Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (tretji senat) 
z dne 19. septembra 2018 * 
„Predhodno odločanje – Socialna politika – Direktiva 2000 /78/ES – Enako obravnavanje pri  
zaposlovanju in delu – Člen 2(2) – Prepoved vsakršne diskriminacije zaradi invalidnosti –  
Kolektivna pogodba o socialni varnosti – Premostitvena pomoč, ki se izplača nekdanjim civilnim  
uslužbencem zavezniških sil v Nemčiji – Prenehanje izplačevanja te pomoči, ko zadevna oseba izpolni  
pogoje za pridobitev predčasne starostne pokojnine za invalidne osebe na podlagi zakonskega sistema  
pokojninskega zavarovanja“  
V zadevi C-312/17, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Landesarbeitsgericht Hamm (deželno delovno sodišče v Hammu, Nemčija) z odločbo z dne 28. marca 
2017 , ki je na Sodišče prispela 29. maja 2017 , v postopku 
Surjit Singh Bedi 
proti 
Zvezni republiki Nemčiji, 
Bundesrepublik Deutsc hland in Prozessstandsc haft für das Vereinigte Königreic h von 
Großbritannien und Nordirland, 
SODIŠČE (tretji senat), 
v sestavi L. Bay Larsen, predsednik senata, J. Malenovský, M. Safjan (poročevalec), D. Šváby in 
M. Vilaras, sodniki,  
generalna pravobranilka: E. Sharpston,  
sodni tajnik: A. Calot Escobar,  
na podlagi pisnega postopka,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
– za nemško vlado T. Henze in J. Möller, agenta,  
– za Bundesrepublik Deutschland in Prozessstandschaft für das Vereinigte Königreich von 
Großbritannien und Nordirland B. von Buchholz, Rechtsanwältin, 
– za Evropsko komisijo D. Martin in M. Kellerbauer, agenta, 
* Jezik postopka: nemščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2018 :734 1 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 29. maja 2018 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2(2) Direktive Sveta 2000 /78/ES 
z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 79). 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Surjitom Singhom Bedijem ter Bundesrepublik 
Deutschland (Zvezna republika Nemčija) in Bundesrepublik Deutschland in Prozessstandschaft für das 
Vereinigte Königreich von Großbritannien und Nordirland (Zvezna republika Nemčija, ki prek 
zastopanja uveljavlja pravice Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske) zaradi prenehanja 
izplačevanja premostitvene pomoči, ki jo določa kolektivna pogodba, ko zadevna oseba izpolni pogoje 
za prejemanje predčasne starostne pokojnine za invalidne osebe na podlagi zakonskega sistema 
pokojninskega zavarovanja. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
3 V uvodnih izjavah 8, od 11 do 13 in 15 Direktive 2000 /78 je navedeno: 
„(8) V smernicah o zaposlovanju za leto 2000 , o katerih se je dogovoril Evropski svet v Helsinkih 
10. in 11. decembra 1999 , je poudarjena potreba po krepitvi socialnemu vključevanju 
naklonjenega trga delovne sile z oblikovanjem politik, ki imajo za cilj boj proti diskriminiranju 
skupin, kakršne so denimo hendikepirane osebe. Poudarjena je tudi potreba, da se nameni 
posebna pozornost pomoči za starejše delavce, da bi se podaljšala doba njihove udeležbe znotraj 
delovne sile. 
[…] 
(11) Diskriminiranje zaradi vere ali prepričanja, hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti 
lahko ogrozi uresničevanje ciljev iz Pogodbe o Evropski skupnosti, še zlasti cilje visoke ravni 
zaposlenosti in socialnega varstva, višanja življenjske ravni in kakovosti življenja, ekono mske in 
socialne kohezije in solidarnosti ter prostega gibanja oseb. 
(12) V vsej Skupnosti bi zato morali prepovedati vsakršno neposredno ali posredno diskriminacijo 
zaradi vere ali prepričanja, hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti na področjih, ki jih 
ureja ta direktiva. Ta prepoved diskriminacije bi morala veljati tudi za državljane tretjih držav, ne 
vključuje pa različnega obravnavanja na podlagi državljanstva in ne vpliva na določbe, ki urejajo 
vstop v državo in bivanje državljanov tretjih držav ter njihove možnosti zaposlovanja in dela. 
(13) Ta direktiva se ne uporablja v zvezi s sistemi socialnega zavarovanja in socialnega varstva, katerih 
ugodnosti ne štejejo za dohodek v smislu opredelitve tega pojma, ki velja pri uporabi člena 141 
Pogodbe o Evropski skupnosti, niti za kakršna koli izplačila države, katerih cilj je dostop do 
zaposlitve ali ohranitev zaposlitve. 
[…] 
ECLI:EU:C:2018 :734 2 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
(15) Presoja o dejstvih, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da obstaja neposredna ali posredna 
diskriminacija, je stvar nacionalnih sodnih ali drugih pristojnih instanc, v skladu z nacionalno 
zakono dajo in prakso. Ti predpisi lahko predvidijo zlasti, da je posredno diskriminacijo mogoče 
ugotavljati s kakršnimi koli sredstvi, tudi na podlagi statističnih podatkov.“ 
4 Člen 1 te direktive določa: 
„Namen te direktive je opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji zaradi vere ali prepričanja, 
hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti pri zaposlovanju in delu, zato da bi v državah 
članicah uresničevali načelo enakega obravnavanja.“ 
5 Člen 2(1) in (2) navedene direktive določa: 
„1. V tej direktivi ‚načelo enakega obravnavanja‘ pomeni, da ne obstaja nikakršna neposredna ali 
posredna diskriminacija zaradi katerega od razlogov iz člena 1. 
