prvič, omejenega izvajanja sporazumov, drugič, 
krize v industriji bakrenih cevi za vodovodne in plinske instalacije in, tretjič, njihove -
ga sodelovanja zunaj področja uporabe obvestila o ugodni obravnavi.
84Pr
itožnice na prvem mestu trdijo, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo 
s  tem, da v  izpodbijani sodbi sploh ni upoštevalo tega, da pritožnice niso izvajale sporazumov in da so ravnale konkurenčno. V zvezi s tem izpodbijajo merilo, ki je 
navedeno v točki 127 izpodbijane sodbe in ga je Splošno sodišče uporabilo pri presoji, ali pritožnice izpolnjujejo pogoje za upoštevanje olajševalnih okoliščin, in sicer ali so tako jasno in znatno kršile obveznosti glede izvajanja omejevalnega sporazuma, da so s tem ovirale njegovo izvajanje. Pritožnice menijo, da je tako merilo strožje od merila za presojo trenutka prenehanja udeležbe, in sicer odkritega distanciranja od nezak o-
nitega usklajevanja, kar ni smiselno.
I - 13164SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
85Na drugem mestu navajajo, da je Splošno sodišče kršilo načelo prepovedi diskrimi -
nacije, ker bi moralo težak položaj industrije bakrenih cevi za vodovodne in plinske 
instalacije upoštevati kot olajševalno okoliščino.
86N
a tretjem mestu trdijo, da je Splošno sodišče kršilo pravo Unije s tem, da je potrdilo 
del sporne odločbe, v katerem jim je Komisija odrekla znižanje globe zaradi njihovega sodelovanja zunaj področja uporabe obvestila o ugodni obravnavi. Pritožnicam bi se po njihovem mnenju morala globa znižati ali bi se jim v zvezi z globo morala priznati 
delna imuniteta, ker so predložile dokaz o trajanju kršitve, drugače kot skupina Out o-
kumpu, ki je navedla le podatek v zvezi s celotnim trajanjem kartela.
87K
omisija meni, da je Splošno sodišče pravilno uporabilo sodno prakso, v skladu s k a-
tero je mogoče zaradi neizvajanja omejevalnega sporazuma znižati globo.
88P
oleg tega poudarja, da z odločbami, ki se nanašajo na druge omejevalne sporazu -
me, ni mogoče utemeljiti razloga glede neupoštevanja načela prepovedi diskrimina -
cije. Vsekakor pa je težko obdobje za ta sektor nastopilo po obdobju omejevalnega 
sporazuma.
89N
azadnje, glede sodelovanja Komisija trdi, da je četrti pritožbeni razlog nedopusten 
v delu, v katerem skupina KME Sodišče poziva, naj s svojo presojo nadomesti presojo Splošnega sodišča.
90T
a pritožbeni razlog naj bi bil med drugim neutemeljen. Komisija zatrjuje, da je Splo -
šno sodišče v odgovor na pravne argumente skupine KME jasno in logično obrazlož i-
lo svojo presojo primerov, v katerih je mogoče priznati delno imuniteto.
I - 13165KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
91Skupini Outokumpu je bila globa znižana zato, ker je podatek, ki ga je predložila, 
Komisiji omogočil, da je opravila preiskavo in poiskala dokaze. Pritožnice so ji s tem, da so predložile dokaze, sicer olajšale to nalogo, a nič več kot to. V nasprotju s tem, 
kar izhaja iz pritožbe pritožnic, naj jim na podlagi obvestila Komisije o nenalaganju ali 
zmanjševanju glob v primerih kartelov ne bi bilo mogoče priznati delne imunitete, ker taka imuniteta velja le za dokaze, ki se nanašajo na „dejstva, za katera Komisija prej ni vedela“, kar pa v konkretni zadevi ne velja za celotno trajanje kartela.
92K
omisija nazadnje poudarja, da bi bilo priznanje delne imunitete, ki jo pritožnice 
hipotetično omenjajo, v nasprotju z oddelkom D obvestila o ugodni obravnavi, ki že 
določa znižanje globe, če podjetje Komisiji predloži podatke, dokumente ali druge 
dokaze, ki prispevajo k ugotovitvi obstoja storjene kršitve.
