*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :599 1SODBA SODIŠČA (osmi senat)
z dne 26. septembra 2013  
Jezik postopka: bolgarščina.„DDV — Direktiva 2006 /112/ES — Členi 2(1)(c), 26, 62 in 63 — Obdavčljivi dogodek — 
Vzajemne storitve — Odplačne transakcije — Davčna osnova transakcije v primeru, ko s e plačilo opravi 
v storitvah — Fizična oseba, ki n a družbo prenese pravico do uporabe nepremičnin in do oddaje teh 
nepremičnin v najem t retjim osebam v zameno z a to, da t a družba opravi storitve izboljšanja in opreme 
teh nepremičnin“
V zadevi C-283/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Administrativen sad V arna (Bolgarija) z odločbo z dne 29. maja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 6. junija 
2012 , v postopku
Serebryannay vek E OOD
proti
Direktor na Direkcia „Obžalvane i upravlenie na izpalnenieto“ –Varna pri Centralno upravlenie 
na Na cionalna ag encia za prihodite,
SODIŠČE (osmi senat),
v sestavi E. Jarašiūnas (poročevalec), predsednik senata, C. Toader, sodnica, in C. G. Fernlund, sodnik,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za bolgarsko v lado E. Petranova in Y. Atanasov, agenta,
— za Evropsko ko misijo C. Soulay in R. Lyal, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2013 :599SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 2(1)(c), 26, 62 in 63 D irektive 
Sveta 2006 /112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost 
(UL L 347, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva o DDV).
2 Predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo S erebryannay ve k E OOD ( v nadaljevanju: 
Serebryannay ve k) in D irektor na Direkcia „Obžalvane i upravlenie na izpalnenieto“ – V arna pri 
Centralno u pravlenie na Nacionalna agencia za prihodite (direktor dir ektorata za pritožbe in vodenje 
izvršbe v Varni pri centralni upravi državne agencije za prihodke, v nadaljevanju: Direktor) glede 
odmerne odločbe, s katero je bilo družbi Serebryannay vek naloženo p lačilo da vka n a dodano v rednost 
(v nadaljevanju: DD V) za me sec julij 2010 .
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 2(1) Direktive o DDV določa:
„Predmet DD V so naslednje transakcije:
[…]
(c) storitve, ki j ih da včni zavezanec, ki d eluje ko t tak, opravi na ozemlju dr žave članice za plačilo;
[…]“
4 Člen 26(1) te dir ektive d oloča:
„Vsaka o d naslednjih transakcij še šteje za opravljanje storitev za plačilo:
(a) uporaba blaga, ki j e del poslovnih sredstev p odjetja, za zasebno ra bo da včnega zavezanca ali za 
zasebno ra bo n jegovih zaposlenih ali splošneje za dr uge namene ko t za namene njegove 
dejavnosti, če je bila za takšno b lago da na pravica do celotnega ali delnega odbitka DD V;
(b) opravljanje storitev, ki j ih da včni zavezanec opravi brezplačno z a svojo zasebno ra bo ali za zasebno 
rabo svojih zaposlenih ali splošneje za druge namene ko t za namene svoje dejavnosti.“
5 Člen 62 n avedene dir ektive d oloča:
„Za namene te dir ektive:
1. je ‚obdavčljivi dogodek‘ dogodek, s katerim so izpolnjeni pravni pogoji, potrebni za nastanek 
obveznosti obračuna DD V;
2. ‚obveznost obračuna‘ DD V nastane v trenutku, ko i ma da včni organ po zakonu pravico zahtevati 
davek od osebe, ki g a je dolžna plačati, četudi se plačilo lahko o dloži.“
6 Člen 63 D irektive o DDV določa, da „[o]bdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna DD V nastane, 
ko je blago dobavljeno a li so storitve opravljene“.
ECLI:EU:C:2013 :599 3SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
7 Člen 65 te dir ektive d oloča, da v primeru, „[č]e je plačilo izvršeno p red opravljeno d obavo blaga ali 
preden so storitve o pravljene, nastane obveznost obračuna DD V v trenutku p rejema plačila in od 
prejetega zneska“.
