ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči – Obveznost zagotoviti vračilo dodeljenih pomoči – Rok za zagotovitev vračila (členi 88(2) ES, 226 ES in 249 ES) (Glej točki 34 in 37.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Vračilo nezakonite pomoči – Podjetja, prejemniki pomoči, nad katerimi je bil uveden stečajni postopek – Prijava pomoči kot terjatev za vzpostavitev prejšnjega položaja (člen 88(2) ES) (Glej točki 35 in 36.)

3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči – Sredstva obrambe – Izpodbijanje zakonitosti odločbe – Nedopustnost – Meje – Neobstoječ akt (členi 88(2), drugi pododstavek, ES, 226 ES, 227 ES, 230 ES in 232 ES) (Glej točko 41.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje vseh predpisov, potrebnih za uskladitev s členi 2, 3 in 4 Odločbe Komisije 2008/697/ES z dne 16. aprila 2008 o državni pomoči C 13/07 (ex NN 15/06 in N 734/06) Italije za New Interline (notificirano pod dokumentacijsko številko C(2008) 1321), v predpisanem roku.

Izrek

Izrek

1. Republika Italija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela ukrepov, potrebnih za zagotovitev izvršitve Odločbe Komisije 2008/697/ES z dne 16. aprila 2008 o državni pomoči C 13/07 (ex NN 15/06 in N 734/06) Italije za New Interline, ni izpolnila obveznosti iz člena 249, četrti odstavek, ES in iz členov 2 in 3 te odločbe.

2. Italijanski republiki se naloži plačilo stroškov.
Keywords

Summary



Keywords

Promet – Cestni promet – Socialne določbe – Izjeme – Obveznost vgradnje in uporabe tahografa

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 561/2006, člen 13(1)(d), druga alinea)

Summary

Pojem „material“ iz člena 13(1)(d), druga alinea, Uredbe št. 561/2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb št. 3821/85 in št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe št. 3820/85 je treba razlagati tako, da v ta pojem ne spada embalažni material, kot so prazne steklenice, ki jih prevaža trgovec z vinom in pijačami, ki ima trgovino, enkrat na teden dostavlja vino in pijače svojim strankam ter pri tem zbira prazno embalažo, da bi jo vrnil svojemu grosistu.

Prazne steklenice, ki jih prevaža ta trgovec, namreč niso predmet, ki je nujen za opravljanje njegove glavne dejavnosti. Prazne steklenice, prvič, se niti ne obdelajo, niti ne predelajo, niti se ne dodajo k drugemu izdelku, niti se ne uporabijo pri opravljanju dejavnosti, in drugič, niso potrebne kot sestavni deli, surovine ali sestavine katerega od izdelkov, ki jih izdeluje tak trgovec, ali za dela, ki jih opravlja. Nazadnje, te steklenice niso niti aparati niti orodja, ki so nujni za izdelavo kakega izdelka.

(Glej točki 26 in 41 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Unije – Obvestili Komisije o sodelovanju in o imuniteti pred globami in znižanju glob – Vzorčni program ugodne obravnave, sprejet v okviru Evropske mreže za konkurenco

(Člena 101 PDEU in 102 PDEU; Obvestili Komisije 2004/C 101/03 in 2006/C 298/11)

2. Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Škodovanje konkurenci

(Člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003)

Summary

1. Obvestilo Komisije v zvezi s sodelovanjem znotraj mreže organov, pristojnih za konkurenco, in Obvestilo Komisije v zvezi z imuniteto pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah za države članice nista zavezujoči. Še več, zadnjenavedeno obvestilo se nanaša samo na programe za ugodno obravnavo, ki jih izvaja Komisija sama. Vzorčni program ugodne obravnave, sprejet v okviru Evropske mreže za konkurenco za uskladitev nekaterih elementov nacionalnih programov na tem področju, za sodišča držav članic ni zavezujoč.

(Glej točki 21 in 22.)

