ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sodba Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 8. septembra 2021 – Španija/Komisija

(Zadeva T‑554/19)

„Jezikovna ureditev – Razpis javnega natečaja za zaposlitev upravnih uslužbencev na področjih konkurenčnega prava, finančnega prava, prava ekonomske in monetarne unije, finančnih pravil, ki se uporabljajo za proračun EU, in zaščite eurokovancev pred ponarejanjem – Omejitev izbire jezika 2 med štirimi jeziki – Uredba št. 1 – Člen 1d(1), člen 27 in člen 28(f) Kadrovskih predpisov – Diskriminacija na podlagi jezika – Interes službe – Sorazmernost“

1. Evropska unija – Jezikovna ureditev – Uredba št. 1 – Področje uporabe – Odnosi med institucijami in njihovim osebjem – Vključitev brez posebnih predpisov (Uredba Sveta št. 1, člen 6) (Glej točko 27.)

2. Uradniki – Natečaj – Potek javnega natečaja – Jeziki sodelovanja na testih – Omejitev pri izbiri drugega jezika – Diskriminacija na podlagi jezika – Utemeljitev glede na potrebe službe – Spoštovanje načela sorazmernosti (Uredba Sveta št. 1, člen 1; Kadrovski predpisi za uradnike, člen 1d(6)) (Glej točke od 32 do 34.)

3. Uradniki – Natečaj – Potek javnega natečaja – Jeziki sodelovanja na testih – Omejitev pri izbiri drugega jezika – Sodni nadzor – Obseg (Kadrovski predpisi, člen 1d) (Glej točke od 35 do 37.)

4. Uradniki – Natečaj – Potek javnega natečaja – Jeziki sporazumevanja med Evropskim uradom za izbor osebja (EPSO) in kandidati – Omejitev – Dopustnost – Obrazložitev – Utemeljitev glede na potrebe službe – Spoštovanje načela sorazmernosti (Glej točke od 47 do 49.)

5. Uradniki – Natečaj – Potek javnega natečaja – Jeziki sodelovanja na testih – Enako obravnavanje – Zahteva po posebnih jezikovnih znanjih – Obrazložitev – Utemeljitev glede na potrebe službe – Spoštovanje načela sorazmernosti (Kadrovski predpisi, členi 27, odstavek 1 in 28(f)) (Glej točke od 64 do 71.)

6. Uradniki – Natečaj – Potek javnega natečaja – Jeziki sodelovanja na testih – Omejitev pri izbiri drugega jezika – Diskriminacija na podlagi jezika – Utemeljitev, ki se nanaša na interes službe, da zaposli osebe, ki so sposobne nemudoma začeti opravljati svoje delo – Nedopustnost (Glej točke od 102 do 105, 122 in 123.)

7. Pritožbe uradnikov – Sodba o razglasitvi ničnosti – Učinki – Razglasitev ničnosti razpisa javnega natečaja – Legitimna pričakovanja izbranih kandidatov – Neposeganje v že sklenjene zaposlitve (Glej točko 158.)

Predmet

Predlog na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti razpisa javnega natečaja EPSO/AD/374/19 za sestavo rezervnega seznama na področjih konkurenčnega prava, finančnega prava, prava ekonomske in monetarne unije, finančnih pravil, ki se uporabljajo za proračun EU, in zaščite eurokovancev pred ponarejanjem (UL 2019, C 191 A, str. 1).

Izrek

1. Razpis javnega natečaja EPSO/AD/374/19 za sestavo rezervnega seznama na področjih konkurenčnega prava, finančnega prava, prava ekonomske in monetarne unije, finančnih pravil, ki se uporabljajo za proračun EU, in zaščite eurokovancev pred ponarejanjem, se razglasi za ničen.
1.

Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Omejevalni ukrepi proti Siriji – Prepoved vstopa in prehoda ter zamrznitev sredstev v Siriji delujočim vodilnim poslovnežem – Sklep, sprejet v okoliščinah, ki so zadevni osebi znane in ki ji omogočajo, da razume obseg ukrepa, sprejetega proti njej – Dopustnost sumarne obrazložitve (člen 296 PDEU; Sklep Sveta 2013/255/PESC, kakor je bil spremenjen s sklepi (SZVP) 2015/1836, (SZVP) 2019/87, (SZVP) 2019/806 in (SZVP) 2020/179, člena 27(2)(a), 28(2)(a) in Priloga I; uredbe Sveta št. 36/2012, 2019/85, 2019/798 in 2020/716, Priloga II) (Glej točke od 37 do 42, 48 in 51.)
4.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Zamrznitev sredstev – Pravica do obrambe – Obvestitev o obremenilnih elementih – Poznejši sklep, s katerim se je ohranilo ime tožeče stranke na seznamu oseb, na katere se nanašajo ti ukrepi – Neobstoj novih razlogov – Kršitev pravice do izjave – Neobstoj (Sklep Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2018/1940, člen 9(2) in Priloga II; Uredba Sveta 2018/1931, Priloga) (Glej točke od 72 do 74, od 78 do 80 in od 89 do 91.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 27 do 29, 90 in 95.)
8.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Prepoved vstopa in prehoda ter zamrznitev sredstev oseb, ki spodkopavajo pravno državo ali sodelujejo pri izvajanju dejanj, ki pomenijo hude kršitve človekovih pravic – Omejitev pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja – Kršitev načela sorazmernosti – Neobstoj (člena 21(2)(b) in (c) ter 29 PEU; člen 215(2) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 7 in 52(1); Sklep Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2018/1940, člen 4(1), (2) in (7) ter Priloga II; Uredba Sveta 2018/1931, Priloga) (Glej točke od 139 do 150.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka, ki upodablja dve krili okrog trikotnika, in figurativna znamka, ki upodablja dve krili okrog kvadrata (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 43, 44, 50, 51 in od 58 do 60.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki B.home in B-Wohnen (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 32, 33, 44, 50, 59, 60, 69, 73 in od 83 do 85.)
8.

Skupna zunanja in varnostna politika – Posebni omejevalni ukrepi proti nekaterim osebam in subjektom glede na razmere v Siriji – Sklep 2013/255/SZVP in Uredba št. 36/2012 – Domneva podpore sirskemu režimu glede vplivnih podjetnic in podjetnikov, ki svoje dejavnosti opravljajo v Siriji – Dopustnost – Pogoji – Izpodbojna domneva – Nasprotni dokaz – Neobstoj (Sklep Sveta 2013/255/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2015/1836, člen 27(2)(a) in (3) in člen 28(2)(a) in (3); Uredba Sveta št. 36/2012, kakor je bila spremenjena z Uredbo 2015/1828, člen 15(1a)(a) in (1b)) (Glej točke 100, od 150 do 153 in od 157 do 159.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka BLEND 42 VODKA ter besedna in figurativna znamka 42 BELOW (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 35, 38, 64, 92 in 103.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 20 do 22, 90 in 97.)
1.

Približevanje zakonodaj – Zdravila za uporabo v humani medicini – Dovoljenje za dajanje na trg – Sprememba dovoljenja – Umik in prepoved dajanja na trg – Utemeljitev na podlagi previdnostnega načela v primeru negotovosti glede obstoja in obsega tveganja za zdravje (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/83, člen 116) (Glej točke od 45 do 48.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka Sakkattack – Besedni znamki ATTACK in Body attack ter figurativna znamka Body Attack SPORTS NUTRITION (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 35, od 44 do 46, od 48 do 51, 55, 56, od 62 do 65, 75, 78, 85, 86, 99, 104 in od 112 do 116.)
Sodba Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 23. septembra 2020 –

Veronese Design Company/EUIPO – Veronese (VERONESE)

(Zadeva T‑608/19)

„Znamka Evropske unije – Postopek za ugotovitev ničnosti – Figurativna znamka Evropske unije VERONESE – Prejšnja besedna znamka Evropske unije VERONESE – Relativni razlog za zavrnitev – Neobstoj verjetnosti zmede – Člen 8(1)(b) in člen 60(1)(a) Uredbe (EU) 2017/1001“

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka VERONESE in besedna znamka VERONESE

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 8(1)(b) in 60(1)(a))

(Glej točke 56, od 79 do 82 in od 91 do 95.)

Predmet

Tožba zoper odločbo petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 18. junija 2019 (zadeva R 2434/2018-5) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama Veronese in Veronese Design Company.

Izrek

1. Odločba petega odbora za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) z dne 18. junija 2019 (zadeva R 2434/2018-5) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama Veronese SAS in Veronese Design Company Ltd se razveljavi.