8 Člen 73 n avedene dir ektive d oloča:
„Pri dobavah blaga in opravljanju storitev, razen tistih iz členov 74 d o 77, davčna osnova zajema vse, 
kar p redstavlja plačilo, ki g a je prejel ali ga bo prejel dobavitelj ali izvajalec od pridobitelja, prejemnika 
ali tretje osebe za te dobave, vključno s subvencijami, ki s o neposredno p ovezane s ceno t akšnih 
dobav.“
9 Člen 75 D irektive o DDV določa:
„Pri opravljanju storitev iz člena 26, ki v ključujejo uporabo blaga, ki j e del poslovnih sredstev p odjetja, 
za zasebno ra bo in pri storitvah, ki s e opravijo brezplačno, davčno o snovo sestavljajo celotni stroški 
davčnega zavezanca za opravljene storitve.“
10 Člen 80(1) te dir ektive d oloča, da l ahko dr žave članice, zato da s e prepreči davčna utaja ali izogibanje 
plačilu da vka, sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da j e glede dobave b laga ali opravljanja storitev, 
kadar me d dobavitelji ali ponudniki in prejemniki o bstajajo dr užinske a li druge tesne osebne ve zi, 
upravne, lastniške, članske, finančne ali pravne ve zi, kakor jih opredeljuje dr žava članica, da včna 
osnova pri transakcijah, navedenih v tem č lenu, enaka tržni vrednosti.
Bolgarsko p ravo
11 Člen 2(1) zakona o davku n a dodano v rednost (Zakon z a da nak varhu dobavenata stoynost, DV št. 63 
z dne 4. avgusta 2006 ), v različici, ki s e uporablja v postopku v glavni stvari ( v nadaljevanju: ZDDS), 
določa, da j e predmet DD V vsako o dplačno o pravljanje storitev.
12 Člen 9 ZDDS določa:
„1.Opravljanje storitev je vsako izvajanje storitev.
2. Opravljanje storitev je tudi:
[…]
4. opravljanje storitve s strani lastnika/uporabnika z aradi p opravila/izboljšave n ajetega ali v uporabo 
danega premoženja.
3. Za storitev za plačilo šteje:
1. opravljanje storitev za zasebne potrebe da včnega zavezanca, ki j e fizična oseba, lastnik, zaposleni 
ali tretja oseba, če je pri izvedbi uporabljeno b lago, pri ka terega izdelavi, uvozu ali pridobitvi je bil 
v celoti ali delno o dbit vstopni davek;
2. neodplačno o pravljanje storitev za zasebne potrebe davčnega zavezanca, ki j e fizična oseba, lastnik, 
zaposleni ali tretja oseba.
4. Odstavek 3 ne velja za:
[…]
4 ECLI:EU:C:2013 :599SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
2. neodplačno o pravljanje storitev s strani lastnika/uporabnika z aradi p opravila n ajetega ali 
v uporabo prepuščenega premoženja v primerih, ko j e lastnik/uporabnik premoženje, ki g a je 
najel ali ki m u je bilo prepuščeno v uporabo, dejansko n eprekinjeno u porabljal vsaj tri leta;
3. neodplačno o pravljanje storitev s strani kon cesionarja zaradi i zboljšave p remoženja, ki m u je bilo 
prepuščeno v uporabo, če je to pogoj in/ali obveznost iz kon cesijske p ogodbe;
[…]“
13 Člen 25 Z DDS določa:
„1.‚Obdavčljivi dogodek‘ v smislu tega zakona je dobava blaga ali opravljanje storitev, ki j ih izvrši 
oseba, ki j e davčni zavezanec v skladu s tem z akono m […]
2. Obdavčljivi dogodek nastane takrat, ko s e prenese lastninska p ravica ali opravi storitev.
3. Z izjemo primerov iz odstavka 2 obdavčljivi dogodek nastane:
[…]
6. z dejanskim v račilom p opravljenega in/ali izboljšanega premoženja ob izteku p ogodbe ali ob 
prenehanju uporabe premoženja, kadar l astnik/uporabnik neodplačno o pravi storitev p opravila 
in/ali izboljšave n ajetega ali v uporabo prepuščenega premoženja in p ogoji iz člena 9(4), 
točki 2 in 3, niso izpolnjeni.
[…]
6. Z nastankom obdavčljivega dogodka v skladu z odstavki 2, 3 in 4:
1. v zvezi z obdavčljivo transakcijo v skladu s tem z akono m n astane obveznost obračuna da vka, za 
registrirano o sebo pa obveznost plačila davka.
