Keywords

Summary



Keywords

1. Pritožba – Razlogi – Napačna presoja dejstev – Nedopustnost – Nadzor Sodišča nad presojo dokazov – Izključitev, razen v primeru izkrivljanja

(člen 225 ES; Statut Sodišča, člen 51)

2. Konkurenca – Upravni postopek – Odločba Komisije o ugotovitvi kršitve, ki jo predstavlja sklenitev protikonkurenčnega sporazuma

(člen 81(1) ES)

3. Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Dokaz

(člen 81(1) ES)

4. Pritožba – Razlogi – Nezadostna ali protislovna obrazložitev – Dopustnost

5. Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Dokaz

6. Pritožba – Razlogi – Pritožbeni razlog zoper del obrazložitve sodbe, ki ni nujen za utemeljitev njenega izreka – Brezpredmeten pritožbeni razlog

7. Postopek – Trajanje postopka pred Sodiščem prve stopnje – Razumni rok – Merilo za presojo

Summary

1. Opozoriti je treba, da Sodišče v pritožbenem postopku ni pristojno za ugotavljanje dejstev niti načeloma za presojo dokazov, ki jih je Sodišče prve stopnje sprejelo v podporo tem dejstvom. Če so bili ti dokazi pravilno pridobljeni in če so bila glede dokaznega bremena in izvedbe dokazov spoštovana splošna pravna načela in upoštevna pravila postopka, samo Sodišče prve stopnje oceni dokazno vrednost predloženih dokazov. Ta presoja torej, z izjemo izkrivitve dokazov, predloženih Sodišču prve stopnje, ne pomeni pravnega vprašanja, ki bi bilo kot tako predmet nadzora Sodišča.

Pristojnost Sodišča, da izvrši nadzor nad dejanskimi ugotovitvami Sodišča prve stopnje, se torej razteza predvsem na vsebinsko netočnost njegovih ugotovitev, ki izhajajo iz spisovne dokumentacije, na izkrivitev dokazov, na njihovo pravno opredelitev in na vprašanje, ali so bila spoštovana pravila o izvedbi dokazov.

V zvezi s tem je pravno vprašanje, ali je Sodišče prve stopnje pri preučitvi dokazov uporabilo pravilno pravno normo.

Po drugi strani pa nasprotno velja za presojo Sodišča prve stopnje, da dokazi niso bili dvoumni, ampak, nasprotno, natančni in skladni za utemeljitev ugotovitve, da je bila storjena kršitev.

Presoje Sodišča prve stopnje, da je treba izjave šteti za natančen dokaz, načeloma ni mogoče izpodbijati pred Sodiščem.

(Glej točke od 38 do 40, 56, 64, 65, 100, 101.)

2. Če je Komisija uspela predložiti dokumentarne dokaze za zatrjevano kršitev in se ti dokazi kažejo kot zadostni za ugotovitev obstoja protikonkurenčnega sporazuma, ni treba obravnavati vprašanja, ali je obtoženo podjetje imelo poslovni interes za navedeni sporazum.

Zlasti glede protikonkurenčnega sporazuma, ki se izoblikuje med sestanki konkurenčnih podjetij, je kršitev člena 81(1) ES podana, kadar je namen teh sestankov omejevanje, preprečevanje ali izkrivljanje konkurence in s tem umetno organiziranje delovanja trga. V takem primeru za dokaz sodelovanja podjetja pri omejevalnem sporazumu zadošča, da Komisija izkaže, da je zadevno podjetje sodelovalo na sestankih, na katerih so bili sklenjeni protikonkurenčni sporazumi. Če je bilo sodelovanje na teh sestankih ugotovljeno, mora to podjetje predložiti indice, ki lahko dokažejo, da je bilo njegovo sodelovanje na omenjenih sestankih brez kakršnega koli protikonkurenčnega cilja, tako da izkaže, da je konkurentom pokazalo, da na teh sestankih sodeluje z drugačnim pristopom od njihovih.

To pravilo temelji na razlogu, da je podjetje, ki je sodelovalo na tem sestanku in ni javno zavrnilo njegove vsebine, preostalim udeležencem dalo vtis, da se strinja z njegovim izidom in se mu bo prilagodilo.

(Glej točke od 46 do 48, 58, 74.)

3. Običajno je, da se srečanja v zvezi s temi ravnanji in sporazumi odvijajo tajno, najpogosteje v tretji državi, in da je dokumentacija o tem omejena na minimum. Iz tega sledi, da tudi če Komisija najde listine, ki jasno dokazujejo nedovoljeno navezovanje stikov med gospodarskimi subjekti, gre običajno le za nepopolna in posamezna dokazila, tako da je treba posamezne podrobnosti pogosto rekonstruirati s sklepanjem. Zato je v večini primerov treba na obstoj ravnanja ali protikonkurenčnega sporazuma sklepati iz številnih naključij in indicev, ki lahko, če se obravnavajo skupaj, v primeru, da ni drugih skladnih pojasnil, pomenijo dokaz o kršitvi konkurenčnih pravil.

Čeprav je treba na podlagi načela domneve nedolžnosti vsekakor dvom razlagati v korist obtoženega podjetja, pa nič ne nasprotuje ugotovitvi obstoja kršitve, ko je ta dokazana.

(Glej točki 51, 52.)

4. Vprašanje, ali je obrazložitev sodbe Sodišča prve stopnje protislovna ali pomanjkljiva, pomeni pravno vprašanje, ki se kot tako sme uveljavljati v okviru pritožbe.

(Glej točko 77.)

5. Izjava, ki jo poda predstavnik družbe in z njo prizna obstoj storjene kršitve te družbe, privede do pravnih in gospodarskih tveganj, zaradi česar je izredno malo verjetno, da bo taka izjava podana, ne da bi imel njen izjavitelj informacije, ki mu jih posredujejo zaposleni v tej družbi, ki so bili neposredno seznanjeni z inkriminiranimi dejanji. V teh okoliščinah dejstvo, da predstavnik družbe neposredno ni seznanjen z dejanji, samo po sebi ne vpliva na dokazno vrednost, ki jo Sodišče prve stopnje lahko prizna taki izjavi.

(Glej točko 103.)

6. V okviru pritožbe je treba očitke zoper podredne razloge sodbe Sodišča prve stopnje brez nadaljnje obravnave zavrniti, ker ti ne morejo privesti do njene razveljavitve.

(Glej točko 106.)

7. Splošno načelo prava Skupnosti, da ima vsakdo pravico do poštenega sojenja, ki je določena v členu 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, in predvsem pravico do sojenja v razumnem roku, velja tudi v okviru pravnega sredstva zoper odločbo Komisije, s katero se podjetju naložijo globe zaradi kršitve konkurenčnega prava.

Razumnost roka se presoja glede na posebne okoliščine vsakega primera in zlasti glede na interese oseb v sporu, zapletenost zadeve ter ravnanje tožeče stranke in pristojnih organov.

V zvezi s tem seznam meril ni izčrpen in presoja razumnosti roka ne terja sistematične preučitve zadevnih okoliščin glede na vsako merilo, kadar se trajanje postopka zdi upravičeno glede na eno izmed njih. Tako lahko zapletenost zadeve, v kateri je bilo vloženih več pravnih sredstev v različnih jezikih postopka, ki jih je bilo treba vzporedno obravnavati in so terjali poglobljeno preučitev, na prvi pogled upraviči predolgo trajanje.

(Glej točke od 115 do 117, 121.)