2. V smislu odstavka 1: 
(a) se šteje, da gre za neposredno diskriminacijo, kadar je, je bila ali bi bila oseba obravnavana manj 
ugodno kakor neka druga v primerljivi situaciji zaradi katerega od razlogov iz člena 1; 
(b) se šteje, da gre za posredno diskriminacijo, kadar je zaradi kakšne navidez nevtralne določbe, 
merila ali prakse neka oseba določene vere ali prepričanja, ki ima določen hendikep ali je 
določene starosti ali spolne usmerjenosti, v primerjavi z drugimi v slabšem položaju, razen če: 
(i) tako določbo, merilo ali prakso objektivno upravičuje legitimni cilj in je način uresničevanja 
tega cilja primeren in nujen; ali 
(ii) mora delodajalec oziroma oseba ali organizacija, ki jo ta direktiva zavezuje, glede oseb 
z določenim hendikepom na podlagi nacionalne zakono daje sprejeti ustrezne ukrepe v skladu 
značeli iz člena 5, da odpravi podlago za prikrajšanost, ki jo povzroča taka določba, merilo ali 
praksa.“ 
6 Člen 3(1) in (3) te direktive določa: 
„1. V mejah pristojnosti, ki so prenesene na Skupnost, se ta direktiva uporablja za vse osebe, bodisi 
v javnem bodisi v zasebnem sektorju, vključno z javnimi telesi, kar zadeva: 
[…] 
(c) zaposlitev in delovne pogoje, vključno z odpustitvijo in plačilom; 
[…] 
3. Ta direktiva se ne uporablja v zvezi s plačili kakršne koli vrste iz državnih programov, vključno 
s sistemom socialne varnosti ali socialnega zavarovanja.“ 
7 Člen 16 Direktive 2000 /78 določa: 
„Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da: 
(a) se odpravijo vsi zakoni in drugi predpisi, ki so v nasprotju z načelom enakega obravnavanja; 
(b) se ali se lahko razveljavijo ali spremenijo vse določbe, ki so [v] nasprotju z načelom enakega 
obravnavanja, v individualnih ali kolektivnih pogodbah, v internih aktih podjetij ali v predpisih, ki 
urejajo samozaposlenost ter organizacije delojemalcev in delodajalcev.“ 
ECLI:EU:C:2018 :734 3 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17 
BEDI 
Nemško pravo 
8 Tarifvertrag zur sozialen Sicherung der Arbeitnehmer bei den Stationierungsstreitkräften im Gebiet der 
Bundesrepublik Deutschland (kolektivna pogodba o socialni varnosti zaposlenih pri zavezniških silah, 
nameščenih na ozemlju Zvezne republike Nemčije) z dne 31. avgusta 1971 (v nadaljevanju: TV 
SozSich) je bila sklenjena med Zvezno republiko Nemčijo in različnimi sindikati, da bi se z njo 
določile delovne razmere delavcev, ki delajo pri oboroženih silah, ki jih njihove matične države, med 
katerimi je Združeno kraljestvo, namestijo na ozemlju Zvezne republike Nemčije. 
9 Člen 2 TV SozSich, naslovljen „Pogoji za upravičenost“, določa: 
„Pravico do dajatev iz te kolektivne pogodbe imajo zaposleni, ki 
1. so odpuščeni zaradi zmanjšanja števila zaposlenih, 
(a) ki je posledica zmanjšanja števila vojakov, 
(b) ki je posledica zmanjšanja baz ali enot ali njihove premestitve iz trenutnega območja stalnega 
delovnega mesta zaradi odločitve iz vojaških razlogov, ki jo je sprejel hierarhično najvišji organ, 
2. ob odpustitvi 
(a) delajo polni delovni čas vsaj eno leto, 
(b) lahko dokažejo, da so vsaj pet let delali v smislu člena 8 [Tarifvertrag für die Arbeitnehmer bei den 
Stationierungsstreitkräften im Gebiet der Bundesrepublik Deutschland (kolektivna pogodba za 
uslužbence vojaških sil, nameščenih na ozemlju Zvezne republike Nemčije) z dne 16. decembra 
1966 (v nadaljevanju: TV AL II)] ali [Tarifvertrag für die bei den Dienststellen, Unternehmen und 
sonstigen Einrichtungen der alliierten Behörden und der alliierten Streitkräfte im Gebiet von 
Berlin beschäftigten Arbeitnehmer (kolektivna pogodba za uslužbence služb, podjetij in drugih 
upravnih organov zavezništev in zavezniških oboroženih sil na območju Berlina) z dne 
30. januarja 1968 (v nadaljevanju: TV B II)] in so dopolnili starost 40 let, 
(c) zadnjih pet let stalno prebivajo v kraju, ki spada na področje krajevne uporabe TV AL II ali 
TV B II, 
(d) ne izpolnjujejo pogojev za prejemanje starostne ali predčasne starostne pokojnine v okviru 
zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja, in 
3. jim v okviru uporabe TV AL II ni bilo ponujeno nobeno drugo sprejemljivo delo […]“ 
10 Člen 4 TV SozSich, naslovljen „Premostitvena pomoč“, določa: 
„1. Premostitvena pomoč se izplača: 
(a) kot dodatek k plačilu, prejetem za drugo zaposlitev zunaj oboroženih sil, nameščenih na nemškem 
ozemlju, 
(b) kot dodatek k pomoči Bundesanstalt für Arbeit [(zvezni zavod za zaposlovanje, Nemčija)] za 
brezposelnost ali poklicno izobraževanje (nadomestilo za brezposelnost, socialna pomoč 
brezposelnim, preživnina), 
ECLI:EU:C:2018 :734 4 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
(c) kot dodatek k nadomestilu za bolniško odsotnost, ki se zaradi bolezni izplača v okviru zakonskega 
sistema zdravstvenega zavarovanja, ali k nadomestilu za invalidnost, ki se zaradi nezmožnosti za 
delo zaradi nesreče pri delu izplača v okviru zakonskega sistema nezgodnega zavarovanja. 
[…] 
3. 