[…]“
14 Člen 26 Z DDS določa:
„[…]
2. Davčna osnova se določi na podlagi vsega, kar s pada v protidajatev, ki j o je dobavitelj ali izvajalec 
storitve v zvezi s transakcijo prejel od pridobitelja ali prejemnika storitve ali druge osebe ali ki m u jo 
dolguje pridobitelj ali prejemnik storitve a li druga oseba, izražena v levih in stotinkah brez da vka iz 
tega zakona. Za protidajatev v zvezi s transakcijo ne štejejo plačila obresti in pogodbenih ka zni, ki 
imajo značilnosti odškodnine.
[…]
7. Če je protidajatev p opolnoma ali deloma določena v blagu ali storitvah (plačilo je popolnoma ali 
deloma v blagu ali storitvah), je da včna osnova tržna vrednost dobavljenega blaga ali opravljene 
storitve, izračunana ob nastanku o bveznosti obračuna davka.“
15 Člen 27(3) ZDDS določa:
„[…]
ECLI:EU:C:2013 :599 5SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
3. Davčna osnova je enaka tržni vrednosti pri teh transakcijah:
1. transakcije me d povezanimi osebami;
[…]
3. neodplačne transakcije v smislu člena 9(2), točka 4.“
16 Člen 130 Z DDS določa:
„1.Če gre za transakcijo, pri ka teri je protidajatev (v celoti ali deloma) določena v blagu ali storitvah, 
se domneva, da g re za dve p ovezani transakciji, pri čemer se šteje, da j e dobavitelj ali ponudnik 
storitev p rodajalec tega, kar da je, in ku pec tega, kar p rejme.
2. Za nastanek obdavčljivega dogodka za transakcije iz odstavka 1 se uporabljajo splošne določbe tega 
zakona.
3. Transakcija iz odstavka 1, pri ka teri obdavčljivi dogodek nastane prej, se šteje (v celoti ali deloma) 
kot predplačilo za drugo transakcijo.“
17 V skladu s členom 1, točka 8, dodatnih določb k ZDDS je transakcija „neodplačna“, če se zanjo ne 
zahteva protidajatev ali če vrednost tistega, kar j e bilo da no, večkrat presega vrednost tistega, kar j e bilo 
prejeto.
18 Člen 51 z akona o davku o d dohodkov pravnih oseb (Zakon z a ko rporativnoto i podohodno o blagane) 
določa:
„1.Neopredmetena osnovna sredstva v davčnem s mislu so:
1. pridobljena nedenarna sredstva, ki:
(a) nimajo fizične substance;
(b) se uporabljajo več ko t dvanajst me secev;
(c) imajo omejen čas uporabe;
(d) imajo vrednost, ki j e enako v isoka ali višja ko t najnižja vrednost:
(aa) neopredmetenih osnovnih sredstev, ki j e bila določena na podlagi računovodskih me tod 
in me tod za ocenjevanje vrednosti, ki j ih uporablja davčni zavezanec;
(bb) v višini 700 BGN;
[…]
3. zneski, ki s o bili zaračunani v okviru poslovne dejavnosti, pri ka teri se je gospodarska ko rist 
najetega ali v uporabo prepuščenega osnovnega sredstva povečala; ti zneski v davčnem s mislu 
niso opredmetena osnovna sredstva.
[…]“
6 ECLI:EU:C:2013 :599SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
19 Družba S erebryannay ve k je enoosebna dr užba z omejeno o dgovornostjo, ka tere lastnik je 
B. V. Bodzuliak, ki j e hkrati njen poslovodja. Iz sodnega registra izhaja, da j e dr užba me d dr ugim 
registrirana za oddajo nepremičnin, turizem i n hotelirstvo.
20 Junija 2009 j e B. V. Bodzuliak v svojem i menu ku pil stanovanje v apartmajskem h otelu v mestu Varna. 
V istem me stu je pridobil še eno s tanovanje. Ti stanovanji sta prijavljeni ko t skupno p remoženje 
B. V. Bodzuliaka in njegove soproge (v nadaljevanju: lastnika).
21 B. V. Bodzuliak je 8. aprila 2009 v svojem i menu z družbo Serebryannay vek sklenil pogodbi z enako 
vsebino, v skladu s katerima je tej družbi dodelil „stvarno p ravico do uporabe“ njegovih nepremičnin, 
ki so bile izgrajene do IV gradbene faze, me d dr ugim o menjenih dveh stanovanj, za čas pe tih let 
z možnostjo podaljšanja. Predvideno j e bilo, da b o dr užba Serebryannay ti dve s tanovanji oddala 
v najem t retjim osebam.