2. Določbe prava Unije na področju omejevalnih sporazumov in zlasti Uredbo št. 1/2003 je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo temu, da bi se osebi, ki je oškodovana zaradi kršitve konkurenčnega prava Unije in želi pridobiti odškodnino, dovolil vpogled v dokumentacijo o postopku ugodne obravnave, ki zadeva storilca te kršitve. Vendar morajo sodišča držav članic na podlagi svoje nacionalne zakonodaje in s tehtanjem interesov, ki jih varuje pravo Unije, določiti pogoje, pod katerimi mora biti tak vpogled odobren ali zavrnjen.

Namreč, čeprav lahko smernice, ki jih določi Komisija, ob neobstoju zavezujočih določb prava Unije na tem področju vplivajo na prakso nacionalnih organov za varstvo konkurence, morajo države članice oblikovati in uporabljati nacionalna pravila v zvezi s pravico do vpogleda oseb, ki so bile oškodovane zaradi kartela, v dokumentacijo o postopku ugodne obravnave. Vendar pa je treba pri presoji take zahteve, ki jo vloži oseba, ki želi od druge osebe – upravičenke iz programa ugodne obravnave – pridobiti odškodnino, zagotoviti, da nacionalna pravila, ki jih je treba uporabiti, niso manj ugodna od pravil za podobne nacionalne zahtevke in da niso oblikovana tako, da v praksi onemogočijo ali preveč otežijo pridobitev odškodnine, in uravnotežiti interese, ki upravičujejo posredovanje in varovanje tistih informacij, ki jih prosilec za ugodno obravnavo prostovoljno posreduje. Tako uravnoteženje lahko nacionalna sodišča izvajajo le od primera do primera v okviru nacionalnega prava in ob upoštevanju vseh upoštevnih okoliščin primera.

(Glej točke 23 in od 30 do 32 ter izrek.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost pomoči s skupnim trgom in naloženo njeno vračilo – Obveznosti držav članic – Obveznost vračila – Obseg (člena 88(2) ES in 249 ES; Uredba Sveta št. 659/1999, uvodna izjava 13 in člen 14(3); Odločba Komisije 2005/315, člen 5(3)) (Glej točke od 29 do 31 in 41.)

2. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči – Odločba, s katero je naložena izterjava nezakonite pomoči – Sredstva obrambe – Absolutna nemožnost izpolnitve – Merila presoje – Težave izvršitve – Obveznost Komisije in države članice, da sodelujeta pri iskanju rešitve v skladu s Pogodbo (člena 88(2) ES in 249 ES) (Glej točke od 33 do 38.)

3. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost pomoči s skupnim trgom in naloženo njeno vračilo – Tožba, vložena pri nacionalnem sodišču zoper nacionalne izvedbene ukrepe – Postransko izpodbijanje zakonitosti navedene odločbe – Priznanje začasnih ukrepov prekinitve s strani tega sodišča – Dopustnost – Pogoji (člen 88(2) ES; Odločba Komisije 2005/315) (Glej točki 45 in 46.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev s členi 2, 5 in 6 Odločbe Komisije 2005/315/ES z dne 20. oktobra 2004 o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist podjetij, ki so vlagala v občine, prizadete od naravnih nesreč v letu 2002 (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3893) (UL L 100, str. 46).

Izrek

Izrek

1. Italijanska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov, da bi od prejemnikov izterjala celotni znesek pomoči, ki so bile dodeljene na podlagi sistema pomoči, glede katerega je bilo z Odločbo Komisije 2005/315/ES z dne 20. oktobra 2004 o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist podjetij, ki so vlagala v občine, prizadete od naravnih nesreč v letu 2002, ugotovljeno, da je nezakonit in nezdružljiv s skupnim trgom, ni izpolnila obveznosti iz člena 5 te odločbe.

2. Italijanski republiki se naloži plačilo stroškov.
Keywords

Summary



Keywords

1. Socialna varnost delavcev migrantov – Posebne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki – Pojem

(Uredba Sveta št. 1408/71, člen 4(2a) in Priloga IIa)

2. Socialna varnost delavcev migrantov – Posebne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki – Pojem

(člen 48 PDEU; Uredba Sveta št. 1408/71, člen 10a)

Summary

1. Člena 4(2a) Uredbe št. 1408/71 v spremenjeni in posodobljeni različici iz Uredbe št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 631/2004, in Uredbe št. 1408/71 v zadnjenavedeni različici, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 647/2005, je treba razlagati tako, da je del dodatka za pomoč invalidom za mobilnost posebna denarna dajatev, za katero se ne plačujejo prispevki, v smislu teh določb, ki je navedena v prilogah IIa k tema uredbama.