Presoja Sodišča
93Pr
vi argument se nanaša na točko 127 izpodbijane sodbe, v kateri se Splošno sodi -
šče sklicuje na svojo sodno prakso, v skladu s katero morajo kršitelji – da bi se jim 
upoštevale olajševalne okoliščine na podlagi točke 3, druga alinea, smernic – dok a-
zati, da so ravnali konkurenčno ali vsaj da so jasno in znatno kršili obveznosti glede izvajanja omejevalnega sporazuma, in sicer tako, da so ovirali njegovo izvajanje in da niso dajali vtisa, da so pristopili k sporazumu in tako spodbudili druga podjetja k izvajanju zadevnega omejevalnega sporazuma (sodbi Splošnega sodišča z dne 8. ju -
lija 2004 v zadevi Dalmine proti Komisiji, T-50/00, ZOdl., str. II-2395, točka 292, in z dne 15. marca 2006 v zadevi Daiichi Pharmaceutical proti Komisiji, T-26/02, ZOdl., 
str. II-713, točka 113).
I - 13166SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
94Splošno sodišče je v točki 491 zgoraj navedene sodbe Raiffeisen Zentralbank Österr e-
ich in drugi proti Komisiji izpostavilo to sodno prakso in opozorilo, da lahko podj e-
tje, ki kljub usklajevanju s konkurenti na trgu izvaja bolj ali manj neodvisno politiko, 
omejevalni sporazum preprosto poskuša uporabiti v svojo korist. Če bi se olajševal -
ne okoliščine v takem primeru priznale, bi se za podjetja preveč olajšalo zmanjšanje 
tveganja plačila visoke globe, saj bi lahko imela korist od protipravnega omejevalne -
ga sporazuma in bi bila deležna znižanja globe, ker so pri izvajanju kršitve imela le omejeno vlogo, medtem ko je njihov odnos spodbudil druga podjetja, da ravnajo za 
konkurenco škodljiveje (glej tudi sodbo Splošnega sodišča z dne 8. julija 2004 v zadevi 
Mannesmannröhren-Werke proti Komisiji, T-44/00, ZOdl., str. II-2223, točki 277 in 278).
95V na
sprotju z navedbami pritožnic podjetje, ki opusti udeležbo pri omejevalnem sp o-
razumu, ni v enakem položaju kot tisto, ki k omejevalnemu sporazumu pristopi, ven -
dar ga ne izvaja ali ga preneha izvajati. V drugem primeru namreč podjetje še naprej škoduje konkurenci s tem, da se udeležuje morebitnih razprav, ker – kot je navedlo 
Splošno sodišče – njegovo sodelovanje pri omejevalnem sporazumu spodbuja druga 
podjetja, da ravnajo za konkurenco škodljiveje.
96S
plošno sodišče zato ni napačno uporabilo prava s tem, da je ozko razlagalo pogoje, 
pod katerimi se lahko upoštevajo olajševalne okoliščine, navedene v točki 3, druga alinea, smernic. Kot pa je Splošno sodišče navedlo v  točki  128 izpodbijane sodbe, pritožnice niso navedle, da izpolnjujejo te pogoje. Prvi argument zato ni utemeljen.
97V z
vezi z drugim argumentom zadostuje opozoriti, da se karteli praviloma oblikujejo 
takrat, ko se v gospodarskem sektorju pojavijo težave, in da teh težav načeloma ni 
mogoče upoštevati kot olajševalne okoliščine.
I - 13167KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
98Poleg tega je težavno primerjanje višine glob, naloženih podjetjem, ki so sodelovala 
pri različnih sporazumih na različnih trgih v  včasih časovno oddaljenih trenutkih, lahko tudi posledica pogojev, ki so nujni za izvajanje učinkovite konkurenčne politike 
(sodba z dne 2. oktobra 2003 v zadevi Aristrain proti Komisiji, C-196/99 P , Recueil, 
str. I-11005, točka 81). Splošno sodišče zato ni kršilo načela prepovedi diskriminacije s tem, da je v točki 129 izpodbijane sodbe ugotovilo, da Komisija kljub temu, da je v prejšnjih zadevah gospodarsko stanje sektorja upoštevala kot olajševalno okolišč i-
no, ni dolžna nadaljevati s to prakso.