22 V skladu s tema pogodbama družbi Serebryannay vek v času veljavnosti teh pogodb lastnikoma ni treba 
plačevati najemnine. Namesto tega se je družba zavezala, da b o v svojem i menu, na svoje stroške in po 
svoji presoji opravila zaključna gradbena in m ontažna dela, me d dr ugim n akup in polaganje podov, 
opremljanje, barvanje in postavitev s anitarne opreme, da b i se pridobilo uporabno d ovoljenje za 
stanovanji in začelo z njihovim izkoriščanjem. Določeno je bilo, da b osta lastnika stanovanji po kon cu 
veljavnosti teh pogodb prevzela skupaj z vso opremo.
23 Davčna uprava je 21. oktobra 2010 o pravila nadzor in izdala odmerno o dločbo za me sec julij 2010 . 
Štela je, da j e družba Serebryannay vek brezplačno o pravila storitve v korist lastnikov in da j e da včna 
osnova za to storitev vrednost izdatkov, ki j ih je imela ta družba z opravo teh storitev.
24 Družba Serebryannay ve k je pri D irektorju zoper to odmerno o dločbo vložila pritožbo v upravnem 
postopku. Z odločbo z dne 10. junija 2011 j e Direktor razveljavil to odločbo in zadevo vrnil davčni 
upravi v ponovno o dločanje. V bistvu je me nil, da j e šlo za me njavo storitev, ke r je dr užba 
Serebryannay ve k stanovanji dobila v najem ko t plačilo za storitve z aključnih del in opremljanja teh 
stanovanj. V zvezi s to razlago je Direktor na podlagi člena 26(7) ZDDS ugotovil, da j e da včna osnova 
storitev izvedbe zaključnih del in opremljanja teh stanovanj tržna cena teh storitev, ki j o je treba 
ugotoviti v ponovni presoji.
25 Davčna uprava je tako o pravila ponovni preizkus in ugotovila, da j e šlo za me njavo storitev – to je 
storitev izvedbe zaključnih del in opremljanja, ki j o je opravila dr užba Serebryannay ve k, in storitve 
oddaje v najem, ki s ta jo opravila lastnika – v smislu člena 130 Z DDS, ker je B. V. Bodzuliak lastnik 
stanovanj skupaj s svojo ženo, ker je edini lastnik dr užbe Serebryannay ve k in ke r ni bila določena 
nobena najemnina.
26 Davčna uprava je me nila, da s o bile storitve izvedbe zaključnih del in opremljanja opravljene, ko j e 
hotel, v katerem j e prvo stanovanje, ki j e omenjeno v točki 20 te sodbe, pridobil uporabno d ovoljenje, 
to je 29. junija 2010 . V zvezi z drugim stanovanjem, omenjenim v isti točki, je štelo, da s o bile te 
storitve opravljene na dan izdelave zapisnika o zaključni predaji, to je 30. junija 2010 .
27 V zvezi s temi datumi je da včna uprava me nila, da b i morala dr užba Serebryannay ve k najkasneje 
5. julija 2010 p redložiti račun v zvezi z opravljenimi storitvami izvedbe zaključnih del in opremljanja.
28 Ker so bile transakcije opravljene me d povezanimi osebami se je štelo, da j e davčna osnova za storitve, 
ki jih je opravila dr užba Serebryannay ve k, tržna cena teh proizvodov in storitev. Celotna vrednost 
stanovanj je bila na podlagi izvedenskega mnenja ocenjena na 558.000 b olgarskih levov (BGN). Na tej
ECLI:EU:C:2013 :599 7SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
 podlagi je da včna uprava 14. decembra 2011 i zdala no vo odmerno o dločbo, v kateri je ugotovila, da 
mora dr užba Serebryannay ve k za me sec julij 2010 p lačati DD V v višini 111.600 BGN, povečan za 
zamudne obresti v višini 6 341 ,55 BGN.