(a) (1) Osnova za izračun premostitvene pomoči, ki se izplača kot dodatek k plačilu, prejetemu za 
drugo zaposlitev [(odstavek 1(a)], je osnovna plača, ki jo določa člen 16(1)(a) TV AL II, ki je 
na datum odpustitve pripadala zaposlenemu za cel mesec na podlagi rednega delovnega časa, 
določenega s pogodbo o njegovi zaposlitvi (formula za izračun: običajni dnevni delovni čas × 
13: 3) […] 
5. 
(a) Zaposleni, ki so na datum odpustitve dosegli 
20 let delovne dobe (člen 8 TV AL II ali TV B II) in starost 55 let ali 
25 let delovne dobe (člen 8 TV AL II ali TV B II) in starost 50 let 
so upravičeni do premostitvene pomoči v skladu z odstavki od 1 do 4 brez časovne omejitve. 
[…]“ 
11 Člen 8 TV SozSich, naslovljen „Izključitev plačila in vračilo neupravičeno izplačanih premostitvenih 
pomoči in prispevkov“, v odstavku 1(c) določa: 
„Premostitvena pomoč in prispevki se ne plačajo za obdobja: 
[…] 
(c) po mesecu, v katerem je zaposleni izpolnil pogoje za upravičenost do predčasne starostne 
pokojnine ali invalidske pokojnine na podlagi zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja.“ 
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje 
12 Za S. S. Bedija, rojenega leta 1954 , je bilo ugotovljeno, da je težek invalid s 50-odstotno invalidnostjo. 
13 VNemčiji je leta 1978 začel delati za oborožene sile Združenega kraljestva kot civilni uslužbenec in 
nazadnje kot varnostnik v bazi Münster (Nemčija). Na podlagi določb njegove pogodbe o zaposlitvi so 
se za njegovo delovno razmerje uporabljale kolektivne pogodbe za zaposlene pri oboroženih silah, 
nameščenih na nemškem ozemlju, med katerimi je bila TV SozSich. 
14 S. S. Bedi je bil odpuščenz učinkom od 31. decembra 2013 zaradi zaprtja baze Münster. Od 1. januarja 
2014 je prejemal premostitveno pomoč, ki je določena v členu 4 TV SozSich (v nadaljevanju: 
premostitvena pomoč). Ta pomoč je nazadnje znašala 1604 ,20 EUR mesečno. 
15 S. S. Bedi je 1. marca 2014 začel delati kot varnostnik pri zasebni družbi, pri kateri je od 1. aprila 2016 
zaposlen za polni delovni čas. 
ECLI:EU:C:2018 :734 5 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
16 Zvezna republika Nemčija je v dopisu z dne 23. marca 2015 S. S. Bedija obvestila, da izpolnjuje pogoje 
za prejemanje predčasne starostne pokojnine za osebe s hudo invalidnostjo na podlagi zakonskega 
sistema pokojninskega zavarovanja od 1. maja 2015 in da zato s 30. aprilom 2015 ne bo več upravičen 
do prejemanja premostitvene pomoči na podlagi člena 8(1)(c) TV SozSich. Na ta zadnjenavedeni datum 
je bilo nakazovanje navedene pomoči končano. 
17 Predčasna starostna pokojnina za osebe s hudo invalidnostjo v položaju, kot je položaj S. S. Bedija, 
znaša 909,50 EUR mesečno ob upoštevanju 10,80 % znižanja za 36 koledarskih mesecev, v katerih je to 
pokojnino prejemal predčasno. Najvišji znesek dodatnih izplačil, ki bi jih lahko prejemal poleg 
navedene starostne pokojnine, ne da bi bil njen znesek znižan, bi znašal 450 EUR mesečno za celotno 
starostno pokojnino. Najvišji znesek skupnih izplačil, vključno z delno starostno pokojnino, kar je 
v položaju S. S. Bedija prav tako mogoče, bi znašal 2310 EUR za delno starostno pokojnino v višini ene 
tretjine, 1750 EUR za delno pokojnino v višini 50 % in 1200 EUR za delno pokojnino v višini dveh 
tretjin polne pokojnine. S. S. Bedi bi v obravnavanem primeru lahko prejemal delno pokojnino v višini 
dveh tretjin polne pokojnine. 
18 S. S. Bedi je pri Arbeitsgericht Münster (delovno sodišče v Münstru, Nemčija) vložil tožbo proti Zvezni 
republiki Nemčiji kot pogodbenici TV SozSich na podlagi člena 56(8) Sporazuma z dne 19. junija 1951 
o dopolnitvi Sporazuma med pogodbenicami Severnoatlantske pogodbe o statusu njihovih sil v zvezi 
s tujimi silami, nameščenimi v Zvezni republiki Nemčiji, ki je bil podpisan 3. avgusta 1959 ter 
spremenjen 21. oktobra 1971 , 18. maja 1981 in 18. marca 1993 , kot zastopnici interesov Združenega 
kraljestva. Predlagal je, naj navedeno sodišče ugotovi obveznost, da se mu po 1. maju 2015 še naprej 
izplačuje premostitvena pomoč. Arbeitsgericht Münster (delovno sodišče v Münstru) je s sodbo, 
vročeno 11. februarja 2016 , tožbo S. S. Bedija zavrnilo. 
19 S. S. Bedi je zoper to sodbo vložil pritožbo pri Landesarbeitsgericht Hamm (deželno delovno sodišče 
v Hammu, Nemčija). Navedenemu sodišču je predlagal, naj ugotovi obveznost nadaljevanja 
izplačevanja premostitvene pomoči in izplačila te pomoči od aprila 2016 do decembra 2016 . 
20 Predložitveno sodišče se sprašuje, ali člen 8(1)(c) TV SozSich v okoliščinah, v katerih delavec izpolnjuje 
pogoje za upravičenost do predčasne starostne pokojnine za osebe s hudo invalidnostjo na podlagi 
zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja, krši prepoved diskriminacije zaradi invalidnosti, 
določeno v členih 1 in 16 Direktive 2000 /78. 