(Glej točko 33 in točko 1 izreka.)

2. Preizkus členov 10a Uredbe št. 1408/71 v spremenjeni in posodobljeni različici iz Uredbe št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 631/2004, in Uredbe št. 1408/71 v zadnjenavedeni različici, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 647/2005, v delu, v katerem ta člena omogočata, da se za dodelitev dela dodatka za pomoč invalidom za mobilnost, ki je predviden v nacionalni zakonodaji, zahteva izpolnjevanje pogojev stalnega prebivališča in prebivanja v zadevni državi članici, z vidika pravil o prostem gibanju oseb ni razkril ničesar, kar bi lahko vplivalo na veljavnost teh členov.

Določbe Uredbe št. 1408/71 v zvezi z odpravo pogoja stalnega prebivališča so namreč ukrepi za izvajanje člena 48 PDEU, ki so bili sprejeti, da bi se na področju socialne varnosti vzpostavilo prosto gibanje delavcev, ki je zagotovljeno s členom 45 PDEU. V zvezi s posebnimi dajatvami, za katere se ne plačujejo prispevki, iz Priloge IIa k Uredbi št. 1408/71 lahko zakonodajalec Unije v okviru izvajanja člena 48 PDEU sprejme predpise, ki določajo izjeme od načel izplačevanja dajatev socialne varnosti v tujino. Zlasti je mogoče dodelitev dajatev, ki so tesno povezane s socialnim okoljem, pogojevati s stalnim prebivališčem v državi pristojnega organa.

(Glej točke 38, 40 in 42 ter točko 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Carinska unija – Carinsko območje Unije – Kneževina Monako

(člena 34 PDEU in 36 PDEU; Uredba Sveta št. 2913/92, člen 3(2)(b))

2. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom

(člen 34 PDEU)

Summary

1. Na podlagi člena 3(2)(b) Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti je ozemlje Kneževine Monako obravnavano kot del carinskega območja Unije. Posledično, ker na trgovino med Monakom in državami članicami ni mogoče naložiti carin ali dajatev z enakim učinkom, mora biti torej blago, ki izvira iz Monaka in je neposredno izvoženo v državo članico, obravnavano enako kot blago, ki izvira iz teh držav članic. Iz tega enakega obravnavanja blaga iz Monaka in blaga, ki izvira v državah članicah, je razvidno, da za blago, ki izvira iz Monaka, veljajo pravila Pogodbe o prostem pretoku blaga.

(Glej točko 14.)

2. Člen 34 PDEU je treba razlagati tako, da ne nasprotuje zahtevi zakonodaje države članice, da mora tožeča stranka z monaškim državljanstvom, ki je pri civilnih sodiščih te države proti državljanu te države vložila tožbo, s katero predlaga plačilo računov, izdanih za dobavo blaga, ki je izenačeno z blagom Skupnosti, plačati cautio judicatum solvi , medtem ko taka zahteva ni določena za državljane te države članice.

Posledica tovrstnega ukrepa je sicer to, da za gospodarske subjekte, ki želijo sprožiti sodni postopek, veljajo drugačni postopkovni predpisi glede na to, ali imajo državljanstvo zadevne države članice. Vendar ker je okoliščina, da bi državljani drugih držav članic zaradi tega oklevali pri prodaji blaga kupcem, ki imajo sedež v navedeni državi članici in imajo njeno državljanstvo, preveč negotova in posredna, da bi se tak nacionalni ukrep lahko štel za ukrep, ki bi lahko oviral trgovino znotraj Skupnosti, vzročne zveze med morebitnim oviranjem trgovine znotraj Skupnosti in zadevnim drugačnim obravnavanjem torej ni mogoče šteti za dokazano.

