Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Merila presoje

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

2. Konkurenca – Upravni postopek – Spoštovanje pravice do obrambe – Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah – Obvezna vsebina

(členi 81 ES, 82 ES in 85 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 27(1))

3. Konkurenca – Upravni postopek – Spoštovanje pravice do obrambe – Kršitev zaradi nepravilnega ravnanja Komisije – Pogoji

(členi 81 ES, 82 ES in 85 ES)

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Najvišji znesek – Izračun – Upoštevni promet

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

5. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Pripis – Pravna oseba, ki je bila v času kršitve odgovorna za upravljanje podjetja – Izjeme

(člen 81(1) ES)

6. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Odvračalni učinek – Spoštovanje načela sorazmernosti

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23)

7. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Odvračalni učinek – Uporaba množitelja

(člen 81 ES in 82 ES; uredbi Sveta št. 17, člen 15(2), in št. 1/2003, člen 23; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A, četrti odstavek)

Summary

1. Na področju konkurence lahko Komisija, kadar ima matična družba v lasti ves kapital hčerinske družbe, domneva, da matična družba odločilno vpliva na ravnanje te hčerinske družbe, ne da bi morala predložiti dodatne dokaze, da je matična družba dejansko izvajala tak vpliv ali da je vedela za kršitev ali vpletenost hčerinske družbe v to kršitev. Gre za izpodbojno domnevo, ki jo nasprotni dokaz lahko ovrže. Zato mora matična družba, ki jo Komisija šteje za solidarno odgovorno za plačilo globe, naložene hčerinski družbi, to domnevo ovreči z elementi, s katerimi je mogoče dokazati, da si njena hčerinska družba samostojno določa delovanje na trgu in da ti družbi zato nista enoten gospodarski subjekt. Drugače je izvajanje nadzora dokazano s tem, da domneva, ki izhaja iz lastništva vsega kapitala, ni ovržena.

Pri presoji, ali hčerinska družba na trgu ravna samostojno, je treba upoštevati vse elemente v zvezi s poslovnimi, organizacijskimi in pravnimi povezavami, ki to hčerinsko družbo povezujejo z matično, ti pa so lahko različni glede na značilnosti vsakega zadevnega primera.

Vendar pa dejstvo, da ima hčerinska družba lastno upravo in sredstva, samo po sebi ne dokazuje, da svoje ravnanje na trgu določa neodvisno od matične družbe. Dejstvo, da se upravi hčerinske družbe v stoodstotni lasti zaupa vodenje tekočih dejavnosti, je namreč običajno ravnanje, zato z njim ni mogoče dokazati, da so hčerinske družbe dejansko samostojne. Poleg tega je v vertikalno integriranih skupinah razdelitev nalog med hčerinskimi družbami in njihovo matično družbo običajno ravnanje, ki ne more ovreči domneve, da matične družbe dejansko odločilno vplivajo na ravnanje hčerinskih.

(Glej točke 125, 126, 130 in 131.)

2. Spoštovanje pravice do obrambe v upravnih postopkih, ki se nanašajo na politiko konkurence, zahteva, naj se zainteresiranemu podjetju v upravnem postopku da možnost, da ustrezno predstavi stališče o resničnosti in upoštevnosti zatrjevanih dejstev in okoliščin ter o dokumentih, ki jih Komisija navaja v podporo trditvi o obstoju kršitve Pogodbe. Člen 27(1) Uredbe št. 1/2003 je odraz tega načela, saj določa, da se mora strankam poslati obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, v katerem morajo biti jasno opredeljeni vsi bistveni elementi, na katere se Komisija opira v tej fazi postopka, da se lahko zainteresirane stranke dejansko seznanijo z ravnanji, ki jim jih očita Komisija, in učinkovito zagotovijo obrambo, preden Komisija sprejme končno odločbo. Ta zahteva je izpolnjena, če se v tej odločbi zadevnim osebam ne očita kršitev, ki so drugačne od tistih iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, in so navedena samo dejstva, glede katerih so se imele zadevne osebe možnost opredeliti.

Vendar so lahko ti elementi povzeti na kratko in ni nujno, da je končna odločba kopija obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, saj je to obvestilo pripravljalni dokument, v katerem sta presoja dejstev in pravna presoja le začasni. Tako se lahko sprejmejo dopolnila k obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, na podlagi odgovorov strank, katerih utemeljitve dokazujejo, da so dejansko lahko uresničevale pravico do obrambe. Komisija lahko za potrebe upravnega postopka tudi ponovno spremeni ali doda dejstva ali pravno podlago, na katere opira očitke, ki jih je navedla.

(Glej točke od 179 do 181.)