21 V skladu s sodno prakso Bundesarbeitsgericht (zvezno delovno sodišče, Nemčija) naj člen 8(1)(c) TV 
SozSich ne bi pomenil nobene neposredne ali posredne diskriminacije za zadevne delavce. Ta določba 
naj namreč ob upoštevanju pogojev za prejemanje predčasne starostne pokojnine ne bi temeljila na 
invalidnosti in naj bi bila vsekakor objektivno utemeljena z legitimnim ciljem, pri čemer naj bi bila 
sredstva za dosego tega cilja primerna in nujna. 
22 Vendar predložitveno sodišče meni, da ob upoštevanju nedavne sodne prakse Sodišča in zlasti sodbe 
z dne 6. decembra 2012 v zadevi Odar (C-152/11, EU:C:2012 :772) diskriminacija ni izključena. 
23 V zvezi s tem predložitveno sodišče med drugim poudarja, da se merilo iz člena 8(1)(c) TV SozSich 
nanaša na upravičenost do pravice do predčasne pokojnine. Ker ni pomem bno dejansko prejemanje 
starostne pokojnine, ampak zgolj pravica delavca do prejemanja take pokojnine, naj bi TV SozSich 
vedno pripeljal do krajšega prejemanja premostitvene pomoči za invalidne delavce v primerjavi 
z neinvalidnimi delavci. Izhodiščni položaj teh dveh vrst delavcev pa naj bi bil enak v tem, da jih je 
delodajalec odpustil ter da morajo zaradi starosti in trajanja svojega delovnega razmerja prejemati 
pomoč za ohranjanje dostojne ravni življenjskega standarda , ki jim ga je zagotavljalo njihovo delo in 
prihodki povezani z njim, do začetka prejemanja starostne pokojnine na podlagi zakonskega sistema 
pokojninskega zavarovanja. 
ECLI:EU:C:2018 :734 6 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
24 Če se v okviru premostitvene pomoči za merilo uporabi pravica do predčasne starostne pokojnine za 
osebe s hudo invalidnostjo, naj bi se ogrozila ugodnost, ki se zagotovi z dodelitvijo take pokojnine, 
s katero se upoštevajo težave in posebna tveganja, ki nastanejo delavcem s hudo invalidnostjo. Ta 
ugodnost naj se glede na to, da se z njo kompe nzira manj ugoden položaj, ki je posledica zgolj take 
invalidnosti, ne bi smela upoštevati v okviru primerjave delavcev s hudo invalidnostjo in neinvalidnih 
delavcev ter njihovih položajev v zvezi s prejemanjem premostitvene pomoči. V nasprotnem primeru 
bi imelo nadomestilo, ki ga je zakono dajalec določil za posebne težave oseb s hudo invalidnostjo, za te 
osebe negativne učinke. 
25 V teh okoliščinah je Landesarbeitsgericht Hamm (deželno delovno sodišče v Hammu) prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje: 
„Ali je treba člen 2(2) Direktive [2000 /78] razlagati tako, da nasprotuje določbi v kolektivni pogodbi, ki 
določa, da prejemanje premostitvene pomoči, ki se izplačuje z namenom zagotavljanja dostojnih 
sredstev za preživljanje delavcem, ki so izgubili zaposlitev, na podlagi osnovne plače, ki jo določa 
kolektivna pogodba, in do pridobitve ekono mske varnosti s pravico do starostne pokojnine iz naslova 
zakonskega pokojninskega zavarovanja, preneha s pridobitvijo pravice do prejemanja predčasne 
starostne pokojnine, in katere uporaba je odvisna od možnosti prejemanja predčasne starostne 
pokojnine zaradi invalidnosti?“ 
Vprašanje za predhodno odločanje 
26 Predložitveno sodišče z vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2(2) Direktive 2000 /78 razlagati 
tako, da nasprotuje določbam kolektivne pogodbe, ki določajo, da se premostitvena pomoč, ki je bila 
delavcu, ki je izgubil zaposlitev, dodeljena za zagotavljanje dostojnega dohodka, dokler ne pridobi 
pravice do starostne pokojnine na podlagi zakonskega pokojninskega zavarovanja, preneha izplačevati, 
ko ta delavec izpolni pogoje za prejemanje predčasne starostne pokojnine, ki je na podlagi tega 
sistema določena za osebe s hudo invalidnostjo. 
27 V obravnavanem primeru je TV SozSich kolektivna pogodba, sklenjena med Zvezno republiko Nemčijo 
in različnimi sindikati v zvezi s socialno varnostjo zaposlenih pri oboroženih silah, nameščenih na 
nemškem ozemlju. 
28 Najprej je treba spomniti, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča iz naslova, preambule, 
vsebine in cilja Direktive 2000 /78 razvidno, da je njen namen vzpostavitev splošnega okvira za 
zagotovitev enakega obravnavanja „pri zaposlovanju in delu“ vseh oseb, tako da se jim omogoči 
učinkovito varstvo pred diskriminacijo, ki temelji na enem od razlogov iz člena 1 te direktive, med 
katerimi je tudi invalidnost (glej v tem smislu sodbi z dne 18. junija 2009 , Hütter, C-88/08, 
EU:C:2009 :381, točka 33, in z dne 14. marca 2018 , Stollwitzer, C-482/16, EU:C:2018 :180, točka 20). 
29 Prvič, za odgovor na vprašanje nacionalnega sodišča je treba preučiti, ali določbe, kot so določbe iz TV 
SozSich, ki se nanašajo na premostitveno pomoč, za katero se zatrjuje, da je diskriminatorna, spadajo 
na področje uporabe Direktive 2000 /78. 
30 V zvezi s tem je treba področje uporabe te direktive ob upoštevanju členov 3(1)(c) in (3) v povezavi 
z uvodno izjavo 13 te direktive razumeti tako, da ne zajema sistemov socialnega zavarovanja in 
socialnega varstva, katerih ugodnosti se ne štejejo za plačilo v smislu opredelitve tega pojma, ki velja 
pri uporabi člena 157(2) PDEU (sodbi z dne 6. decembra 2012 , Dittrich in drugi, C-124/11, 
C-125/11 in C-143/11, EU:C:2012 :771, točka 31, ter z dne 2. junija 2016 , C, C-122/15, EU:C:2016 :391, 
točka 20). 