(Glej točki 17 in 21 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Svoboda opravljanja storitev – Omejitve – Nacionalni predpisi o povračilu zdravstvenih stroškov, nastalih v drugi državi članici

(člen 49 ES)

2. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Dokaz neizpolnitve obveznosti – Dokazno breme Komisije – Predložitev dokazov, ki kažejo na neizpolnitev

(člena 10 ES in 226 ES)

Summary

1. Država članica s tem, da v svojih predpisih o socialni varnosti ne predvidi možnosti, da se stroški laboratorijskih analiz in preiskav, ki so bile opravljene v drugi državi članici, krijejo s povračilom stroškov, ki so bili za te analize in preiskave plačani vnaprej, temveč predvidi le sistem neposrednega kritja s strani skladov zdravstvenega zavarovanja, ne izpolnjuje obveznosti iz člena 49 ES.

Ker uporaba takega predpisa dejansko onemogoča kritje laboratorijskih analiz in preiskav, ki jih opravijo vsi ali skoraj vsi izvajalci zdravstvenih storitev s sedežem v drugih državah članicah, osebe, ki imajo sklenjeno socialno zavarovanje z navedeno državo članico, odvrača ali jim celo preprečuje, da bi se obrnile na take izvajalce, in tako za te osebe kot za izvajalce pomeni oviro svobode opravljanja storitev.

(Glej točki 41 in 48 ter točko 1 izreka.)

2. Komisija mora v postopku zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 226 ES dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve obveznosti tako, da Sodišču predloži vse dokaze, ki jih to potrebuje za preizkus, ali je ta neizpolnitev podana.

Zgolj okoliščina, da Komisija v postopkih zaradi neizpolnitve obveznosti države nima preiskovalnih pooblastil in da je pri preiskovanju teh zadev odvisna od odgovorov in sodelovanja držav članic, tej ne omogoča, da bi bila oproščena navedene obveznosti, če državi članici ne očita, da ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz člena 10 ES.

(Glej točke 49, 57, 58 in 60.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Možnost držav članic, da za določene dobave blaga in opravljanje storitev uporabijo nižjo stopnjo

(direktivi Sveta 77/388, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/18, člen 12, Priloga H, in 2006/112, členi od 96 do 99(1), Priloga III)

Summary

Država članica s tem, da je uporabila nižjo stopnjo davka na dodano vrednost za vsako dobavo, uvoz in pridobitev konj znotraj Skupnosti, ni izpolnila obveznosti iz člena 12 Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/18, v povezavi s Prilogo H k tej direktivi in iz členov od 96 do 99(1) Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v povezavi s Prilogo III k tej direktivi.

Po eni strani je namreč na podlagi točke 1 Priloge III uporaba nižje stopnje davka na dodano vrednost dovoljena le za žive živali, ki so običajno namenjene za pripravo živil, po drugi strani je cilj te določbe končnemu potrošniku olajšati nakup teh živil.

Ob upoštevanju posebnega položaja konj v Uniji – namreč, čeprav običajno niso namenjeni za pripravo živil, so nekateri od njih vseeno namenjeni za prehrano – pa je treba glede na cilj zakonodajalca Unije, da postanejo bistveni proizvodi za končnega potrošnika cenejši, točko 1 Priloge III k Direktivi 2006/112 razlagati tako, da se lahko nižja stopnja davka na dodano vrednost uporabi le za dobavo konja za zakol, ki se uporabi za pripravo živil.

(Glej točke 54, 57 in 68 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Hojce na koleščkih, sestavljene iz cevastega aluminijastega okvirja na štirih koleščkih, z vrtljivima prednjima koleščkoma, ročicama in zavorama, namenjene pomoči osebam, ki imajo težave s hojo

(Uredba Komisije št. 729/2004)

Summary

Uredba št. 729/2004 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo v različici, ki izhaja iz popravka, objavljenega 7. maja 2004, je neveljavna, kolikor popravek po eni strani razširja področje uporabe prvotne uredbe na hojce na koleščkih, sestavljene iz cevastega aluminijastega okvirja na štirih koleščkih, s prednjima vrtljivima koleščkoma, ročicama in zavorama, ki so namenjene pomoči osebam, ki imajo težave s hojo, in po drugi strani uvršča navedene hojce na koleščkih pod tarifno podštevilko kombinirane nomenklature 8716 80 00.