2. EUIPO nosi svoje stroške in plača stroške, ki jih je priglasila družba Veronese Design Company.
5.

Uradniki – Osebni prejemki – Korekcijski koeficienti – Načelo določitve za vsako državo članico glede na življenjske stroške v njenem glavnem mestu (Kadrovski predpisi za uradnike, člen 64 in Priloga XI, člen 1(3)(a) in člen 9) (Glej točke od 61 do 63.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka, ki domnevno vsebuje besedni element „TOTU“ ter je rdeče in črne barve – Figurativni znamki TOTTO (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 35 in od 39 do 43.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Sestavljena znamka – Šibek razlikovalni učinek prevladujočega elementa (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 24 do 26 in 46.)
3.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Absolutni razlogi za ničnost – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Figurativna znamka, ki prikazuje motiv šahovnice (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 7(1)(b) in (3) ter 59(2)) (Glej točke od 32 do 36, 41, 42, od 79 do 81, 84, 85 in 95.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Preizkus prijave – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila presoje (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člena 18(1)(a) in 58(1)(a); Uredba Komisije 2018/625, člen 10(3) in (4)) (Glej točke od 23 do 25, od 30 do 33 in 74.)
5.

Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Upodobitev orodja za cepljenje lesa (Uredba Sveta št. 6/2002, člena 6(1) in 25(1)(b)) (Glej točke 27, 28, 40, 43, 46, od 53 do 56, 63, 65, od 71 do 74 in 77.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka CROSS (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke 23, od 26 do 29, od 37 do 39, 45, 46, 48, 49, 52, 53, 58, 59, 62, 63 in 75.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka nume in besedna znamka numederm (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 32, 33, 58, 73, 77, 78, od 82 do 84, 86 in 87.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka BIOTON (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 17 do 23, 25 in 28.)
184

Glede tretje faze v zvezi z obvladovanjem tveganja je treba navesti, da se točka 6.3.4 sporočila o previdnostnem načelu, naslovljena „Preizkus koristi in stroškov ukrepanja ali neukrepanja“ (v nadaljevanju: preizkus koristi in stroškov), na katero se sklicujeta tožeči stranki, glasi: „Primerjati je treba najverjetnejše pozitivne ali negativne posledice nameravanega ukrepanja s takimi posledicami neukrepanja za skupne stroške [Unije] tako kratko- kot dolgoročno. Nameravani ukrepi bi morali prinesti skupno korist pri zmanjšanju tveganja na sprejemljivo raven. Preizkusa koristi in stroškov ni mogoče omejiti samo na ekonomsko analizo stroškov in koristi. Njegov obseg je širši in zajema neekonomske razloge. Preizkus koristi in stroškov pa bi moral zajemati ekonomsko analizo stroškov in koristi, kadar je to primerno in izvedljivo. Vendar je mogoče upoštevati druge analizne metode, kot so te, ki se nanašajo na učinkovitost možnih izbir in njihovo javno sprejemljivost. Družba je namreč morda pripravljena plačati višjo ceno, da se zavaruje interes, kot sta okolje ali zdravje, ki sta zanjo zelo pomembna. Komisija trdi, da bi bilo treba zahtevam, povezanim z varovanjem javnega zdravja, v skladu s sodno prakso Sodišča nedvomno priznati prevladujoč pomen v razmerju do ekonomskih razlogov. Pogoj za sprejete ukrepe je preizkus koristi in stroškov ukrepanja ali neukrepanja. Ta preizkus zajema ekonomsko analizo stroškov in koristi, kadar je to primerno in izvedljivo. Vendar je mogoče upoštevati druge analizne metode, kot so te, ki se nanašajo na učinkovitost in socialno-ekonomske učinke možnih izbir. Poleg tega lahko nosilca odločanja vodijo tudi neekonomski razlogi, kot je varovanje zdravja.“
Spomniti je treba, da člen 74(1) in (2) Direktive 2013/36 določa:

„1. Institucije imajo stabilno ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi ravnmi odgovornostmi, učinkovitimi procesi za ugotavljanje, obvladovanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim so ali bi lahko bile institucije izpostavljene, primerne mehanizme notranjih kontrol, vključno z zanesljivimi administrativnimi in računovodskimi postopki, ter politike in prakse prejemkov, ki so skladne s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganja in ga tudi spodbujajo.

2. Ureditve, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 so celoviti in sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, ki izhajajo iz poslovnega modela in dejavnosti institucije. Pri tem se upoštevajo tehnična merila iz členov 76 do 95.“
168