31 Ugotoviti je torej treba, ali se premostitvena pomoč, kot je določena s TV SozSich, lahko šteje za 
plačilo v smislu člena 157 PDEU. 
ECLI:EU:C:2018 :734 7 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
32 V skladu s členom 157(2) PDEU je treba pojem „plačilo“ razlagati tako, da pomeni običajno osnovno 
ali minimalno mezdo ali plačo ter kakršne koli druge prejemke v denarju ali v naravi, ki jih delavec 
prejme iz naslova zaposlitve neposredno ali posredno od svojega delodajalca. 
33 Iz sodne prakse Sodišča je razvidno, da je treba pojem „plačilo“ v smislu člena 157(2) PDEU razlagati 
široko. Zajema zlasti vse sedanje ali prihodnje prejemke v denarju ali naravi, ki jih delavec zaradi 
zaposlitve prejme od delodajalca, pa čeprav le posredno, in ne glede na to, ali jih prejme na podlagi 
pogodbe o zaposlitvi, zakonskih določb ali na prostovoljni podlagi. Poleg tega okoliščina, da se 
nekateri prejemki izplačajo po prenehanju delovnega razmerja, ne izključuje tega, da imajo lahko 
značaj plačila v smislu zgoraj navedenih predpisov (sodbi z dne 6. decembra 2012 , Dittrich in drugi, 
C-124/11, C-125/11 in C-143/11, EU:C:2012 :771, točka 35, ter z dne 2. junija 2016 , C, C-122/15, 
EU:C:2016 :391, točka 21). 
34 Sodišče je tudi pojasnilo, da k prejemkom, opredeljenim kot „plačilo“, spadajo ravno tiste ugodnosti, ki 
jih delodajalec plača na podlagi obstoja delovnih razmerij, ki naj zagotovijo delavcem prihodek, čeprav 
v posebnih primerih ne opravljajo nobenega dela, določenega v delovni pogodbi. Poleg tega ni mogoče 
samo zato, ker take dajatve upoštevajo tudi socialnopolitične cilje, dvomiti o tem, da imajo te dajatve 
lastnost plačila (sodbi z dne 9. decembra 2004 , Hlozek, C-19/02, EU:C:2004 :779, točka39, in z dne 
2. junija 2016 , C, C-122/15, EU:C:2016 :391, točka 22). 
35 Dalje, glede premostitvene pomoči, ki jo delodajalec plača delavcu zaradi odpovedi pogodbe 
o zaposlitvi, je Sodišče že ugotovilo, da je to neke vrste odloženo plačilo, do katerega je delavec 
upravičen na podlagi delovnega razmerja, ki pa mu je izplačano šele ob prenehanju delovnega 
razmerja, da se mu olajša prilagoditev na nove okoliščine, ki so s tem nastale (sodbi z dne 17. maja 
1990 , Barber, C-262/88, EU:C:1990 :209, točka 13, in z dne 9. decembra 2004 , Hlozek, C-19/02, 
EU:C:2004 :779, točka 37). 
36 Poleg tega je v skladu z ustaljeno sodno prakso za ugotovitev, ali dajatev spada na področje uporabe 
člena 157 PDEU, lahko odločilno le to, ali je bila dajatev delavcu dodeljena na podlagi delovnega 
razmerja, ki ga povezuje s prejšnjim delodajalcem, torej merilo zaposlitve, ki izhaja iz navedenega člena 
(glej v tem smislu sodbi z dne 6. decembra 2012 , Dittrich in drugi, C-124/11, C-125/11 in C-143/11, 
EU:C:2012 :771, točka 37, ter z dne 24. novembra 2016 , Parris, C-443/15, EU:C:2016 :897, točka 34). 
37 V obravnavanem primeru je iz predložitvene odločbe razvidno, da je namen premostitvene pomoči 
starejšim delavcem z dolgo delovno dobo, ki so bili zakonito odpuščeni zaradi gospodarskih razlogov, 
omogočiti, da po koncu delovnega razmerja prejemajo podporo. Cilj te pomoči je zagotoviti sredstva 
za preživljanje in omiliti manj ugoden položaj, ki je posledica prejemanja nižjega plačila na novem 
delovnem mestu ali brezposelnosti. Cilj navedene pomoči je tudi delavca spodbuditi, da ostane aktiven 
in da sklene novo delovno razmerje zunaj sektorja oboroženih sil, nameščenih v Nemčiji. Za to gre 
med drugim, kadar delavec v okviru nove zaposlitve prejme plačilo, ki je nižje od plačila, ki ga je 
prejemal v okviru zaposlitve pri navedenih oboroženih silah, ali celo nižje od nadomestila za 
brezposelnost. 
38 Predložitveno sodišče navaja, da je premostitvena pomoč posebna socialna dajatev, ki se financira iz 
davkov in ki jo Zvezna republika Nemčija izplača na podlagi svojih obveznosti, ki izhajajo iz TV 
SozSich, zunaj delovnega razmerja, ki je obstajalo med delavcem in njegovo državo zaposlitve. Vendar 
navedeno sodišče pojasnjuje, da Zvezna republika Nemčija to pomoč izplača v imenu držav izvora 
oboroženih sil, nameščenih na nemškem ozemlju. 
39 V teh okoliščinah je treba v obravnavanem primeru šteti, da je navedeno pomoč S. S. Bediju dodelilo 
Združeno kraljestvo kot njegov delodajalec, kot je navedla Zvezna republika Nemčija, ki prek 
zastopanja uveljavlja pravice Združenega kraljestva v svojem pisnem stališču. 