V zvezi s tem je treba ugotoviti, da popravek, objavljen 7. maja 2004, presega zgolj odpravo napake in da dejansko spreminja vsebino Uredbe št. 729/2004 tako, da se ta uporablja za navedeno hojco na koleščkih.

Taki proizvodi ne morejo biti uvrščeni v tarifno številko 8716 kombinirane nomenklature. Za uvrstitev v to tarifno številko mora biti namreč vozilo na enem ali več kolesih namenjeno prevozu ljudi ali blaga. Te hojce na koleščkih pa ne ustrezajo tem lastnostim. Izdelek je posebej namenjen invalidnim ljudem, ki imajo težave z gibanjem, za pomoč pri samostojni hoji, saj nadomešča pomanjkanje ravnotežja, ki je nujno potrebno za hojo. Zato ima taka hojca na koleščkih podobno funkcijo kot bergle, kar je pomemben dejavnik za njeno uvrstitev v tarifno številko 9021 kombinirane nomenklature.

(Glej točke 36, 46, 53, 55 in 59 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Pomoči, ki jih dodelijo države – Preučitev pritožb – Obveznosti Komisije – Faza predhodne preučitve – Obveznost končanja te faze s sprejetjem odločbe – Umik odločbe o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo glede domnevne državne pomoči – Pogoji

(člen 88 ES; Uredba Sveta št. 659/1999, členi 4(2), (3) in (4), 13(1), in 20(2))

Summary

Če zainteresirane stranke predložijo dodatne pripombe ali se razumni rok izteče, mora Komisija v skladu s členom 13(1) Uredbe št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 88 ES končati predhodno fazo preučitve tako, da sprejme odločbo na podlagi člena 4(2), (3) ali (4) te uredbe, in sicer odločbo o ugotovitvi neobstoja pomoči, odločbo o nenasprotovanju ali odločbo o začetku formalnega postopka preiskave.

Če bi Komisija po sprejetju odločbe o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo glede domnevne državne pomoči smela umakniti tak akt, bi v nasprotju s svojimi obveznostmi na podlagi členov 13(1) in 20(2) Uredbe št. 659/1999 lahko med predhodno fazo proučitve ostala nedejavna ter bi se izognila kakršnemu koli sodnemu nadzoru. Dopustitev take možnosti bi bila v nasprotju s pravno varnostjo, ki se želi z Uredbo št. 659/1999, kot je razvidno iz njenih uvodnih izjav 3, 7 in 11, prav okrepiti.

Zato je treba glede na zahtevi po dobrem upravljanju in pravni varnosti ter načelo učinkovitega pravnega varstva ugotoviti, prvič, da lahko Komisija umakne odločbo o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo glede domnevne državne pomoči le zaradi odprave neke nezakonitosti v tej odločbi, in drugič, da po takem umiku ne sme nadaljevati postopka na prejšnji stopnji od takrat, ko je prišlo do ugotovljene nezakonitosti.

(Glej točke 63 in od 68 do 70.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Socialna varnost delavcev migrantov – Predpisi Unije – Področje osebne uporabe – Razširitev na državljane tretjih držav, ki niso upravičeni do ugodnosti, določenih v teh predpisih, zaradi njihovega državljanstva

(Sporazum ES-Švica o prostem pretoku oseb, Priloga II, oddelek A; uredbe Sveta št. 1408/71, št. 574/72 in št. 859/2003)

2. Socialna varnost delavcev migrantov – Družinske dajatve – Državljan tretje države, ki zakonito prebiva v državi članici, ki pa ne spada na področje uporabe Uredbe št. 859/2003 – Nezmožnost uporabe predpisa Skupnosti

(Sporazum ES-Švica o prostem pretoku oseb, Priloga II, oddelek A; uredbi Sveta št. 1408/71, členi 2, 13 in 76, in št. 574/72, člen 10(1)(a))

Summary

1. Če državljan tretje države zakonito prebiva v eni od držav članic Unije in je zaposlen v Švici, zanj v državi članici, v kateri ima stalno prebivališče, ni mogoče uporabiti Uredbe št. 859/2003 o razširitvi določb Uredbe št. 1408/71 in Uredbe št. 574/72 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva, če Uredba št. 859/2003 ni navedena med akti Skupnosti v oddelku A Priloge II k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb, za katere sta se pogodbenici tega sporazuma zavezali, da jih bosta uporabljali.

