SODBA SODIŠČA ZA USLUŽBENCE EVROPSKE UNIJE

(prvi senat)

z dne 5. novembra 2013

Ingo Hanschmann

proti

Evropskemu policijskemu uradu (Europol)

„Javni uslužbenci — Osebje Europola — Nepodaljšanje pogodbe — Zavrnitev ponudbe pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas — Razglasitev ničnosti s strani Sodišča za uslužbence — Izvršitev sodbe Sodišča za uslužbence“

Predmet:

Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, s katero I. Hanschmann med drugim predlaga razglasitev ničnosti odločbe z dne 28. novembra 2011, s katero mu je Evropski policijski urad (Europol) odobril znesek 13.000 EUR za to, da bi se izvršila sodba Sodišča za uslužbence z dne 29. junija 2010 v zadevi Hanschmann proti Europolu (F‑27/09, v nadaljevanju: sodba z dne 29. junija 2010).

Odločitev:

Odločba z dne 28. novembra 2011, s katero je Evropski policijski urad I. Hanschmannu odobril znesek v višini 13.000 EUR za to, da bi se izvršila sodba Sodišča za uslužbence v zadevi Hanschmann proti Europolu (F‑27/09), se razglasi za nično. Evropski policijski urad nosi svoje stroške in stroške I. Hanschmanna.

Povzetek

Pritožbe uradnikov – Sodba o razglasitvi ničnosti – Učinki – Obveznost sprejetja izvedbenih ukrepov – Načelo dobrega upravljanja – Posebne težave – Pravično nadomestilo za škodo, ki je bila tožeči stranki povzročena zaradi akta, razglašenega za ničnega – Pogoji

(člen 266 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41)

Pravila v zvezi z izvrševanjem sodb o razglasitvi ničnosti je treba – kadar gre zlasti za sodbo s področja javnih uslužbencev – razumeti tudi glede na člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v katerem je izraženo načelo dobrega upravljanja, in zlasti glede na odstavek 1 navedenega člena, v skladu s katerim ima vsakdo pravico, da institucije, organi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku.

Le kadar izvršitev sodbe o razglasitvi ničnosti pomeni posebno težavo, lahko zadevna institucija sprejme odločitev, s katero je mogoče pravično nadomestiti škodo, ki za zainteresirano stranko nastane z odločbo, ki je bila razglašena za nično, in lahko v tem okviru z njo začne dialog, v katerem poskuša doseči sporazum o pravičnem nadomestilu za nezakonitost, katere žrtev je bila.

Kadar se s sodbo sodišča Unije razglasi ničnost odločbe uprave zaradi kršitve pravice do obrambe, mora zadevna uprava dokazati, da je sprejela vse potrebne ukrepe, ki lahko odpravijo učinke te nezakonitosti, ki jo je ugotovilo sodišče. Uprava torej ne sme zgolj trditi, da žrtve te kršitve temeljne pravice ni več mogoče ponovno vrniti v položaj, v katerem bi lahko uveljavljala svojo pravico do obrambe, do česar je zlasti prišlo zaradi odločb, ki jih je uprava pozneje sama sprejela na tem področju. Dopustitev takšnega ravnanja bi obveznosti, da se na prvem mestu zagotovi spoštovanje pravice do obrambe in izvrši sodba o ugotovitvi kršitve te pravice, izničila vse bistvo. Le tedaj, ko je iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati zadevni upravi, objektivno težko oziroma nemogoče odpraviti učinke kršitve pravice do obrambe, ki je sankcionirana s sodbo o razglasitvi ničnosti, se lahko s to sodbo omogoči izplačilo odškodnine.

(Glej točke 38, 39 in 50.)

Napotitev na:

Sodišče za javne uslužbence: 24. junij 2008, Andres in drugi/ECB, F‑15/05, točka 132 in navedena sodna praksa.