SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-312/02 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA 
F. G. JACOBSA, 
predstavljeni 17. junija 2004 1 
1. V tej zadevi Kraljevina Švedska predlaga, 
naj se za nično razglasi Odločba Komisije 
2002/524/ES z dne 26. junija 2002 o iz­
ključitvi nekaterih izdatkov držav članic iz 
naslova jamstvenega oddelka Evropskega 
kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega 
sklada (EKUJS) iz financiranja Skupnosti 2, v 
delu, kjer so iz financiranja Skupnosti iz­
ključeni izdatki te države članice v znesku 
18.555.850 SEK. Podredno, Kraljevina Šved­
ska Sodišču predlaga znižanje zneska, iz­
ključenega iz financiranja Skupnosti na 
11.817.748 SEK ali, še bolj podredno, na 
12.436.091 SEK. 
2. Pri prerekanem izdatku gre za pristojbine, 
ki jih Kraljevina Švedska zaračunava za 
izdajo kart. Švedska zakonodaja je določala, 
da morajo prosilci za kmetijske pomoči 
Skupnosti za dano območje plačati pristoj­
bino za izdajo karte, ki jo je potrebno 
priložiti prošnji za dodelitev pomoči. Po mnenju Komisije je zaračunavanje takih 
pristojbin v nasprotju s pravom Skupnosti 3, 
ki določa izplačilo pomoči v celoti. V skladu s 
tem je Odločba 2002/524 iz financiranja 
Skupnosti izključila znesek, ki ustreza pri­
stojbinam za karte, ki so bile plačane leta 
1999. 4 
Relevantna zakonodaja 
3. Temeljna pravila za financiranje skupne 
kmetijske politike so zapisana v Uredbi 
št. 729/70 5, ki določa, da Jamstveni oddelek 
financira skupne ukrepe, sprejete za dosega­
nje ciljev iz člena 33(1)(a) ES, skupaj s posegi 
1 — Jezik izvirnika: angleščina. 
2 - UL L 170, str. 77. 3 — Glej točki 5 in 6 spodaj. 
4 — Glej točko 10 spodaj. 
5 — Uredba Sveta (EGS) št. 729/70 z dne 21. aprila 1970 o 
financiranju skupne kmetijske politike, (UL L 94, str. 13), 
spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1287/95 z dne 22. maja 
1995 (UL L 125, str. 1). Uredbo št. 729/70 je na področju 
izdatkov z učinkom od 1. januarja 2000 nadomestila Uredba 
Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju 
skupne kmetijske politike (UL L 160, str. 103). 
I - 9250 
ŠVEDSKA PROTI KOMISIJI 
za stabilizacijo kmetijskih trgov, vzpostavlje­
nih skladno s pravili Skupnosti v okviru 
skupne ureditve kmetijskih trgov. 6 
4. Člen 5 Uredbe št. 729/70 ureja potrditev 
obračunov, ki jih predložijo nacionalni or­
gani, pooblaščeni za izvršitev izplačil trans­
akcij, ki so predmet financiranja s strani 
Jamstvenega oddelka (plačilni agenti). Prvi 
pododstavek člena 5(2)(c) od Komisije iz­
recno zahteva, naj iz financiranja Skupnosti 
izključi izdatek, ki ni bil izveden v skladu s 
predpisi Skupnosti. 
5. Člen 30a Uredbe št. 805/68 o skupni 
ureditvi trga za goveje in telečje meso 7 
določa, da morajo biti zneski iz te Uredbe 
„upravičencem plačani v celoti". 
6. Člen 15(3) Uredbe št. 1765/92 uvedbi 
sistema podpore za proizvajalce nekaterih poljščin 8 določa, da morajo biti zneski iz te 
Uredbe „upravičencem izplačani v celoti". 
7. Prvi pododstavek člena 8(1) Uredbe 
Komisije (ES) št. 1663/95 o določitvi pod­
robnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) 
št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev 
obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS 9 
določa: 
„Kadar pri poizvedbi Komisija oceni, da 
izdatek ni bil izveden v skladu s pravili 
Skupnosti, zadevni državi članici sporoči 
svoje ugotovitve, korektivne ukrepe, ki naj 
se izvedejo, da bi v prihodnje zagotovili 
skladnost s pravili." 
Dejansko stanje 
8. Kraljevina Švedska je 17. aprila 1997 
sprejela Forordningen (zakon) 1997:183 o 
pristojbini za karte za dodelitev pomoči 
kmetijstvu. 10 Forordningen 1997:183 določa, 
da morajo prosilci za pomoč Skupnosti za 
določeno površino plačati pristojbino za 
6 — Člena 1(3) in 3(1). 