29 Družba Serebryannay vek je zoper to odločbo vložila pritožbo v upravnem p ostopku p ri Direktorju, ki 
je z odločbo z dne 12. marca 2012 t o pritožbo zavrnil. Družba Serebryannay vek je v zvezi s to odločbo 
sprožila upravni spor pred predložitvenim sodiščem. V podporo tožbi v upravnem s poru ta dr užba 
navaja, da n i šlo za me njavo storitev, temve č za neodplačno o pravljanje storitev v smislu člena 9(2), 
točka 4, ZDDS. Meni, da b o obdavčljivi dogodek za DD V pri tej storitvi v skladu s členom 25(3), 
točka 6, ZDDS nastal z dejanskim v račilom izboljšanega premoženja ob izteku p ogodbe ali ob 
prenehanju uporabe premoženja.
30 Podredno dr užba Serebryannay vek navaja, da b i se moral DD V plačati za me sec junij 2010 , to je za 
obdobje, v katerem n aj bi bile storitve o pravljene, in ne za me sec julij 2010 . Ta družba tudi me ni, da 
bi se morala ko t davčna osnova upoštevati vrednost tega, kar j e bilo prejeto, in ne vrednost opravljenih 
storitev.
31 Poleg t ega je p o m nenju dr užbe S erebryannay ve k b olgarska z akono daja v nasprotju 
s členoma 2(1)(c) in 26 D irektive o DDV, ker se lahko o bdavčijo le odplačne transakcije.
32 Predložitveno s odišče me ni, da m ora z a rešitev s pora, ki m u je predložen, ugotoviti, ali je šlo za 
menjavo storitev in, če je to tako, katera so pravila, ki s e uporabljajo za določitev da včne osnove d veh 
zadevnih transakcij. V primeru, da n e gre za me njavo, pa se predložitveno s odišče sprašuje, ali so 
storitve, ki j ih je opravila dr užba Serebryannay ve k, o bdavčljiva transakcija in, če je to tako, kda j 
nastane obdavčljivi dogodek za DD V za te storitve in ka ko d oločiti njihovo da včno o snovo.
33 Predložitveno s odišče me ni, da j e davčna uprava dejstvo, da s ta lastnika stanovanji prepustila v uporabo 
družbi Serebryannay vek, nepravilno o predelila za najem. Najem j e odplačna transakcija, do ka tere po 
mnenju tega sodišča v postopku v glavni stvari n i prišlo, ke r pogodbe izrecno d oločajo, da s e 
najemnina ne plačuje. Zato naj bi šlo za neodplačno t ransakcijo, in sicer posodbeno p ogodbo. Če bi 
storitve, ki j ih je opravila dr užba Serebryannay ve k šteli za plačilo najemnine, bi bilo to po m nenju 
tega sodišča v nasprotju z voljo strank.
34 Predložitveno s odišče, ki me ni, da j e dr užba Serebryannay ve k pridobila neopredmetena osnovna 
sredstva v zameno z a izdatke, ki j ih je imela z izboljšanjem s tanovanj, se sprašuje, ali je m ožno 
pridobitev teh sredstev š teti ko t plačilo za storitve izboljšave. Če je to tako, naj bi šlo po njenem 
mnenju za odplačno t ransakcijo, za ka tero je m ogoče nastanek obdavčljivega dogodka i n da včno 
osnovo določiti brez težav. Če to ni tako, naj bi šlo za neodplačno o pravljanje storitev, ki n aj ga 
v okoliščinah iz te zadeve n e bi bilo mogoče izenačiti z odplačno transakcijo, ker je bila ta transakcija 
opravljena z namenom e kono mske d ejavnosti družbe Serebryannay ve k. Ve ndar p a predložitveno 
sodišče dvomi, ali so nacionalne določbe, predvsem v zvezi z obdavčljivostjo, da včno o snovo in 
nastankom obdavčljivega dogodka za take n eodplačne transakcije, v skladu s členi 2(1)(c), 26, 62 in 63 
Direktive o DDV.
35 V teh okoliščinah je Administrativen sad V arna prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba člen 2(1)(c) Direktive [ o DD V] razlagati tako, da s e pridobitev n eopredmetenih 
osnovnih sredstev v zameno z a prevzem s troškov izboljšanja najetega ali v uporabo prepuščenega 
premoženja šteje za plačilo za storitev izboljšanja, tudi če lastnik premoženja v skladu s pogodbo 
ni dolžan plačati ničesar?