99V z
vezi s tretjim argumentom pritožnice izpodbijajo izpodbijano sodbo, ne da bi na -
tančno pojasnile in obrazložile, glede česa naj bi Splošno sodišče v razlogovanju v to č-
kah od 136 do 140 navedene sodbe napačno uporabilo pravo, in ne da bi pojasnile, kako naj bi predložitev dokazov in dejstev, ki jih je Komisija že poznala, bolj upravičila upoštevanje olajševalnih okoliščin kot predhodna predložitev za Komisijo novega p o-
datka. Iz tega izhaja, da je ta argument nedopusten, ker ni dovolj natančen.
100Iz v
sega navedenega izhaja, da je četrti pritožbeni razlog delno nedopusten in delno 
neutemeljen.
Peti pritožbeni razlog: kršitev smernic in napačna obrazložitev
Trditve strank
101Pr
itožnice navajajo, da se peti pritožbeni razlog nanaša na točke od 163 do 174 i z-
podbijane sodbe. Trdijo, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo ter nelogično 
I - 13168SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
in neustrezno obrazložilo, zakaj je zavrnilo sedmi tožbeni razlog in zakaj je potrdilo 
odločitev Komisije, da zavrne njihov predlog za znižanje globe zaradi njihove plačil -
ne nesposobnosti, zlasti po tem, ko jim je bilo že naloženo finančno breme v okviru 
zadeve v  zvezi z  bakrenimi industrijskimi cevmi. Zatrjujejo, da Splošno sodišče ni 
uporabilo ustreznega merila, saj naj bi moralo podjetje zgolj pokazati, da bi z nalož i-
tvijo stroge sankcije zanj nastala zelo resna gospodarska in finančna škoda. Poleg tega trdijo, da je Splošno sodišče napačno razlagalo drugi del merila, določenega v to č-
ki 5(b) smernic, ker je ugotovilo, da noben „poseben socialni okvir“ v smislu nave-
dene točke ne upravičuje znižanja globe. Nazadnje trdijo, da z izpodbijano sodbo ni 
bila odpravljena nezakonita diskriminacija, ki jo je izvajala Komisija s tem, da jih je obravnavala manj ugodno kot družbo SGL Carbon v zadevah, v katerih sta bili izdani sodbi z dne 29. junija 2006 v zadevi SGL Carbon proti Komisiji (C-308/04 P , ZOdl., str. I-5977) in z dne 10. maja 2007 v zadevi SGL Carbon proti Komisiji (C-328/05 P , ZOdl., str. I-3921).
102K
omisija najprej navaja, da se prvi argument pritožnic ne nanaša na napačno uporabo 
prava v izpodbijani sodbi in da se Splošno sodišče ni opredelilo glede pomena izraza „plačilna nesposobnost“. Poleg tega navaja, da Splošnemu sodišču ni bilo predloženo vprašanje glede „posebnega socialnega okvira“. Trditve pritožnic naj bi bile vsekakor nejasne in naj bi se nanašale na presojo dejstev in dokazov, kar je v okviru pritožbe ne -
dopustno. Nazadnje, Splošno sodišče je pravilno zavrnilo argument pritožnic v zvezi 
z diskriminacijo, ker praksa Komisije v predhodnih odločbah ni pravni okvir za globe. 
Položaj družbe SGL je bil vsekakor drugačen.
Pr
esoja Sodišča
103S
plošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, da je v točki 165 izpodbijane sodbe 
spomnilo, da Komisija ni dolžna upoštevati finančnega primanjkljaja podjetja, saj bi 
I - 13169KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
tako dajala neupravičeno konkurenčno prednost podjetjem, ki so najmanj prilagoj e-
na razmeram na trgu (glej sodbo z dne 8. novembra 1983 v združenih zadevah IAZ 
International Belgium in drugi proti Komisiji, od 96/82 do 102/82, 104/82, 105/82, 
108/82 in 110/82, Recueil, str. 3369, točki 54 in 55, in zgoraj navedene sodbe Dansk 
Rørindustri in drugi proti Komisiji, točka 327; SGL Carbon proti Komisiji z dne 29. ju -
nija 2006, točka 105, in SGL Carbon proti Komisiji z dne 10. maja 2007, točka 100).
104Š
e manj je Komisija dolžna upoštevati domnevno plačilno nesposobnost, ki je nastala 
zaradi finančne sankcije, naložene zaradi druge kršitve konkurenčnega prava, ker je podjetje prvo odgovorno za položaj, ki ga je povzročilo z nezakonitim ravnanjem.