Zato ni mogoče šteti, da ima država članica stalnega prebivališča obveznost, da glede navedenega zaposlenega in njegove žene uporabi Uredbo št. 1408/71, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992/2006, in Uredbo št. 574/72, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97.

(Glej točko 39 in točko 1 izreka.)

2. Členi 2, 13 in 76 Uredbe št. 1408/71, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992/2006, ter člen 10(1)(a) Uredbe št. 574/72, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97, v zvezi z državljanom tretje države, ki zakonito prebiva v državi članici, ki pa ne spada na področje uporabe Uredbe št. 859/2003 o razširitvi določb Uredbe št. 1408/71 in Uredbe št. 574/72 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva, niso upoštevni, saj položaj tega državljana ureja zakonodaja države članice, v kateri ima stalno prebivališče. Zavrnitev dodelitve otroškega dodatka v državi članici, v kateri ima ta državljan tretje države stalno prebivališče, ne more biti nezakonita zgolj zato, ker sta njegova otroka državljana Unije, če zakonski pogoji za tako dodelitev niso izpolnjeni.

Pravo Skupnosti namreč ne vpliva na pristojnost držav članic, da organizirajo svoje sisteme socialne varnosti, in da v odsotnosti usklajenosti na ravni Skupnosti vsaka država članica določi pogoje pridobitve dajatev s področja socialne varnosti ter znesek in trajanje le-teh.

(Glej točke 41, 43 in 45 ter točko 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Prosti pretok kapitala – Omejitve – Pravo družb

(člena 49 PDEU in 63 PDEU; Direktiva Sveta 68/151)

Summary

Prvo direktivo 68/151 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni določbi, v skladu s katero se globe, predvidene za kršitve zakonodaje in stanovskih pravil, ki urejajo delovanje televizijskih postaj, ne naložijo le družbi, ki je pridobila dovoljenje za ustanovitev in poslovanje televizijske postaje, temveč skupno in nerazdelno tudi vsem njenim delničarjem, ki imajo več kot 2,5 % delnic.

Člena 49 PDEU in 63 PDEU pa je treba razlagati tako, da nasprotujeta taki nacionalni določbi.

Taka določba ima namreč za vlagatelje odvračalni učinek, vpliva na njihov dostop do trga deležev v družbah in tako omejuje svobodo ustanavljanja in prosti pretok kapitala. Čeprav se s tako omejitvijo sledi legitimnemu cilju zagotoviti, da televizijske družbe upoštevajo zakonodajo in stanovska pravila novinarjev, da se med drugim ne bi posegalo v čast ali zasebno življenje oseb, katerih slika se pojavi na zaslonu ali katerih ime je navedeno, ni mogoče šteti, da lahko ta omejitev zagotavlja uresničevanje cilja, ki mu sledi, in zlasti da ne presega tega, kar je nujno za njegovo doseganje.

(Glej točke 46, 56, 60, 63, 65 in 70 ter točki 1 in 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Sheme neposrednih podpor – Skupna pravila – Ločeno plačilo za sladkor

(Uredba Sveta št. 1782/2003, člen 143ba(1))

Summary

Člen 143ba(1) Uredbe št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb št. 2019/93, št. 1452/2001, št. 1453/2001, št. 1454/2001, št. 1868/94, št. 1251/1999, št. 1254/1999, št. 1673/2000, št. 2358/71 in št. 2529/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 319/2006, je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki pravico do ločenega plačila za sladkor izključuje za kmete, ki nimajo pravice do dobave in sladkorno peso dobavijo proizvajalcu sladkorja prek zadružne organizacije, ki navedeno pravico ima, medtem ko ta ureditev ločeno plačilo priznava kmetom, ki imajo pravico do dobave in sladkorno peso dobavljajo neposredno proizvajalcu sladkorja, ter kmetom, ki nimajo pravice do dobave, vendar so člani združenja pridelovalcev in sladkorno peso proizvajalcu sladkorja dobavljajo prek tega združenja, ki ima pravico do dobave.

(Glej točko 46 in izrek.)