—
—
8 ECLI:EU:C:2013 :599SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
2. Ali je nacionalna določba, v skladu s katero je neodplačno o pravljanje storitve izboljšanja najetega 
ali v uporabo p repuščenega p remoženja v vsakem p rimeru o bdavčljivo, v nasprotju 
s členoma 2(1)(c) in 26 D irektive [o DD V]? Ali je za odgovor na to vp rašanje v okoliščinah, 
kakršne so v postopku v glavni stvari, pomem bno, da:
je izvajalec neodplačne storitve uveljavljal pravico do odbitka da vka n a dodano v rednost v zvezi 
z blagom in storitvami, ki j ih je potrošil za izboljšave, kar m u z odločbo, ki j e bila izdana 
v postopku da včnega nadzora in je postala pravnomočna, tudi še ni bilo zavrnjeno;
družba v času da včnega n adzora š e n i začela o pravljati o bdavčljivih t ransakcij 
z nepremičninami, ker se pogodbe še niso iztekle?
3. Ali je nacionalna določba, v skladu s katero obdavčljivi dogodek za transakcijo ne nastopi 
z izvršitvijo storitve ( v tem p rimeru z opravljenim izboljšanjem), temve č z dejansko v rnitvijo 
izboljšanega premoženja ob izteku p ogodbe ali ob prenehanju uporabe premoženja, v nasprotju 
s členoma 62 in 63 D irektive [o DD V]?
4. Če je odgovor na prvo in dr ugo vp rašanje nikalen: v skladu s katero določbo naslova VII Direktive 
[o DD V] se določi davčna osnova za da vek na dodano v rednost, če neodplačna transakcija ne 
spada n a področje uporabe člena 26 te dir ektive?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
36 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2(1)(c) Direktive o DDV 
razlagati tako, da j e treba šteti, da j e storitev izvedbe zaključnih del in opremljanja opravljena za 
plačilo, če se izvajalec te storitve v pogodbi, ki j o je sklenil z lastnikom tega stanovanja, prvič, zaveže, 
da b o te storitve o pravil na svoje stroške, in, drugič, za čas veljavnosti te pogodbe pridobi pravico do 
razpolaganja s tem s tanovanjem z a namene svoje ekono mske d ejavnosti ne da b i moral plačati 
najemnino, lastnik pa po kon cu te pogodbe prevzame o premljeno s tanovanje.
37 V zvezi s tem j e treba spomniti, prvič, da j e za to, da s e neka transakcija opredeli kot transakcija, 
opravljena za plačilo, potrebna le neposredna zveza me d dobavo blaga ali opravljanjem s toritev in 
plačilom, ki g a da včni zavezanec dejansko p rejme ( glej sodbi z dne 20. januarja 2005 v zadevi Hotel 
Scandic Gåsabäck, C-412/03, ZOdl., str. I-743, točka 22, in z dne 9. junija 2011 v zadevi Campsa 
Estaciones de Servicio, C-285/10, ZOdl., str. I-5059 , točka 25). Taka n eposredna zveza je podana, če 
med izvajalcem i n prejemnikom s toritve o bstaja pravno ra zmerje, v okviru ka terega se izmenjajo 
vzajemne da jatve o ziroma storitve, pri čemer plačilo, ki g a prejme i zvajalec, pomeni dejansko 
protivrednost storitve, opravljene za prejemnika (glej zlasti sodbi z dne 3. septembra 2009 v zadevi RCI 
Europe, C-37/08, ZOdl., str. I-7533 , točka 24, in z dne 3. maja 2012 v zadevi Lebara, C-520/10, 
točka 27).
38 Drugič, plačilo za dobavo blaga je lahko o pravljanje storitev in tako p omeni davčno o snovo v smislu 
člena 73 D irektive o DDV, če obstaja neposredna zveza me d dobavo blaga in opravljanjem s toritev in 
če je vrednost teh storitev m ogoče izraziti v denarju (sodba z dne 3. julija 2001 v zadevi Bertelsmann, 
C-380/99, Recueil, str. I-5163 , točka 17 in navedena sodna praksa). Enako ve lja za primer, ko s e 
oprava storitev me nja za opravo drugih storitev, pri čemer morata biti izpolnjena ista pogoja.
