41

V teh okoliščinah je Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. (a) Ali členi 65, 66, 69 Uredbe [št. 1580/2007] kot tudi (od 2[2]. 6. 2011) členi 64, 65, 68 [Izvedbene] uredbe [št. 543/2011] zahtevajo, da se odločitev o odobritvi operativnega programa in višini sredstev oziroma sprememba te odločitve in odločitev o ‚odobrenem znesku pomoči‘ ne izdata zgolj v obliki sporočila, temveč formalno kot (vsaj začasno) zavezujoča odločba, ki jo lahko vlagatelj zahtevka izpodbija že vnaprej, tj. neodvisno od izpodbijanja končne odločitve (v skladu s členom 70 Uredbe št. 1580/2007 oziroma členom 69 Izvedbene uredbe št. 543/2011) o zahtevku za (končno) pomoč? (b) Ali je treba določbe prava Unije, navedene v [okviru prvega vprašanja, točka (a),] razlagati tako, da je treba pri sprejemanju teh odločitev (v izreku odločbe) zavezujoče določiti tudi vrednost tržne proizvodnje? (c) Ali je treba pravo Unije, zlasti člena 69 in 70 [Izvedbene] uredbe [št. 543/2011], razlagati tako, da sodišče, ki odloča o pravnem sredstvu zoper upravno odločbo, s katero je bilo za določeno letno obdobje operativnega programa dokončno odločeno o zahtevku za plačilo finančne pomoči v okviru operativnega programa na podlagi člena 103g(5) Uredbe [št. 1234/2007], zaradi obstoja dokončne odločbe o odobritvi operativnega programa in višini sredstev ter odločbe o ‚odobrenem znesku pomoči‘ ne more presojati zakonitosti izračuna vrednosti tržne proizvodnje kot osnove za določitev zgornje meje pomoči? (d) Če je odgovor na [prvo vprašanje, točke (a), (b), ali (c),] nikalen: ali je treba Uredbo [št. 1234/2007], zlasti njeno Prilogo I, del IX (‚Sadje in zelenjava‘, zlasti pri oznaki ‚KN ex 0709 […] Druge vrtnine, sveže ali ohlajene […]‘) in del X (‚Proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave‘, pri oznaki ‚KN ex 0710 […]Vrtnine, […] zamrznjene‘), razlagati tako, da se proizvodi iz zelenjave, ki nastanejo kot vsota postopkov po spravilu pridelka, tj. čiščenja, rezanja, blanširanja in zamrzovanja, ne štejejo za proizvode v smislu Priloge I, del IX, temveč za proizvode v smislu Priloge I, del X? (e) Če je odgovor na [prvo vprašanje, točka (d),] pritrdilen: ali je treba pojem „vrednost tržne proizvodnje“ iz člena 103d(2) Uredbe [št. 1234/2007] razlagati tako, da se ta vrednost izračuna tako, da se ugotovi samo vrednost proizvodnje z odbitkom vrednosti, ki se nanaša na predelavo, tako da se odšteje vrednost tistega dela postopka, ki se nanaša na predelavo spravljene, očiščene, narezane in blanširane zelenjave v hitro zamrznjeno zelenjavo? (f) Ali je treba člen 51(7) [Izvedbene] uredbe [št. 543/2011] razlagati tako, da se organizacija proizvajalcev, ki je predložila operativni program, ki se nanaša na leta od 2010 do 2014 in ki je bil odobren pred 20. januarjem 2010, za katerega pa je bila kasneje (13. decembra 2013) izdana odločba o odobritvi spremembe zaradi spremenjenega načina izračuna vrednosti tržne proizvodnje v okviru programa, glede spremenjenega izračuna vrednosti tržne proizvodnje tudi po tej spremembi operativnega programa (in sicer za pomoč, ki se mora izplačati v letu 2014) še vedno lahko sklicuje na ‚zakonodajo, veljavno v letu 2008‘? (g) Če je odgovor na [prvo vprašanje, točki (e) in (f),] pritrdilen: ali sta člen 52(6)(a) in člen 21(1)(i) Uredbe [št. 1580/2007] neveljavna, ker v izračun vrednosti tržne proizvodnje vključujeta postopke predelave spravljene zelenjave, s katerimi se ta zelenjava predela v ‚drug proizvod, naveden v Prilogi I k Pogodbi ES‘? (h) Če je odgovor [na prvo vprašanje, točka (f),] nikalen (in neodvisno od odgovora na ostala vprašanja): ali je člen 50(3)(d) [Izvedbene] uredbe [št. 543/2011] neveljaven? 2. (a) Ali je treba člen 103c Uredbe [št. 1234/2007] razlagati tako, da je v okviru ‚operativnih programov v sektorju sadja in zelenjave‘ dovoljeno samo spodbujanje proizvodnje proizvodov, ki se lahko štejejo za proizvode v smislu Priloge I, del IX, [k tej uredbi], ne pa tudi spodbujanje naložb v predelavo takšnih proizvodov? (b) Če je odgovor na [drugo vprašanje, točka (a),] nikalen: pod katerimi pogoji in v kolikšnem obsegu člen 103c Uredbe [št. 1234/2007] dopušča takšno spodbujanje naložb v predelavo? (c) Ali je člen 60(7) [Izvedbene] uredbe [št. 543/2011] neveljaven? 3. (a) Ali je treba Prilogo IX, točka 23, k [Izvedbeni] uredbi [št. 543/2011] razlagati tako, da je izključitev spodbude izključno posledica geografske lege na tujem zemljišču? (b) Če je odgovor na [tretje vprašanje, točka (a),] pritrdilen: ali je Priloga IX, točka 23, k [Izvedbeni] uredbi [št. 543/2011] neveljavna? (c) Če je odgovor na [tretje vprašanje, točka (a),] pritrdilen, odgovor na [tretje vprašanje, točka (b),] pa nikalen: ali gre pri določbi iz Priloge IX, točka 23, k [Izvedbeni] uredbi [št. 543/2011] za jasno in nedvoumno določbo, tako da se izvajalcu gospodarske dejavnosti za dejavnosti, ki so se izvajale na tujem zemljišču, vendar spadajo v okvir dejavnosti njegovega podjetja, kljub zagotovilu oziroma odobritvi spodbude s strani nacionalnih organov ne zagotavlja zaupanje v pravo? 4. Ali okoliščina, da Sodišče v korist prizadetih oseb ne sprejme omejitve učinkov sodbe (v smislu člena 264, drugi odstavek, PDEU), ki ima zaradi nove razlage prava Unije ali razglasitve ničnosti do takrat veljavnega pravnega akta Unije negativne učinke na prizadetega, pomeni, da se ta oseba pred nacionalnim sodiščem ne more sklicevati na načelo pravne varnosti, če se dokaže, da je bila v dobri veri?“