ECLI:EU:C:2018 :734 8 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
40 Dalje, ker je premostitvena pomoč določena v kolektivni pogodbi, kot je TV SozSich, ki se nanaša zgolj 
na eno posebno kategorijo delavcev, in sicer na delavce, zaposlene pri oboroženih silah, nameščenih na 
nemškem ozemlju, je ta pomoč opredeljena s pogoji o zaposlitvi, dogovorjenimi med delavcem, ki 
koristi navedeno pomoč, in delodajalcem. 
41 V zvezi s tem se znesek navedene pomoči izračuna na podlagi zadnje izplačane plače. Kot navaja 
predložitveno sodišče, se v skladu s členom 4(3)(a)(1) TV SozSich premostitvena pomoč namreč 
dodeli na podlagi osnovne plače, ki jo je delavec prejel na datum odpustitve. 
42 Iz tega sledi, da v obravnavanem primeru premostitvena pomoč pomeni dejansko ugodnost, ki jo 
delodajalec plača delavcu na podlagi njegove zaposlitve. Zato pomeni „plačilo“ v smislu člena 157(2) 
PDEU. Ta pomoč torej spada na področje uporabe Direktive 2000 /78. 
43 Drugič, preučiti je treba, ali člen 8(1)(c) TV SozSich pomeni diskriminacijo zaradi invalidnosti, ki je 
prepovedana z Direktivo 2000 /78. 
44 V zvezi s tem je treba opozoriti, da v skladu s členom 2(1) te direktive „načelo enakega obravnavanja“ 
pomeni, da ne obstaja nikakršna neposredna ali posredna diskriminacija zaradi katerega od razlogov iz 
člena 1 iste direktive, med katerimi je tudi invalidnost. 
45 Glede obstoja neposredne diskriminacije člen 2(2)(a) Direktive 2000 /78 določa, da gre za takšno 
diskriminacijo, kadar je zaradi katerega od razlogov iz člena 1 te direktive neka oseba obravnavana 
manj ugodno od druge osebe v primerljivem položaju. 
46 V obravnavanem primeru je iz predložitvene odločbe razvidno, da imajo pravico do predčasne 
pokojnine na podlagi zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja tako delavci s hudo invalidnostjo 
kot druge kategorije oseb. 
47 Zato se prenehanje izplačevanja premostitvene pomoči v položaju, v katerem zadevna oseba izpolni 
pogoje za prejemanje predčasne starostne pokojnine ali invalidske pokojnine na podlagi zakonskega 
sistema pokojninskega zavarovanja v skladu s členom 8(1)(c) TV SozSich, ne nanaša zgolj na delavce 
s hudo invalidnostjo. 
48 V teh okoliščinah ni mogoče šteti, da ta določba pomeni različno obravnavanje, ki temelji neposredno 
na invalidnosti v smislu določb člena 1 in člena 2(2)(a) Direktive 2000 /78, saj se opira na merilo, ki ni 
neločljivo povezano z invalidnostjo (glej v tem smislu sodbi z dne 11. aprila 2013 , HK Danmark, 
C-335/11 in C-337/11, EU:C:2013 :222, točki 72 in 74, ter z dne 18. januarja 2018 , Ruiz Conejero, 
C-270/16, EU:C:2018 :17, točka 37). 
49 Glede obstoja posredne diskriminacije je treba najprej navesti, da člen 2(2)(b)(ii) Direktive 2000 /78 
glede na okoliščine v postopku v glavni stvari ni upošteven, ker ni bilo zatrjevano, da nemška 
zakono daja delodajalcu S. S. Bedija, neki osebi ali neki organizaciji, za katero velja ta direktiva, nalaga 
sprejetje ustreznih ukrepov v smislu te določbe za odpravo manj ugodnega položaja, ki bi lahko nastal 
zaradi uporabe zadevnih določb TV SozSich v postopku v glavni stvari. 
50 Člen 2(2)(b)(i) Direktive 2000 /78 pa določa, da gre za posredno diskriminacijo, če bi na videz nevtralna 
določba, merilo ali praksa postavila med drugim invalidno osebo v posebno neugoden položaj 
v primerjavi z drugimi osebami, razen če to določbo, merilo ali prakso objektivno upravičuje legitimni 
cilj in česo načini uresničevanja tega cilja primerni in nujni. 
51 V zvezi s tem predložitveno sodišče navaja, da se delavcem s hudo invalidnostjo predčasna starostna 
pokojnina na podlagi zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja dodeli glede na njihovo leto 
rojstva in da zato premostitveno pomoč prejemajo od enega do treh let manj kot neinvalidni delavci 
iste starosti, preden zadnjenavedeni postanejo upravičeni do predčasne starostne pokojnine za osebe 
ECLI:EU:C:2018 :734 9 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
z dolgoletnim zavarovanjem. V obravnavanem primeru je bila premostitvena pomoč S. S. Bediju 
dodeljena zgolj do starosti 60 let in 8 mesecev namesto do starosti 63 let, do katere bi mu bila 
dodeljena, če ne bi imel hude invalidnosti. 
52 Vendar je iz predložitvene odločbe razvidno, da so glede na znižanje zneska predčasne starostne 
pokojnine in zgornjih mej dodatnih izplačil, ki jih delavec lahko prejme skupaj s tako pokojnino, 
skupni prihodki invalidne osebe, ki je v takem položaju kot S. S. Bedi, nižji od skupnih prihodkov, 
sestavljenih iz premostitvene pomoči skupaj s plačilom v okviru novega delovnega razmerja, ki bi jih 
v enakem položaju prejela neinvalidna oseba. 
53 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da v zadevi, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, člen 8(1)(c) 
TV SozSich učinkuje tako, da so prihodki delavca s hudo invalidnostjo v obdobju, za katero mu je 
dodeljena predčasna starostna pokojnina, nižji od prihodkov neinvalidnega delavca. Pravilo iz te 
določbe torej lahko postavi invalidne delavce v manj ugoden položaj in tako povzroči različno 
obravnavanje v smislu člena 2(2)(b) Direktive 2000 /78, ki posredno temelji na invalidnosti. 