ECLI:EU:C:2013 :599 9SODBAZDNE26.9.2013 –ZADEVAC-283/12
SEREBRYANNAYVEK
39 Tretjič, pri me njalnih pogodbah, pri ka terih je plačilo per definitionem v naravi, in pri transakcijah, pri 
katerih je plačilo opravljeno v denarju, gre z ekono mskega in poslovnega vidika za enaka p oložaja (glej 
v tem s mislu sodbi z dne 3. julija 1997 v zadevi Goldsmiths, C-330/95, ZOdl., str. I-3801 , točke o d 23 
do 25, in z dne 19. decembra 2012 v zadevi Orfey, C-549/11, točka 35).
40 Iz tega izhaja, da kadar s e izvajalec storitev izvedbe zaključnih del in opremljanja na podlagi pogodbe, 
ki jo je sklenil z lastnikom stanovanja, prvič, zaveže, da b o te storitve o pravil na svoje stroške, in, 
drugič, za čas veljavnosti te pogodbe pridobi pravico do ra zpolaganja s tem s tanovanjem z a namene 
svoje ekono mske d ejavnosti, ne da b i moral plačati najemnino, lastnik pa po kon cu te pogodbe 
prevzame o premljeno s tanovanje, te storitve izvedbe zaključnih del in opremljanja spadajo v kategorijo 
storitev, ki s e opravljajo za plačilo v smislu člena 2(1)(c) Direktive o DDV. Obstaja namreč neposredna 
zveza me d to storitvijo in plačilom, ki g a je izvajalec te storitve d ejansko p rejel, to je pravico do 
razpolaganja s stanovanjem z a namen svoje ekono mske d ejavnosti za čas veljavnosti pogodbe.
41 Okoliščina, da b o imel lastnik stanovanja ko risti od storitev š ele po izteku p ogodbe v zvezi s tem 
ničesar ne spremeni, ker se stranki take o bojestransko z avezujoče pogodbe z njeno sklenitvijo vzajemno 
zavežeta, da b osta opravili enakovredni storitvi (glej po analogiji sodbo z dne 21. marca 2002 v zadevi 
Kennemer Golf, C-174/00, Recueil, str. I-3293 , točka 40, in zgoraj navedeno s odbo RCI Europe, 
točki 31 in 33).
42 Glede na navedeno j e treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 2(1)(c) Direktive o DDV 
razlagati tako, da j e treba šteti, da s o storitve i zvedbe zaključnih del in opremljanja stanovanja 
opravljene za plačilo, če se izvajalec teh storitev v pogodbi, ki j o je sklenil z lastnikom tega stanovanja, 
prvič, zaveže, da b o te storitve opravil na svoje stroške, in, drugič, za čas veljavnosti te pogodbe pridobi 
pravico do ra zpolaganja s tem s tanovanjem z a namene svoje ekono mske d ejavnosti, ne da b i moral 
plačati najemnino, lastnik pa po kon cu te pogodbe prevzame o premljeno s tanovanje.
Drugo, tretje in četrto vprašanje
43 Iz besedila drugega, tretjega in četrtega vp rašanja je razvidno, da s o bila postavljena le za primer, da b i 
iz odgovora na prvo vp rašanje izhajalo, da s toritve, kakršne so opisane v prvem vp rašanju, ne spadajo 
v kategorijo storitev, ki s e opravijo za plačilo, v smislu člena 2(1)(c) Direktive o DDV.
44 Ob upoštevanju navedenega na drugo, tretje in četrto vp rašanje ni treba odgovoriti.
Stroški
45 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (osmi senat) razsodilo:
Člen 2(1)(c) Direktive Sveta 2 0 0 6 / 1 1 2 / E S z dne 2 8. novembra 2 0 0 6 o skupnem sistemu davka na 
dodano v r ednost je treba razlagati tako, da je treba šteti, da so storitve iz vedbe zaključnih de l in 
opremljanja stanovanja opravljene za plačilo, če se iz vajalec teh storitev v pogodbi, ki jo j e sklenil 
z lastnikom te ga s tanovanja, pr vič, zaveže, da bo te s toritve opravil na svoje stroške, in, drugič, za 
čas veljavnosti te p ogodbe pridobi pravico do razpolaganja s tem stanovanjem z a namene svoje 
ekonomske de javnosti, ne da bi m oral plačati najemnino, lastnik pa po koncu te p ogodbe 
prev zame opremljeno stanovanje.
Podpisi