7 — Uredba Svela (EGS) št. 805/68 z dne 27. junija 1968 o skupni 
ureditvi trga govedine (UL 148. str. 24), spremenjena zlasti z 
Uredbo Sveta (EGS) št. 2066/92 z dne 30. junija 1992 (UL 
1. 215, str. 49). 8 — Uredba Sveta (EGS) št. 1765/92 z dne 30. junija 1992 (UL 
L 181, str. 12). 
9 — Uredba Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995 (UI. 
I. 158, str. 6), spremenjena z Uredbo Komisije (ES) śt. 
2245/1999 z dne 22. oktobra 1999 (Ul. I. 273, str. 5). 
10 — Förordningen (1997:183) om kartavgift I ärenden om 
jordbruksstöd. 
I - 9251 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-312/02 
izdajo karte, ki mora biti priložena prošnji za 
dodelitev pomoči. Pristojbina je znašala 10 
SEK na hektar zadevnega območja, največ pa 
3000 SEK. Förordningen 1997:183 je bil 
razveljavljen 1. julija 2000 in je tako veljal 
le leta 1998 in 1999. Ocenjuje se, da je bil 
znesek skupno plačanih pristojbin za karte 
62.291.350 SEK, od tega 31.871.925 SEK leta 
1998 in 30.419.425 SEK leta 1999. 
9. Komisija je 26. junija 2002 odločila, da se 
18.555.850 SEK izključi iz financiranja Skup­
nosti zaradi neskladja s členom 15 Uredbe št. 
1765/92 in členom 30a Uredbe št. 805/68. 11 
10. Očitno je, da se ta izključitev nanaša 
zgolj na izdatke iz leta 1999, saj je Komisija 
menila, da bi se pristojbine, plačane leta 1998 
(prvo leto uporabe Förordningen 1997:183), 
lahko štele kot nadomestilo za storitev izdaje 
karte, ki bi lahko zadevnemu kmetu tudi 
sicer koristila. Mogoča je domneva, čeprav v dokumentih sodišča nikjer izrecno navedena, 
da izključeni znesek, ki predstavlja le sora­
zmerni del skupno plačanih pristojbin v letu 
1999, odraža zgolj pristojbine, zaračunane za 
karte, izdane v zvezi s prošnjami za dodelitev 
pomoči iz zadevnih Uredb. 
11. Prvotno je Kraljevina Švedska kot glavno 
utemeljitev uveljavljala, da dopis, v katerem 
je Komisija prvič sporočila svoje pomisleke, 
ni zajemal ocene izdatka, ki naj bi bil 
izključen iz financiranja Skupnosti, kot to 
zahteva člen 8(1) Uredbe št. 1663/95, 12 
vendar je v repliki dopuščala, da različica 
člena 8(1) 13, ki se uporabi, ne vsebuje več 
take zahteve. 
Kršitev člena 15 Uredbe št. 1765/92 in 
člena 30a Uredbe št. 805/68 
12. Švedska navaja, da Förordningen 
1997:183 ni nezdružljiv s členom 15 Uredbe 
11 — Odločba se sklicuje na člen 30 Uredbe št. 805/68; vendar je 
jasno, da je mišljen člen 30a, kar priznava tudi Kraljevina 
Švedska. 12 — Navedena v opombi 9. 
13 — Člen 8(1) je bil z učinkom od 30. oktobra 1999 spremenjen z 
Uredbo št. 2245/1999, navedeno v opombi 9; na sporočilu 
Komisije je zapisan datum 24. oktober 2000. 
I - 9252 
ŠVEDSKA PROTI KOMISIJI 
št. 1765/92 oziroma členom 30a Uredbe 
805/68, saj so bili zneski, do katerih so bili 
švedski kmetje upravičeni v skladu s pravom 
Skupnosti, izplačani v celoti. 
13. Stranki se sklicujeta na sodbo Sodišča v 
zadevi Kellinghusen in Ketelsen 14. Ta zadeva 
se nanaša na zakonitost nacionalne zakono­
daje, ki določa upravne takse, ki jih morajo 
plačati prosilci za nadomestila v obliki 
pomoči iz naslova Uredbe št. 1765/92 in 
Uredbe št. 805/68. 
