Keywords

Summary



Keywords

1. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Diskrecijska pravica institucij – Sodni nadzor – Meje

2. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Uporaba konstruirane vrednosti – Upoštevanje proizvodnih stroškov – Izračun stroškov na osnovi računovodskih evidenc – Stroški, na katere vpliva izkrivljanje trga – Prilagoditev – Dopustnost – Merila

(uredbi Sveta št. 384/96, člena 2(3) in 5, in št. 1225/2009, člena 2(3) in 5)

3. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Pravila v zvezi z izračunom protidampinške stopnje, ki so določena v protidampinškem sporazumu GATT iz leta 1994 – Prenos v pravo Unije z osnovno protidampinško uredbo – Razlaga člena 2(5) navedene uredbe glede na navedeni protidampinški sporazum

(Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini iz leta 1994, t. i. protidampinški sporazum iz leta 1994, člen 2.2.1.1; uredbi Sveta št. 384/96, člen 2(5), in št. 1225/2009, člen 2(5))

4. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Odločitev o določitvi normalne vrednosti – Obrazložitev – Upoštevanje informacij, ki so bile zadevnim podjetjem posredovane med upravnim postopkom

(člen 296 PDEU; uredbi Sveta št. 384/96, člen 2, in št. 1225/2009, člen 2)

5. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Asimetrija med normalno vrednostjo in izvozno ceno, ki vpliva na njuno primerljivost – Prilagoditve – Upoštevanje provizij, nakazanih za prodajo

(uredbi Sveta št. 384/96, člen 2(10)(i), in št. 1225/2009, člen 2(10)(i))

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 31 in 32.)

2. Člen 2(3), prvi stavek, osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 (postal člen 2(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1225/2009) določa metodo za izračun normalne vrednosti, če v običajnem poteku trgovanja ni bilo prodaje podobnega proizvoda ali če je bila ta prodaja nezadostna ali če zaradi posebnih tržnih razmer taka prodaja ne omogoča ustrezne primerjave. Člen 2(5), prvi stavek, navedene uredbe (postal člen 2(5), prvi pododstavek, Uredbe št. 1225/2009) določa, da se normalna vrednost običajno izračuna na osnovi proizvodnih stroškov. V takem primeru se ti stroški običajno izračunavajo na osnovi računovodskih evidenc, ki jih hrani stranka v preiskavi. Vendar se v skladu z isto določbo računovodske evidence ne upoštevajo kot osnova za izračun normalne vrednosti, če se proizvodni stroški proizvoda, ki se preiskuje, v teh evidencah ne odražajo razumno.

To je primer, če na proizvodne stroške zadevnega proizvoda vpliva izkrivljanje notranjega trga, kot v primeru, kadar je cena proizvoda regulirana v državi izvoznici in tako ni posledica tržnih silnic. V tem primeru stroškov, ki so razvidni iz računovodske evidence, ni mogoče šteti za razumne in jih instituciji lahko prilagodita z uporabo drugih virov iz trgov, ki sta jih šteli za reprezentativnejše. Člen 2(5) navedene uredbe namreč omogoča, da instituciji pod določenimi pogoji upoštevata podatke iz drugih trgov, ne le iz trga države izvoznice ali države porekla.

(Glej točke 45, 51, 53, 58 in od 60 do 62.)

3. Sporazumi Svetovne trgovinske organizacije (STO) ob upoštevanju njihove narave in sistematike načeloma niso del pravil, ob upoštevanju katerih sodišče Unije nadzira zakonitost aktov institucij Unij na podlagi člena 230, prvi odstavek, ES. Vendar v primeru, ko je Unija nameravala izpolniti posamezno obveznost, ki jo je sprejela v okviru STO, ali če akt Unije napotuje izrecno na točno določene določbe sporazumov STO, mora sodišče Unije nadzorovati zakonitost zadevnega akta Unije glede na pravila STO.

V zvezi s tem je iz uvodne izjave 5 osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 razvidno, da je njen cilj zlasti ta, da se v pravo Unije kolikor mogoče prenesejo nova in podrobna pravila, določena v protidampinškem sporazumu iz leta 1994, med katera sodijo zlasti pravila v zvezi z izračunom stopnje dampinga. Unija je zato s členom 2(5) te uredbe (postal člen 2(5) Uredbe št. 1225/2009) nameravala izpolniti posebne obveznosti iz člena 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma iz leta 1994. Iz tega izhaja, da je člen 2(5) osnovne protidampinške uredbe treba kolikor je mogoče razlagati ob upoštevanju člena 2.2.1.1 navedenega sporazuma.

Poleg tega je razvidno, da besedilo določbe člena 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma iz leta 1994 ni bistveno drugačno od besedila člena 2(5), prvi pododstavek, prvi stavek, osnovne protidampinške uredbe (postal člen 2(5), prvi pododstavek, Uredbe št. 1225/2009), ki se nanaša na to, da se evidence vzdržujejo v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli države izvoznice in da se razumno upoštevajo proizvodni in prodajni stroški zadevnega proizvoda.

Nasprotno določbe člena 2(5), prvi pododstavek, drugi stavek, navedene uredbe (postal člen 2(5), drugi pododstavek, Uredbe št. 1225/2009) niso navedene v protidampinškem sporazumu iz leta 1994 in jih torej ni mogoče razlagati glede na ta sporazum.

(Glej točke od 74 do 78, 81 in 82.)

4. Glej besedilo odločbe.

(Glej točko 112.)

5. Iz besedila in sistematike člena 2(10) osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 (postal člen 2(10) Uredbe št. 1225/2009) izhaja, da je lahko prilagoditev izvoznih cen ali normalne vrednosti opravljena le zaradi upoštevanja razlik, ki se nanašajo na dejavnike, ki vplivajo na cene in torej na njihovo primerljivost. Drugače povedano, smisel prilagoditve je v ponovni vzpostavitvi skladnosti med normalno vrednostjo in izvozno ceno.

Posebej je glede upoštevanja provizij, plačanih za prodajo, kot to določa člen 2(10)(i) osnovne protidampinške uredbe (postal člen 2(10)(i) Uredbe št. 1225/2009), v tej določbi določeno, da te provizije vključujejo tudi maržo, ki jo je prejel trgovec izdelka ali podobnega izdelka, če je vloga takšnega trgovca podobna vlogi zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Zato člen 2(10)(i) osnovne protidampinške uredbe omogoča, da se izvede prilagoditev ne le zaradi razlik pri provizijah, plačanih za zadevno prodajo, ampak tudi zaradi marže, ki jo dobijo trgovci proizvoda, če imajo vlogo, podobno vlogi zastopnika, ki deluje na podlagi provizij.

(Glej točke 124, 125 in 127.)