Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Upravni postopek – Obveznosti Komisije

(Uredba Sveta št. 17)

2. Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Priglasitev

3. Pravo Skupnosti – Načela – Domneva nedolžnosti

4. Pritožba – Razlogi – Napačna presoja dejstev – Nedopustnost – Nadzor Sodišča nad presojo dokazov – Izključitev, razen v primeru izkrivljanja

(Člen 225(1) ES; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek)

5. Pritožba – Razlogi – Razlog, prvič naveden v okviru pritožbe – Nedopustnost

6. Pritožba – Razlogi – Obrazložitev sodbe, ki krši pravo Skupnosti – Izrek sodbe, ki je pravilen iz drugih pravnih razlogov – Zavrnitev

7. Akti institucij – Smernice o načinu določanja glob, naloženih ob kršitvi konkurenčnih pravil

(Uredba Sveta št. 17, člen 15; Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

Summary

1. Kršitev načela upoštevanja razumnega roka, ko Komisija sprejme odločbo glede konkurence, bi lahko povzročila njeno nezakonitost le, kolikor bi povzročila tudi kršitev pravic do obrambe zadevnega podjetja.

(Glej točki 64 in 72.)

2. Uporaba obrazca A/B je obvezna za priglasitve sporazumov glede konkurence in je predhodni, nujno potrebni pogoj za veljavnost priglasitve.

(Glej točki 86 in 135.)

3. Načelo domneve nedolžnosti je del pravnega reda Skupnosti in se uporablja v postopkih v zvezi s kršitvami pravil konkurence, ki se nanašajo na podjetja in lahko vodijo do naložitve glob ali periodičnih denarnih kazni. V zvezi s tem dejstvo, da je Komisija poslala obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, nikakor ne more šteti za dokaz domnevne krivde zadevnega podjetja. V nasprotnem primeru bi lahko odprtje celotnega postopka v tej zadevi kršilo načelo domneve nedolžnosti.

(Glej točki 90 in 99.)

4. Iz členov 225 ES in 58, prvi odstavek, Statuta Sodišča izhaja, da je Sodišče prve stopnje edino pristojno za ugotavljanje dejstev, razen če bi vsebinska nepravilnost njegovih ugotovitev izhajala iz listin v spisu, ki so mu bile predložene, in za presojo teh dejstev. Ko je Sodišče prve stopnje ugotovilo ali presodilo dejstva, je Sodišče pristojno, da na podlagi člena 225 ES izvršuje nadzor nad pravno opredelitvijo teh dejstev in pravnimi posledicami, ki jih je iz tega izpeljalo Sodišče prve stopnje.

Poleg tega Sodišče ni pristojno za ugotavljanje dejstev niti, načeloma, za presojo dokazov, ki jih je Sodišče prve stopnje sprejelo v podporo tem dejstvom. Če so bili dokazi pridobljeni zakonito ter če so bila spoštovana splošna pravna načela in postopkovna pravila glede dokaznega bremena in izvajanja dokazov, je Sodišče prve stopnje izključno pristojno za presojo vrednosti elementov, ki so mu bili predloženi. Ta presoja torej, razen izkrivljanja teh dejstev, ni pravno vprašanje, ki je predmet nadzora Sodišča. Listine iz spisa morajo očitno kazati na tako izkrivljanje, ne da bi bilo treba ponovno presojati dejstva in dokaze.

(Glej točke od 106 do 108.)

5. Če bi bilo eni stranki dovoljeno, da se pred Sodiščem prvič sklicuje na razloge in trditve, ki jih ni navedla pred Sodiščem prve stopnje, bi ji bilo dano pooblastilo, da se obrne na Sodišče, katerega pristojnost glede pritožb je omejena na presojo zakonite rešitve, ki je bila dana razlogom in trditvam, o katerih se je razpravljalo pred Sodiščem prve stopnje.

(Glej točko 114.)

6. Pritožbo je treba zavrniti, če obrazložitev sodbe Sodišča prve stopnje kaže na kršitev prava Skupnosti, vendar je njen izrek utemeljen z drugimi pravnimi razlogi.

(Glej točko 186.)

7. Če se Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ ne bi opredelile za pravna pravila, ki bi jih uprava vsekakor morala spoštovati, so slednje vendarle pravila ravnanja, ki kažejo na prakso, ki ji je treba slediti in od katere uprava v konkretnem primeru ne more odstopiti brez navedbe razlogov, ki bi bili združljivi z načelom enakega obravnavanja.

S tem, da sprejme taka pravila ravnanja in da jih z njihovo objavo razglasi, da jih bo v prihodnje uporabljala v primerih, na katere se nanašajo, se Komisija sama omejuje pri izvrševanju svojega pooblastila za odločanje po prostem preudarku in od teh pravil ne more odstopiti, ne da bi bila, glede na okoliščine primera, sankcionirana na podlagi kršitve splošnih pravnih načel, kot sta enako obravnavanje in varstvo legitimnega pričakovanja.

Poleg tega Smernice na splošno in abstraktno določajo metodo, za uporabo katere se je Komisija zavezala pri določanju zneska globe, naložene na podlagi člena 15 Uredbe št. 17. Te smernice, pri oblikovanju katerih se je Komisija sklicevala na merila, ki jih je razvila sodna praksa Sodišča, zato zagotavljajo pravno varnost podjetjem.

(Glej točke od 207 do 209.)