Na drugi strani se na tožeči stranki ne nanašajo nacionalni izvedbeni ukrepi, ki so lahko upoštevni v obravnavani zadevi, v tem primeru sklenitev sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sprejetje ministrskega odloka, ki se nanaša med drugim na razdelitev finančne podpore med krovne organizacije, ki so članice združenja LAG. Položaj tožečih strank se namreč razlikuje od položaja neposrednih ali posrednih upravičencev do finančne podpore, ker ne moreta postati članici take organizacije ali združenja LAG, saj ne izpolnjujeta pogojev, ki so za to določeni, zlasti pogoja v zvezi z dobrodelno naravo njunih dejavnosti. V teh okoliščinah bi bilo umetno od tožečih strank pričakovati, da pred nacionalnim sodiščem izpodbijata sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ministrski odlok ali kateri koli drug nacionalni ukrep v zvezi z razdelitvijo finančne podpore, da bi dosegli, da to sodišče Sodišču predloži vprašanje o veljavnosti izpodbijanega sklepa v zvezi z zadevno finančno podporo (glej po analogiji sodbi z dne 6. novembra 2018, Scuola Elementare Maria Montessori/Komisija, Komisija/Scuola Elementare Maria Montessori in Komisija/Ferracci, od C‑622/16 P do C‑624/16 P, EU:C:2018:873, točke od 65 do 67, in z dne 28. oktobra 2020, Associazione GranoSalus/Komisija, C‑313/19 P, neobjavljena, EU:C:2020:869, točke od 38 do 42).
11

Intervenientka je v podporo svojim pravicam do teh oznak podjetij svoji zahtevi za razglasitev ničnosti priložila vrsto dokazov, ki so vključevali posnetke zaslona s prikazom njenega spletnega mesta, njena letna poročila za leta od 2004 do 2006, dopise dobavitelja, dobavnico, račune, statistične podatke o prodaji, zapriseženo izjavo člana njenega oddelka za trženje, preglednico s podatki o prometu, ki ga je ustvarila, poslovne brošure, promocijsko in oglaševalsko gradivo, priznanje „podjetnik leta 2006“, ki je bilo podeljeno dvema od njenih poslovodij, izrezke iz časopisja iz let od 2003 do 2006 in sodbo Landgericht München I (deželno sodišče München I, Nemčija) z dne 9. septembra 2006.
91

Čeprav je res, da elementi, ki izhajajo iz postopka usklajenega razvrščanja in označevanja aktivne snovi, kot je razvidno iz člena 4(1) in (7) in člena 24 Uredbe št. 1107/2009 ter točk 3.6.4 in 4 Priloge II k tej uredbi, lahko vsebinsko vplivajo na odobritev te snovi, ostaja dejstvo, da sta postopka ločena, saj je vsak organiziran po svojih pravilih. Te ugotovitve ni mogoče ovreči s tem, da zadevna postopka lahko potekata vzporedno. Poleg tega dejstvo, da je Komisija zaradi doslednosti in usklajevanja razvila enoten model za predložitev poročil o oceni v skladu z Uredbo št. 1107/2009 in predlogov za usklajeno razvrstitev in označitev v skladu z Uredbo št. 1272/2008, ne vpliva na razlago in uporabo postopkovnih pravil, določenih v teh dveh uredbah.
64

Vendar dejstvo, da je tožeča stranka davčna rezidentka države izvora in da ima tam svoje interese in premoženje, ne dokazuje, da ima običajno prebivališče v tej državi (glej v tem smislu sklep z dne 26. septembra 2007, Salvador Roldán/Komisija, F‑129/06, EU:F:2007:166, točka 59). To velja še toliko bolj, če dohodki, za katere je bilo ugotovljeno, da so za davčne namene prijavljeni v državi izvora, izvirajo iz poklicne dejavnosti, opravljene v tujini. Tožeča stranka je na obravnavi jasno navedla, da je v Belgiji opravljala poklic samostojne sodne tolmačke za poljska sodišča in da je iz tega naslova za leto 2012 prijavila dohodek v višini 2664,64 poljskih zlotov (PLN) (približno 650 EUR). Tožeča stranka je na obravnavi prav tako navedla, da je leta 2014 zahtevala izbris iz poljskega registra gospodarskih družb in da je znesek 54.289,16 PLN (približno 12.700 EUR), prijavljen za to leto, predstavljal plačo, ki jo je v Belgiji prejela v tem letu od belgijske družbe, ki zagotavlja storitve za Komisijo.
71

V zvezi s tem je treba poudariti, da Uredba 2017/1001 ne vsebuje opredelitve pojma „javni red“. V teh okoliščinah in ob upoštevanju trenutnega stanja prava Unije, opisanega zgoraj v točki 50, in besedila člena 7(2) navedene uredbe, v skladu s katerim se odstavek 1 tega člena uporablja ne glede na to, da razlogi proti registraciji obstajajo le v delu Unije, je treba ugotoviti, da pravo Unije ne nalaga enotne lestvice vrednot in priznava, da se zahteve javnega reda lahko razlikujejo od ene do druge države in od enega do drugega obdobja, pri čemer države članice v bistvu lahko prosto določijo vsebino teh zahtev v skladu s svojimi nacionalnimi potrebami. Zahteve javnega reda tako sicer ne morejo vključevati ekonomskih interesov niti zgolj preprečevanja družbenih motenj, ki jih pomeni vsaka kršitev zakona, lahko pa vključujejo varstvo različnih interesov, za katere zadevna država članica meni, da so temeljni na podlagi njenega sistema vrednot (glej po analogiji sklepne predloge generalnega pravobranilca H. Saugmandsgaarda Øeja v združenih zadevah K. in H. (Pravica do prebivanja in zatrjevani vojni zločini), C‑331/16 in C‑366/16, EU:C:2017:973, točki 60 in 63 ter navedena sodna praksa).
94