105P
oleg tega – kot je opozorjeno v točki 98 te sodbe – je težavno primerjanje višine 
glob, naloženih podjetjem, ki so sodelovala pri različnih sporazumih na različnih tr -
gih v včasih časovno oddaljenih trenutkih, lahko tudi posledica pogojev, ki so nujni za izvajanje učinkovite konkurenčne politike. Splošno sodišče zato ni kršilo načela prepovedi diskriminacije s tem, da je v točki 164 izpodbijane sodbe ugotovilo, da K o-
misija zgolj zato, ker je v prejšnjih zadevah upoštevala finančno stanje podjetja, še ni 
dolžna enako presojati v poznejši zadevi.
106N
azadnje, peti pritožbeni razlog je v  preostalem izjemno splošen, saj pritožnice le 
navajajo, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ne da bi natančno navedle 
vsebino teh napak. Sodišče vsekakor ni pristojno za nadzor nad presojo Splošnega 
sodišča, ki izhaja iz točk 169 in 170 izpodbijane sodbe.
I - 13170SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
107Iz tega izhaja, da je treba peti pritožbeni razlog zavrniti kot delno nedopusten in delno 
neutemeljen.
Šesti pritožbeni razlog: kršitev pravice do učinkovitega pravnega sredstva
Trditve strank
108Pr
itožnice navajajo, da je Splošno sodišče kršilo pravo Unije in njihovo temeljno pra -
vico do učinkovitega in neoviranega pravnega sredstva, ker ni pozorno in skrbno 
preučilo njihovih argumentov in je pretirano in nerazumno upoštevalo diskrecijsko pravico Komisije. Izpodbijajo zlasti način, kako je Splošno sodišče preučilo drugi to ž-
beni razlog, ki se nanaša na velikost trga, četrti tožbeni razlog, ki se nanaša na trajanje kršitve, in peti pritožbeni razlog, ki se nanaša na olajševalne okoliščine. Menijo, da 
je Splošno sodišče s tem, da ni pozorno in skrbno preučilo tožbenih razlogov in ar -
gumentov pritožnic iz njihove tožbe, kršilo njihovo temeljno pravico do popolnega, 
učinkovitega in pravičnega sodnega nadzora nad sporno odločbo, ki ga opravi nepr i-
stransko in neodvisno sodišče.
109Izp
ostavljajo, da se doktrina „polje proste presoje“ in „sodniška zadržanost“ danes 
ne bi več smela uporabljati, ker so za pravo Unije zdaj značilni izjemno visoki zneski glob, ki jih nalaga Komisija, kar je razvoj, ki se pogosto označuje kot de facto „kazno-
vanje“ konkurenčnega prava Unije.
I - 13171KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
110Poleg tega neposredna uporaba izjeme, ki je določena v členu 81(3) ES in je uvedena 
z Uredbo št. 1/2003, s katero je bil nadomeščen prejšnji sistem dovoljenja, po defini -
ciji izključuje kakršno koli polje proste presoje Komisije pri uporabi pravil o konku -
renci in torej nalaga zelo nizko stopnjo sodniške zadržanosti sodišč, ki nadzorujejo, kako Komisija ta pravila v posameznih primerih uporablja.
111Pr
itožnice med drugim zatrjujejo, da polja proste presoje Komisije ne bi smeli uprav i-
čevati z domnevno večjo usposobljenostjo Komisije za presojo zapletenih dejstev ali 
ekonomskih vprašanj. V zvezi s tem navajajo, da sta tako Sodišče kot Splošno sodišče 
uspešno opravila posebej intenziven sodni nadzor zapletenih primerov.
112Pra
v tako ob upoštevanju neomejene pristojnosti, ki je bila Splošnemu sodišču pode -
ljena s členoma 261 PDEU in 31 Uredbe št. 1/2003, Splošno sodišče Komisiji nikakor ne bi smelo priznati polja proste presoje ne le glede ustreznosti in sorazmernosti zne -
ska globe, ampak tudi glede metode dela, ki jo Komisija uporabi pri njenem izračunu. Po mnenju pritožnic mora Splošno sodišče preučiti, kako je Komisija v posameznem primeru ocenila težo in trajanje nezakonitega ravnanja, in lahko presojo Komisije na-domesti s svojo, tako da globo odpravi, zniža ali zviša.
