Uvodoma, Sodišče je večkrat odločilo, da dajatve ne spadajo na področje uporabe določb Pogodbe, ki se nanašajo na državne pomoči, razen če pomenijo način financiranja ukrepa pomoči, tako da so sestavni del tega ukrepa. Ko je način financiranja pomoči z dajatvijo sestavni del ukrepa pomoči, se posledice, ki izvirajo iz kršitve prepovedi začetka izvajanja iz člena 108(3), zadnji stavek, PDEU, s strani nacionalnih organov, nanašajo tudi na ta vidik ukrepa pomoči, tako da so nacionalni organi načeloma dolžni vrniti dajatev, ki je bila pobrana v nasprotju s pravom Unije (glej v tem smislu sodbe z dne 13. januarja 2005, Streekgewest, C‑174/02 , EU:C:2005:10 , točke 16, 24 in 25; z dne 7. oktobra 2005, Distribution Casino France in drugi, od C‑266/04 do C‑270/04, C‑276/04 in od C‑321/04 do C‑325/04 , EU:C:2005:657 , točka 35 ; z dne 7. septembra 2006, Laboratoires Boiron, C‑526/04 , EU:C:2006:528 , točka 43 in navedena sodna praksa, ter z dne 10. novembra 2016, DTS Distribuidora de Televisión Digital/Komisija, C‑449/14 P , EU:C:2016:848 , točka 65 in navedena sodna praksa).

Treba je spomniti, da mora v skladu s sodno prakso Sodišča med dajatvijo in pomočjo, da bi se lahko štelo, da je dajatev sestavni del ukrepa pomoči, na podlagi upoštevne nacionalne zakonodaje obstajati zavezujoča namembnostna povezava, tako da so prihodki od dajatve nujno namenjeni financiranju pomoči ter neposredno vplivajo na njeno višino in zato na presojo združljivosti te pomoči z notranjim trgom (sodbi z dne 22. decembra 2008, Régie Networks, C‑333/07, EU:C:2008:764, točka 99 in navedena sodna praksa, in z dne 10. novembra 2016, DTS Distribuidora de Televisión Digital/Komisija, C‑449/14 P, EU:C:2016:848, točka 68).

Poleg tega je Sodišče že presodilo, da v primeru, ko ima organ, pristojen za dodelitev pomoči, ki se financira z dajatvijo, diskrecijsko pravico uporabiti prihodek od te dajatve za ukrepe, ki niso ti, ki imajo vse značilnosti državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, taka okoliščina lahko izključi obstoj zavezujoče namembnostne povezave med dajatvijo in pomočjo. Ob takšni diskrecijski pravici, prihodki od dajatve namreč ne morejo neposredno vplivati na višino ugodnosti, ki je dana upravičencem do te pomoči. Takšna zavezujoča namembnostna povezava lahko obstaja, kadar je prihodek od dajatve v celoti in izključno namenjen dodelitvi pomoči, tudi različnih tipov (glej v tem smislu sodbe z dne 13. januarja 2005, Pape, C‑175/02, EU:C:2005:11, točka 16; z dne 27. oktobra 2005, Distribution Casino France in drugi, od C‑266/04 do C‑270/04, C‑276/04 in od C‑321/04 do C‑325/04, EU:C:2005:657, točka 55, ter z dne 22. decembra 2008, Régie Networks, C‑333/07, EU:C:2008:764, točki 102 in 104).

Poleg tega iz sodne prakse Sodišča izhaja, da takšne zavezujoče namembnostne povezave morda ni, kadar se znesek dodeljenih pomoči določi samo glede na objektivne kriterije, brez povezave z namenskimi davčnimi prihodki, in zanj velja zakonska absolutna zgornja meja (glej v tem smislu sodbo z dne 27. oktobra 2005, Distribution Casino France in drugi, od C‑266/04 do C‑270/04, C‑276/04 in od C‑321/04 do C‑325/04, EU:C:2005:657, točka 52).

Tako je Sodišče zlasti menilo, da zavezujoče namembnostne povezave med dajatvijo in pomočjo ni v primeru, ko je bil znesek dodeljenih pomoči določen v skladu z merili, ki nimajo povezave z namenskimi davčnimi prihodki, in v primeru, ko je nacionalna zakonodaja določala, da so se morebitni presežki teh prihodkov v razmerju do te pomoči prerazporedili, glede na okoliščine primera, v rezervni sklad ali v državno blagajno, ob tem, da je za navedene prihodke med drugim veljala absolutna zgornja meja, tako da je bil vsak presežek prav tako prerazporejen v splošni proračun države (glej v tem smislu sodbo z dne 10. novembra 2016, DTS Distribuidora de Televisión Digital/Komisija, C‑449/14 P, EU:C:2016:848, točke od 70 do 72).

V obravnavanem primeru mora predložitveno sodišče preveriti utemeljenost svoje premise, v skladu s katero so bile tri dajatve med zadevnim obdobjem sestavni del sistemov pomoči iz postopka v glavni stvari, ob upoštevanju elementov, navedenih v točkah od 16 do 22 te sodbe. V zvezi s tem mora to sodišče zlasti preučiti, ali je imelo zadržanje dela prihodkov centra CNC za posledico prerazporeditev zadevnega zneska na drugačne ukrepe, kot so ti, ki imajo vse značilnosti pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, in oceniti učinek, ki bi ga lahko imela prerazporeditev dela teh prihodkov v korist splošnega proračuna države med zadevnim obdobjem na obstoj zavezujoče namembnostne povezave med temi dajatvami in temi shemami.

(Glej točke od 19 do 23.)