14. Sodišče je najprej opozorilo na to, da se 
morajo biti uredbe Skupnosti enotno upo­
rabljati v vseh državah članicah in imeti, 
kolikor je to mogoče, enake učinke na 
celotnem ozemlju Skupnosti 15. Razsodilo je: 
„Kakor je pravilno izpostavila Komisija, je cilj 
izravnave zaradi izgube dohodka, ki je nastal 
zaradi znižanja institucionalnih cen, mogoče doseči le, če je nadomestilo v obliki pomoči 
kmetom, ki jih je prizadela reforma skupne 
kmetijske politike, plačano v celoti. 
Če bi namreč državam članicam priznali 
pravico, da nadomestila v obliki pomoči 
zmanjšajo za odbitek upravnih stroškov, bi 
to imelo za posledico različno izravnavo 
izgube dohodka kmetov znotraj ene države 
članice, kakor tudi za kmete iz različnih 
držav članic, kar bi oviralo enotno uporabo 
prava Skupnosti, ki je nujna za preprečitev 
neenakega obravnavanja gospodarskih sub­
jektov (sodba z dne 19. maja 1998 v zadevi 
Jensen and Korn- og Foderstofkompagniet, 
C-132/95, Recueil, str. I-2975, točka 49). 
Iz tega sledi, da člen 15(3) Uredbe 
št. 1765/92 in člen 30a Uredbe št. 805/68, 
kot je bil vstavljen z Uredbo št. 2066/92, 
organom držav članic prepovedujeta zmanj­
ševanje izplačil ali nalaganje plačila upravnih 
taks za obravnavo prošenj, ki bi učinkovalo 
kot znižanje zneska pomoči." 16 
15. Menim, da se sodba uporabi enako tudi 
za pristojbine za karte, ki so predmet 
obravnavane zadeve. 
14 — Povezani zadevi C-36/97 in C-37/97 (Recueil, str. I-6337). 
15 — Torka 16 sodbe, v kateri je navedena zadeva Nemčija proti 
Komisiji (819/79, Recueil, str. 21, točka 10). 16 — Točke od 19 do 21 sodbe. 
I - 9253 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA — ZADEVA C-312/02 
16. Kraljevina Švedska zatrjuje, da te pri­
stojbine niso bile naložene zato, da bi pokrile 
upravne stroške švedskih organov, temveč 
kot nadomestilo za izdajo kart, in da je bil 
skupen znesek plačanih pristojbin manjši od 
stroška izdelave kart. Dalje, pristojbine niso 
bile pogoj za obravnavo prošenj za dodelitev 
pomoči: karte so bile poslane vsem zadevnim 
kmetom, pristojbine pa zaračunane na­
knadno. Prošnje za dodelitev pomoči so bile 
obravnavane in pomoči dodeljene, ne glede 
na to, ali so bile pristojbine plačane. 
17. Kakorkoli že, nisem prepričan, da so ta 
dejstva odločilna; saj, kot poudarja Komisija, 
so morali prosilci ob vložitvi prošnje priložiti 
karto in plačati pristojbino. Kot sem pojasnil 
v sklepnih predlogih v zadevi Kellinghusen in 
Ketelsen, se prepoved odbitkov, če naj bo 
učinkovita, ne sme razlagati zgolj formalno, 
torej tako, da se uporablja le za odtegljaje, ki 
so dejansko obračunani ob izplačilih. Pre­
poved vsakršnih odbitkov se mora namreč 
nujno nanašati na vse obremenitve, ki so v 
neposredni in bistveni zvezi z izplačanimi 
vsotami. 17 18. Komisija se sklicuje na dopis švedskega 
ministrstva za kmetijstvo generalnemu di­
rektorju DGVI (sedaj DG kmetijstvo) z dne 
2. februarja 1998, v katerem odgovarja na 
zahtevo po informacijah glede vzpostavitve 
integriranega administrativnega in kontrol­
nega sistema za določene skupnostne pro­
grame pomoči na Švedskem, kot zahteva 
Uredba št. 3508/92. 18 V tem dopisu 19 
švedska vlada pojasnjuje, da ta uredba 
zahteva sistem za identifikacijo kmetijskih 
zemljišč, ki se uporabi kot osnova za 
obravnavo prošenj za dodelitev pomoči na 
površino. Ker so bile razpoložljive karte 
neustrezne, je bil vzpostavljen sistem za 
identifikacijo, ki temelji na sklopih, katerih 
podlaga so posebne oštevilčene karte. Te 
karte pristojni organ uporablja pri obravnavi 
prošenj za dodelitev pomoči, zato jih morajo 
uporabljati tudi prosilci. Izdelava kart je 
povzročila visoke enkratne stroške. Kralje­
vina Švedska je preučila številne možnosti za 
financiranje sistema in se na koncu odločila 
za uvedbo pristojbin za karte. 