Glede domnevne uporabe intelektualne stvaritve, varovane po italijanskem avtorskem pravu, to je legge n. 633 – Protezione del diritto d’autore e di altri diritti connessi al suo esercizio (zakon št. 633 o varstvu avtorske in drugih pravic, ki so povezane z njenim izvrševanjem) z dne 22. aprila 1941 (GURI št. 166 z dne 16. julija 1941), kakor je bil spremenjen, se tožeča stranka v tožbi sklicuje na „obliko Vespe“ ali „Vespo“. Tožeča stranka trdi, da umetniško in ustvarjalno jedro „Vespe“, ki ga predstavljajo oblikovne značilnosti, na katere je bilo opozorjeno v točkah 10 in 53 zgoraj, izhaja iz let 1945 in 1946, in da je ta osrednji ustvarjali del varovan po italijanskem avtorskem pravu, ne da bi bilo mogoče razlikovati med različnimi modeli koles z motorjem Vespa, kot je bilo potrjeno v sodbi torinskega sodišča. Zaradi teh značilnosti, ki se od takrat, ko je tožeča stranka ustvarila in prvič tržila prvi model, v bistvu niso spremenile, naj bi Vespa postala ikona, simbol navad in italijanskega umetniškega oblikovanja. Tožeča stranka je na obravnavi pojasnila, da prejšnji model zajema umetniško in ustvarjalno jedro izvirne Vespe, torej zgoraj navedene oblikovne značilnosti.
34

V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora EUIPO v skladu z ustaljeno sodno prakso izvajati svoja pooblastila v skladu s splošnimi načeli prava Unije. Čeprav mora EUIPO – ob spoštovanju načel enakega obravnavanja in dobrega upravljanja – upoštevati že sprejete odločbe o podobnih zahtevah in posvetiti posebno pozornost vprašanju, ali je treba odločiti v enakem smislu, mora biti uporaba teh načel kljub temu v skladu s spoštovanjem načela zakonitosti. Poleg tega mora biti preizkus vsake zahteve za registracijo zaradi pravne varnosti in zlasti dobrega upravljanja strog in celosten, da ne bi bila registracija ali razveljavitev registracije znamk neupravičena. Tako je treba tak preizkus opraviti v vsakem posameznem primeru. Registracija znaka kot znamke je namreč odvisna od posebnih meril, ki se uporabljajo za dejansko stanje obravnavanega primera in ki so namenjena preverjanju, ali sporni znak ne spada med razloge za zavrnitev (glej v tem smislu sodbo z dne 10. marca 2011, Agencja Wydawnicza Technopol/UUNT, C‑51/10 P, EU:C:2011:139, točke od 73 do 77, in sklep z dne 26. maja 2016, Hewlett Packard Development Company/EUIPO, C‑77/16 P, neobjavljen, EU:C:2016:373, točka 4).
3.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Sklep Evropske centralne banke (ECB) 2004/258 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Izjema glede varstva zaupnosti informacij, ki so kot take zavarovane po pravu Unije – Obseg (člen 15(3), četrti pododstavek, PDEU; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001; direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/39, člen 54(1), 2013/36, člen 53, in 2014/59, člen 84; Sklep Evropske centralne banke 2004/258, kakor je bil spremenjen s sklepoma 2011/342 in 2015/529) (Glej točke 118, 126, 132 in 133.)
1.

Pomoči, ki jih dodelijo države – Pregled Komisije – Sklep o začetku formalnega postopka preiskave iz člena 108(2) PDEU – Obveznost obrazložitve – Obseg – Sklep, s katerim se zainteresiranim strankam omogoči učinkovito sodelovanje v formalnem postopku preiskave – Sumarna obrazložitev v zvezi s selektivnostjo zadevnega nacionalnega ukrepa – Dopustnost (členi 107(1), 108(2) in 296(2) PDEU; Uredba Sveta št. 2015/1589, člena 6(1) in 9(2)) (Glej točke od 59 do 63 in od 66 do 80.)