113Pr
itožnice menijo, da mora Komisija vedno, kadar določa višino sankcije za kršitev 
pravil o konkurenci, ravnati v skladu z usklajeno in nediskriminatorno politiko. To pomeni, da mora enako obravnavati podjetja, ki so v enakem položaju glede različnih kršitev, ugotovljenih z različnimi odločbami. V nasprotnem primeru bi se polje proste presoje Komisije – glede na to, da lahko Komisija po lastni volji v vsakem posame -
znem primeru spreminja svojo politiko glede glob – spremenilo v povsem samovoljno 
odločanje.
I - 13172SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
114Pritožnice tudi opozarjajo, da po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice 
izvrševanje upravnega prava z upravnimi odločbami in globami samo po sebi ne krši člena 6(1) Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, 
podpisane v Rimu 4. novembra 1950 (v nadaljevanju: EKČP). Vendar ga morajo spr e-
mljati dovolj močna postopkovna jamstva in ustrezen učinkovit sodni nadzor, vključ -
no z neomejeno pristojnostjo za nadzor upravnih odločb. Tudi Listina Evropske unije 
o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina) v členu 47 vsebuje pravico do „učink o-
vitega pravnega sredstva pred sodiščem“.
115K
omisija najprej poudarja, da je osnova za tožbene razloge pritožnic glede znižanja 
globe člen 230 ES, in ne neomejena pristojnost, ki je določena s členom 31 Uredbe št. 1/2003.
116V z
vezi z odgovorom na drugi, četrti in peti tožbeni razlog Komisija meni, da je Splo -
šno sodišče kljub sklicevanju na diskrecijsko pravico Komisije opravilo učinkovit in 
temeljit nadzor nad izračunom globe, naložene skupini KME, in s tem potrdilo lastne 
ugotovitve, da ti tožbeni razlogi niso utemeljeni.
117N
azadnje, po mnenju Komisije skupina KME le namiguje na „kazenske obtožbe“ in 
člen 6(1) EKČP , ne navaja pa njihovih posledic.
I - 13173KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
Presoja Sodišča
118Pr
itožnice izpodbijajo način, kako je Splošno sodišče izjavilo, da mora upoštevati ši -
roko polje proste presoje Komisije, in način, kako je dejansko opravilo nadzor nad 
sporno odločbo. V zvezi s tem navajajo člen 6 EKČP in Listino.
119N
ačelo učinkovitega sodnega varstva je splošno načelo prava Unije, ki je danes razv i-
dno iz člena 47 Listine (glej sodbo z dne 22. decembra 2010 v zadevi DEB, C-279/09, 
ZOdl., str.  I-13849, točki  30  in 31; sklep z  dne 1.  marca  2011 v  zadevi Chartry, 
C-457/09, ZOdl., str. I-819, točka 25, in sodbo z dne 28. julija 2011 v zadevi Samba Diouf, C-69/10, ZOdl., str. I-7151, točka 49).
120S
odni nadzor odločb institucij je urejen v ustanovitvenih pogodbah. Poleg nadzora 
zakonitosti, ki je zdaj določen v členu 263 PDEU, je glede sankcij, določenih z uredb a-
mi, predviden nadzor neomejene sodne pristojnosti.
121Gle
de nadzora zakonitosti je Sodišče odločilo, da čeprav ima Komisija na področjih, 
na katerih se opravljajo zapletene gospodarske presoje, polje proste presoje glede gospodarskih zadev, to ne pomeni, da se mora sodišče Unije vzdržati nadzora nad 
razlago podatkov ekonomske narave, ki jo poda Komisija. Dejansko mora sodišče 
Unije preveriti tako vsebinsko pravilnost navedenih dokazov, njihovo zanesljivost in doslednost kot tudi, ali ti dokazi vsebujejo vse upoštevne podatke za presojo zaple -
tenega položaja in ali lahko utemeljijo iz njih izpeljane sklepe (glej sodbi z dne 15. f e-
bruarja 2005 v zadevi Komisija proti Tetra Laval, C-12/03 P , ZOdl., str. I-987, to č-
ka 39, in z dne 22. novembra 2007 v zadevi Španija proti Lenzing, C-525/04 P , ZOdl., 
str. I-9947, točki 56 in 57).