19. Zato se izkaže, da naj bi pristojbine za 
karte financirale sistem identifikacije parcel, 
ki je bil na Švedskem uveden na podlagi 
Uredbe št. 3508/92, in tako krile upravne 
stroške švedskih organov. 
17 - Točka 13. 18 — Uredba Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o 
vzpostavitvi integriranega upravnega in nadzornega sistema 
za nekatere programe pomoči Skupnosti (UL L 355, str. 1). 
19 — V prilogi k odgovoru Komisije na tožbo. 
I - 9254 
ŠVEDSKA PROTI KOMISIJI 
Pristojbine za karte območij krme 
20. Kraljevina Švedska podredno navaja, da 
pristojbine za karte območij krme ne morejo 
biti izključene iz financiranja Skupnosti, ker 
je bil v dopisu Komisije z dne 24. oktobra 
2000, označenem za „sporočilo v skladu s 
členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1663/95", 
omenjen zgolj prepovedan odbitek za po-
ljedeljske površine. Območja krme pa so del 
programa pomoči „na žival". Šele z drugim 
sporočilom na podlagi člena 8(1), prejetim 
6. avgusta 2001, je Komisija določila, da se iz 
financiranja Skupnosti izključijo tudi pristoj­
bine za karte območij krme. 
21. Komisija zatrjuje, da je od Kraljevine 
Švedske šele maja 2001 prejela podrobne 
informacije o izplačanih pomočeh za ob­
močja krme. Ker ocene izdatkov, predlaganih 
za izključitev, ni bilo obvezno vključiti v prvo 
obvestilo z dne 24. oktobra 2000 20, zaradi 
dejstva, da je navedla le poljedelske površine, 
ni podana nikakršna kršitev. Kraljevina Švedska prav tako ne more trditi, da ni mogla 
predvideti, kakšne korektivne ukrepe naj 
izvede, ker je 1. julija 2000 ukinila pristojbine 
za karte tako poljedelskih površin kot 
območij krme. 
22. Glede na okoliščine se izkaže, da je treba 
navedbe Kraljevine Švedske zavrniti. 
Pristojbine za karte območij, za katera so 
bile zaprošene tudi kmetijsko-okoljske in 
regionalne pomoči 
23. Kraljevina Švedska dalje zatrjuje, da 
pristojbine niso bile nezakonite v primerih 
kart območij, za katere je bila zaprošena tudi 
kmetijsko-okoljska ali regionalna pomoč. 
Člen 15 Uredbe št. 1765/92 in člen 30a 
Uredbe št. 805/68 ne zadevata kmetijsko-
okoljske ali regionalne pomoči. V primeru, 
da je bilo isto območje predmet prošnje za 
dodelitev pomoči za poljedelsko površino ali 
pomoči na žival in pa prošnje za dodelitev 
kmetijsko-okoljske ali regionalne pomoči, je 
pristojbina za zadevno karto znašala enako, 
kot če bi bila prošnja vložena samo za 
dodelitev pomoči za poljedelsko površino 20 — Glej točko 11 zgoraj. 
I - 9255 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-312/02 
ali pomoči na žival. Komisija kljub temu 
predlaga izključitev pristojbin za karte ob­
močij, ki so bila predmet obeh vrst pomoči 
(na eni strani kmetijsko-okoljske oziroma 
regionalne pomoči, na drugi strani pa 
pomoči za poljedeljsko površino oziroma 
pomoči na žival). 
24. Ne vidim, kako naj bi ta argument 
pomagal Kraljevini Švedski. Komisija je znesek, ki je ustrezal pristojbinam, ki so jih 
za karte plačali prosilci pomoči za poljedel­
sko površino ali pomoči na žival, izključila z 
utemeljitvijo, da so takšna plačila odbitki, ki 
jih prepovedujeta člen 15 Uredbe št. 1765/92 
in člen 30a Uredbe št. 805/68. Zgoraj sem 
nakazal, da se mi zdi razumevanje teh določb 
s strani Komisije pravilno. Dejstvo, da so ti 
prosilci obenem vložili prošnjo za druge 
vrste pomoči, nima nikakršnega pomena za 
kršitev členov 15 in 30a ali za posledice teh 
kršitev. 
Predlog 
25. V skladu z navedenim predlagam Sodišču, naj: 
1. tožbo zavrne in 
2. tožeči stranki naloži plačilo stroškov. 
I - 9256