54 Vendar v zvezi s tem nemška vlada in Zvezna republika Nemčija, ki prek zastopanja uveljavlja pravice 
Združenega kraljestva, trdita, da so glede na začetni datum nastanka pravice do predčasne starostne 
pokojnine na podlagi zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja delavci s hudo invalidnostjo in 
neinvalidni delavci v objektivno različnih začetnih položajih glede potrebe po premostitveni pomoči. 
Prvonavedni naj je namreč, drugače kot drugonavedeni, ne bi več potrebovali. 
55 Vendar je iz sodne prakse Sodišča razvidno, da so delavci, ki so blizu upokojitveni starosti, 
v primerljivem položaju kot drugi odpuščeni delavci, ker njihovo delovno razmerje z delodajalcem 
preneha iz istih razlogov in pod enakimi pogoji (glej v tem smislu sodbo z dne 6. decembra 2012 , 
Odar, C-152/11, EU:C:2012 :772, točka 61). 
56 Ugodnost, odobrena delavcem s hudo invalidnostjo, in sicer možnost, da lahko prejmejo pokojnino pri 
nižji starosti od tiste, določene za neinvalidne delavce, jih namreč ne postavlja v poseben položaj 
v primerjavi s temi delavci (glej v tem smislu sodbo z dne 6. decembra 2012 , Odar, C-152/11, 
EU:C:2012 :772, točka 62). 
57 Vendar se v obravnavani zadevi uporaba člena 8(1)(c) TV SozSich nanaša na delavce, ki so blizu 
upokojitveni starosti in so bili odpuščeni. Delavci s hudo invalidnostjo so zato v zvezi s členom 2(2)(b) 
Direktive 2000 /78 v primerljivem položaju kot neinvalidni delavci v enaki starostni skupini. 
58 V skladu s to določbo je zato treba preučiti, ali različno obravnavanje teh dveh kategorij delavcev 
objektivno in razumno upravičuje legitimni cilj, ali so načini uresničevanja tega cilja primerni ter ali 
ne presegajo tistega, kar je nujno za uresničitev zastavljenega cilja. 
59 V zvezi s tem je treba spomniti, da imajo v trenutnem stanju prava Unije države članice in v nekaterih 
primerih socialni partnerji na nacionalni ravni na voljo široko pooblastilo za prosto presojo pri izbiri, 
ne le glede sledenja nekem u cilju na področju socialne in zaposlovalne politike, temve č tudi pri 
sprejetju ukrepov za uresničevanje cilja (sodbi z dne 16. oktobra 2007 , Palacios de la Villa, C-411/05, 
EU:C:2007 :604, točka 68, in z dne 26. septembra 2013 , Dansk Jurist-og Økono mforbund, C-546/11, 
EU:C:2013 :603, točka 50). 
60 V obravnavanem primeru, kot izhaja iz točke 37 te sodbe, je cilj določb, ki urejajo premostitveno 
pomoč iz TV SozSich, vsaj delno nadomestiti izgubo prihodka zaradi odpovedi in olajšati ponovno 
vključitev zadevnih oseb na trg dela. V tem okviru obstoj pravice do predčasne starostne pokojnine na 
podlagi zakonskega sistema pokojninskega zavarovanja zadevni osebi zagotavlja prihodek, pri čemer je 
v tem okviru mogoče, da izplačilo premostitvene pomoči ni nujno za varstvo te osebe. 
ECLI:EU:C:2018 :734 10 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
61 Zato je treba ugotoviti, da je v zadevi, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, dodelitev nadomestila za 
prihodnost odpuščenih delavcev in pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela ob upoštevanju 
potreb pravične razdelitve omejenih finančnih sredstev mogoče šteti za objektivno legitimna cilja 
v smislu člena 2(2)(b)(i) Direktive 2000 /78 (glej v tem smislu sodbo z dne 6. decembra 2012 , Odar, 
C-152/11, EU:C:2012 :772, točki 42 in 43). 
62 V teh okoliščinah je treba priznati, da je načeloma treba šteti, da ta cilja „objektivno in razumno“ 
utemeljujeta različno obravnavanje na podlagi invalidnosti. 
63 Preveriti je treba še, ali so načini za izvedbo teh ciljev primerni in nujni ter ali ne presegajo tistega, kar 
je potrebno za uresničitev želenega cilja. 
64 Glede primernosti zadevnih določb TV SozSich je treba opozoriti, da se prenehanje izplačevanja 
premostitvene pomoči delavcem, ki so upravičeni do predčasne starostne pokojnine, ne zdi 
nerazumno glede na cilj tega dodatka, da se po koncu delovnega razmerja zagotovi dodatna in začasna 
pomoč, ki jo delodajalec prostovoljno ponudi zaradi nekdanjega delovnega razmerja, dokler delavec ne 
pridobi ekono mske varnosti s pravico do starostne pokojnine na podlagi sistema pokojninskega 
zavarovanja. 
65 Zato je treba šteti, da določba, kot je člen 8(1)(c) TV SozSich, ni očitno neprimerna za uresničitev 
legitimnega cilja zaposlovalne politike, kot je ta, ki ga uresničujejo nemški socialni partnerji. 
66 Da bi se preverilo, ali ta določba presega to, kar je nujno za uresničitev zastavljenih ciljev, jo je treba 
umestiti v okvir, v katerem se pojavlja, in upoštevati škodo, ki bi jo lahko povzročila zadevnim osebam 
(glej v tem smislu sodbo z dne 6. decembra 2012 , Odar, C-152/11, EU:C:2012 :772, točka 65). 
67 Glede okvira, v katerega je umeščen člen 8(1)(c) TV SozSich, nemška vlada trdi, da socialni partnerji 
v zvezi s kolektivnimi pogodbami niso zavezani izbrati možnosti, ki je najpravičnejša, najrazumnejša ali 
najprimernejša. V skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: 
Listina) naj bi imeli pravico do kolektivnega pogajanja. 