I - 13174SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
122Kar zadeva sankcijo za kršitve konkurenčnega prava, je v členu 15(2), drugi pododst a-
vek, Uredbe št. 17 določeno, da je pri določanju zneska globe poleg teže kršitve treba 
upoštevati tudi njeno trajanje. Enako izhaja iz člena 23(3) Uredbe št. 1/2003.
123S
odišče je odločilo, da je pri določanju zneska glob treba upoštevati trajanje kršitev 
in vse dejavnike, ki lahko vplivajo na presojo njihove teže, kot so ravnanje posame -
znega podjetja, vloga, ki jo je posamezno podjetje imelo pri izvajanju usklajenih ra v-
nanj, dobiček, ki so ga podjetja lahko imela zaradi teh ravnanj, velikost teh podjetij in vrednost zadevnega blaga ter nevarnost, ki jo ta vrsta kršitev pomeni za Evropsko skupnost (zgoraj navedeni sodbi Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 129, in Dansk Rørindustri in drugi proti Komisiji, točka 242, in sodba z dne 
3.  septembra  2009 v  zadevi Prym in Prym Consumer proti Komisiji, C-534/07  P , 
ZOdl., str. I-7415, točka 96).
124S
odišče je tudi navedlo, da je treba upoštevati objektivne dejavnike, kot so vsebina in 
trajanje protikonkurenčnih ravnanj, njihovo število in intenzivnost, obseg prizadet e-
ga trga in škoda, povzročena gospodarskemu javnemu redu. Pri preučitvi je treba prav tako upoštevati relativni pomen in tržni delež odgovornih podjetij ter morebitno p o-
novno kršitev (sodba z dne 7. januarja 2004 v združenih zadevah Aalborg Portland in drugi proti Komisiji, C-204/00 P , C-205/00 P , C-211/00 P , C-213/00 P , C-217/00 P in 
C-219/00 P , Recueil, str. I-123, točka 91).
125Z
aradi številnih dejavnikov mora Komisija okoliščine kršitve temeljito preučiti.
126Z
aradi preglednosti je Komisija sprejela smernice, v katerih navaja, na kakšni osnovi 
bo upoštevala različne okoliščine kršitve in posledice, ki jih te lahko imajo za znesek globe.
I - 13175KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
127Smernice, glede katerih je Sodišče odločilo, da pomenijo pravila ravnanja, ki kažejo 
na prakso, ki ji je treba slediti in od katere upravni organ v določenih primerih ne more odstopiti, ne da bi navedel razloge, ki so v skladu z načelom enakega obravnav a-
nja (sodba z dne 18. maja 2006 v zadevi Archer Daniels Midland in zgoraj navedena sodba Archer Daniels Midland Ingredients proti Komisiji, točka 91), so omejene na opis metode preizkusa kršitve, ki jo uporablja Komisija, in merila, ki jih mora upošt e-
vati pri določanju zneska globe.
128S
pomniti je treba na obveznost obrazložitve aktov Unije. V obravnavani zadevi je ta 
obveznost še posebej pomembna. Komisija mora odločbo obrazložiti, zlasti pa p o-
jasniti, kako je pretehtala in ocenila dejavnike, ki jih je upoštevala (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Prym in Prym Consumer proti Komisiji, točka 87). Sodišče mora po uradni dolžnosti preveriti, ali je obrazložitev podana.
129P
oleg tega mora sodišče Unije na podlagi dokazov, ki jih stranka predloži v podporo 
razlogom, opraviti nadzor zakonitosti. Sodišče se pri tem nadzoru niti glede izbire dejavnikov, ki jih upošteva pri uporabi meril iz smernic, niti glede njihove ocene ne 
sme opirati na polje proste presoje Komisije, da bi opustilo izvedbo nadzora nad de j-
stvi in uporabo prava.
130N
adzor zakonitosti je dopolnjen z neomejeno pristojnostjo, ki je bila v skladu s čle -
nom 261 PDEU sodišču Unije priznana v členu 17 Uredbe št. 17 in ki jo ima zdaj 
na podlagi člena 31 Uredbe št. 1/2003. Ta pristojnost sodišču omogoča, da preseže le nadzor zakonitosti in nadomesti presojo Komisije s  svojo ter tako odpravi, zni -
ža ali zviša naloženo globo ali periodično denarno kazen (glej v tem smislu sodbo z dne 15. oktobra 2002 v združenih zadevah Limburgse Vinyl Maatschappij in drugi proti Komisiji, C-238/99 P , C-244/99 P , C-245/99 P , C-247/99 P , od C-250/99 P do 
C-252/99 P in C-254/99 P , Recueil, str. I-8375, točka 692).