3. V okviru upravnega postopka, v katerem se uporabljajo pravila konkurence, upoštevanje trditve, ki jo je podjetje predložilo v postopku, vendar se pred sprejetjem končne odločbe glede tega ni moglo izreči, samo po sebi ne more biti kršitev njegove pravice do obrambe.

V zvezi s tem je pravica do obrambe kršena, če obstaja možnost, da bi se upravni postopek, ki ga vodi Komisija, zaradi nepravilnosti, ki jo je storila, končal drugače. Podjetje ne dokaže, da je nastala taka kršitev, ko zadostno dokaže, da bi bila vsebina odločbe Komisije drugačna, temveč ko dokaže, da bi si brez te nepravilnosti lahko bolje zagotovilo obrambo, na primer zato, ker bi za obrambo lahko uporabilo dokumente, do katerih mu je bil v upravnem postopku zavrnjen dostop.

(Glej točki 182 in 183.)

4. Zgornjo mejo 10 % prometa iz člena 23(2) Uredbe št. 1/2003 je treba izračunati na podlagi skupnega prometa vseh družb, ki sestavljajo gospodarski subjekt, ki deluje kot podjetje v smislu člena 81 ES, saj je lahko le skupni promet družb, ki sestavljajo podjetje, pokazatelj velikosti in gospodarske moči zadevnega podjetja.

(Glej točki 210 in 211.)

5. Fizična ali pravna oseba, ki je podjetje vodila ob nastanku kršitve, mora načeloma odgovarjati zanjo, čeprav je bila ob sprejetju odločbe o ugotovitvi kršitve za poslovanje podjetja odgovorna druga oseba.

Če je subjekt, ki je kršil pravila o konkurenci, pravno ali organizacijsko spremenjen, ta sprememba ne pomeni nujno nastanka novega podjetja, ki ni odgovorno za ravnanje predhodnega subjekta v nasprotju s pravili o konkurenci, če z gospodarskega vidika med subjektoma obstaja istovetnost.

Zaradi učinkovite uveljavitve pravil o konkurenci lahko namreč postane potrebno, da se kršitve v zvezi s kartelom izjemoma pripišejo novemu upravljavcu subjekta, ki sodeluje pri kartelu, če ga je z gospodarskega vidika mogoče šteti za naslednika prvotnega upravljavca.

To tako imenovano merilo „gospodarske kontinuitete“ je pomembno v posebnih okoliščinah, na primer, če bi pravna oseba, odgovorna za upravljanje podjetja, po storitvi kršitve prenehala pravno obstajati.

Če podjetje preneha obstajati zaradi prevzema, prevzemnik pridobi njegova sredstva in obveznosti, vključno z odgovornostjo za kršitev konkurenčnega prava. V tem primeru se lahko odgovornost za kršitev, ki jo je storilo prevzeto podjetje, pripiše prevzemniku.

Kadar je podjetje, udeleženo pri kartelu, prodano neodvisni tretji osebi ter med prejšnjim in novim upravljavcem ni nikakršne strukturne povezave, načelo gospodarske kontinuitete ne vpliva na načelo osebne odgovornosti.

(Glej točke od 215 do 218, 220 in 221.)

6. Namen sankcij iz člena 23 Uredbe št. 1/2003 je kaznovati protipravno ravnanje in preprečiti njegovo ponovitev. Torej je eden od namenov globe odvračanje.

Potreba po zagotavljanju odvračalnega učinka globe zahteva, da je globa določena ob upoštevanju želenega vpliva na podjetje, ki mu je naložena, to pa zato, da globa ne bi bila zanemarljiva oziroma, nasprotno, pretirana, zlasti glede na finančne zmožnosti zadevnega podjetja, v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz potrebe po zagotavljanju učinkovitosti globe in spoštovanja načela sorazmernosti.

(Glej točki 234 in 235.)

7. Pri uporabi množitelja zaradi odvračanja pri izračunu sankcij, ki jih določa člen 23 Uredbe št. 1/2003, se upoštevajo objektivne značilnosti udeležencev, kot so njihova velikost in gospodarski viri. Besedilo točke 1 A, četrti odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) ESPJ to potrjuje, saj se presoja elementov, na katerih temelji uporaba množitelja, opravi neodvisno od narave kršitve, njenega dejanskega vpliva na trg in geografskega obsega trga.

Ker sta matična in hčerinska družba z vidika člena 81 ES enotno podjetje, Komisija pri izračunu množitelja upošteva celotni promet matične družbe, in ne le prometa zadevnih hčerinskih družb.

Če je gospodarska enota medtem razpadla, lahko namreč vsak naslovnik odločbe Komisije zahteva, da se zgornja meja 10 % njegovega prometa uporabi individualno. Da se ob upoštevanju načela sorazmernosti ustrezno doseže odvračalni namen, je treba vsa sredstva podjetja oceniti na dan, ko je globa naložena.

(Glej točke 243, 252, 255 in 257.)