I - 13176SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
131Vendar je treba poudariti, da izvajanje neomejene sodne pristojnosti ne pomeni isto 
kot nadzor po uradni dolžnosti, in spomniti, da je postopek pred sodišči Unije kon -
tradiktoren. Razen razlogov javnega reda, kot je neobstoj obrazložitve izpodbijane 
odločbe, ki jih mora sodišče preizkusiti po uradni dolžnosti, mora pritožbene razloge 
zoper izpodbijano odločbo navesti tožeča stranka in v utemeljitev teh razlogov pr e-
dložiti dokaze.
132T
a postopkovna zahteva ne nasprotuje pravilu, v skladu s katerim je pri kršitvah pra -
vil o konkurenci Komisija tista, ki mora predložiti dokaz o kršitvah, ki jih ugotovi, in navesti, kateri dokazi pravno zadostno dokazujejo obstoj dejstev, ki pomenijo kršitev. 
V okviru tožbe pred sodiščem se od tožeče stranke v bistvu zahteva, da opredeli tiste 
elemente izpodbijane odločbe, ki jih prereka, da v zvezi s tem oblikuje razloge in pr e-
dloži dokaze, na podlagi katerih je mogoče resno sklepati, da so ti razlogi utemeljeni.
133N
adzor, določen s Pogodbama, torej pomeni, da lahko sodišče Unije opravlja nadzor 
tako nad dejstvi kot nad uporabo prava in da ima pooblastilo za presojo dokazov, 
razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe in spremembo zneska glob. Zato ni mo-
goče sklepati, da bi bil nadzor zakonitosti, določen v členu 263 PDEU in dopolnjen z  neomejeno sodno pristojnostjo glede zneska globe, določeno v  členu  31 Uredbe št. 1/2003, v nasprotju z zahtevami načela učinkovitega sodnega varstva, določenega v členu 47 Listine.
134Iz t
ega izhaja, da šesti pritožbeni razlog ni utemeljen v delu, ki se nanaša na pravila 
sodnega nadzora v zvezi z načelom učinkovitega sodnega varstva.
I - 13177KME GERMANY IN DRUGI PROTI KOMISIJI
135Kar zadeva način, kako je Splošno sodišče opravilo nadzor nad sporno odločbo v okv i-
ru drugega, četrtega in petega tožbenega razloga, je šesti pritožbeni razlog neločljivo 
povezan z drugim in četrtim in je torej že bil predmet preizkusa Sodišča.
136V 
zvezi s tem je treba navesti, da čeprav se je Splošno sodišče večkrat – zlasti v točkah 
od 52 do 54, 99, 114, 136 in 150 izpodbijane sodbe – sklicevalo na „diskrecijsko pra-vico“, na „večje polje proste presoje“ ali na „široko polje proste presoje“ Komisije, te 
navedbe Splošnemu sodišču niso preprečile opraviti celovitega nadzora nad dejstvi in 
uporabo prava, h kateremu je zavezano.
137Iz v
sega navedenega izhaja, da šesti pritožbeni razlog ni utemeljen.
138Iz t
ega je mogoče sklepati, da ker ni mogoče ugoditi nobenemu od pritožbenih razlo -
gov, ki jih skupina KME navaja v podporo pritožbi, je treba njeno pritožbo zavrniti.
Stro
ški
139V s
kladu s členom 69(2) Poslovnika, ki velja za pritožbeni postopek na podlagi čle-
na 118 Poslovnika, se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti priglašeni. Ker je Komisija predlagala, naj se plačilo stroškov naloži skupini KME, in ker ta s pr e-
dlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov tega postopka.
I - 13178SODBA Z DNE 8. 12. 2011 – ZADEVA C-389/10 P
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
1. Pritožba se zavrne.
2. Družbam KME Germany AG, KME France SAS in KME Italy SpA se naloži 
plačilo stroškov.
Podpisi