68 V skladu s sodno prakso Sodišča se narava ukrepov, sprejetih na podlagi kolektivne pogodbe, razlikuje 
od narave ukrepov, ki jih z zakono m ali drugimi predpisi enostransko sprejmejo države članice, ker so 
socialni partnerji z izvrševanjem temeljne pravice do kolektivnih pogajanj, priznane v členu 28 Listine, 
morali poskrbeti za določitev ravnovesja med njihovimi interesi (sodba z dne 8. septembra 2011 , 
Hennigs in Mai, C-297/10 in C-298/10, EU:C:2011 :560, točka 66 in navedena sodna praksa). 
69 Ker je pravica do kolektivnih pogajanj, določena v členu 28 Listine, del prava Unije, jo je treba v okviru 
področja uporabe navedenega prava izvrševati v skladu z njim (sodba z dne 8. septembra 2011 , Hennigs 
in Mai, C-297/10 in C-298/10, EU:C:2011 :560, točka 67 in navedena sodna praksa). 
70 Zato morajo socialni partnerji ob sprejetju ukrepov, ki spadajo na področje uporabe te direktive, 
spoštovati to direktivo (glej v tem smislu sodbi z dne 8. septembra 2011 , Hennigs in Mai, C-297/10 in 
C-298/10, EU:C:2011 :560, točka 68, in z dne 12. decembra 2013 , Hay, C-267/12, EU:C:2013 :823, 
točka 27). 
71 Dalje, spomniti je treba, da države članice v skladu s členom 16 Direktive 2000 /78 sprejmejo ukrepe, 
potrebne za zagotovitev, da se lahko vse določbe, ki so v nasprotju z načelom enakega obravnavanja, 
med drugim iz individualnih ali kolektivnih pogodb, razglasijo za nične ali spremenijo. 
72 Glede manj ugodnega položaja, v katerem so lahko zaradi člena 8(1)(c) TV SozSich zadevne osebe, je 
treba poudariti, da predložitveno sodišče navaja, da se merilo iz te določbe v zvezi s prenehanjem 
pravice do prejemanja premostitvene pomoči nanaša na nastanek pravice do predčasne starostne 
ECLI:EU:C:2018 :734 11 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
pokojnine, pri čemer ni pomem bno, ali zadevna oseba dejansko prejema starostno pokojnino oziroma 
ali je zanjo zaprosila. Prenehanje izplačevanja premostitvene pomoči je, kot je generalna pravobranilka 
navedla v točki 52 sklepnih predlogov, samodejno. 
73 Res je, da se delavec s hudo invalidnostjo lahko znajde v položaju, v katerem iz osebnih razlogov meni, 
da je bolje prejemati predčasno starostno pokojnino, čeprav, kot je razvidno iz točke 52 te sodbe, je 
posledica uporabe člena 8(1)(c) TV SozSich načeloma ta, da prihodki tega delavca, ko izpolni pogoje 
za upravičenost do take starostne pokojnine, ne bodo enakovredni dohodkom neinvalidnega delavca, 
ki prejema premostitveno pomoč. 
74 Vendar, kot je generalna pravobranilka poudarila v točki 54 sklepnih predlogov, delavec s hudo 
invalidnostjo, drugače kot neinvalidni delavec, ni zmožen nadaljevati z delom, čeprav želi, in prejemati 
med drugim premostitvene pomoči do pridobitve starostne pokojnine, ki ni predčasna. 
75 Dodati je treba, da imajo osebe s hudo invalidnostjo posebne potrebe, povezane tako z varstvom, ki ga 
zahteva njihovo stanje, kot z nujnostjo, da so pripravljene na morebitno poslabšanje svojega stanja. 
Tako je treba upoštevati tveganje, ki ga imajo težki invalidi glede trajnih finančnih potreb zaradi svoje 
invalidnosti, in/ali to, da se s staranjem njihove finančne potrebe večajo (glej v tem smislu sodbo z dne 
6. decembra 2012 , Odar, C-152/11, EU:C:2012 :772, točka 69). 
76 Zato socialni partnerji pri uresničevanju legitimnih ciljev, ki zajemajo dodelitev nadomestila za 
prihodnost odpuščenih delavcev in pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela ob upoštevanju 
potrebe po pravični razdelitvi omejenih finančnih sredstev, niso upoštevali relevantnih elementov, 
natančneje, v zvezi z delavci s hudo invalidnostjo. 
77 Člen 8(1)(c) TV SozSich čezmerno krši legitimne interese delavcev s hudo invalidnostjo in tako presega 
tisto, kar je nujno za uresničevanje ciljev socialne politike, ki jim sledijo nemški socialni partnerji. 
78 Različnega obravnavanja, ki izhaja iz te določbe TV SozSich zato ni mogoče upravičiti na podlagi 
člena 2(2)(b)(i) Direktive 2000 /78. 
79 Glede na vse zgornje preudarke je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 2(2) 
Direktive 2000 /78 razlagati tako, da v zadevi, kot je ta iz postopka v glavni stvari, nasprotuje določbam 
kolektivne pogodbe, ki določajo, da se premostitvena pomoč, ki je bila delavcu, ki je izgubil zaposlitev, 
dodeljena za zagotavljanje dostojnega dohodka, dokler ne pridobi pravice do starostne pokojnine na 
podlagi zakonskega pokojninskega zavarovanja, preneha izplačevati, ko ta delavec izpolni pogoje za 
predčasno starostno pokojnino, ki je na podlagi tega sistema določena za osebe s hudo invalidnostjo. 
Stroški 
80 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo: 
Člen 2(2) Direktive Sveta 2 0 0 0 / 7 8 / E S z dne 2 7. novembra 2 0 0 0 o splošnih okvirih enakega 
obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba razlagati tako, da v zadevi, kot je ta iz postopka 
v glavni stvari, nasprotuje določbam kolektivne pogodbe, ki določajo, da se premostitvena 
pomoč, ki je bila delav cu, ki je izgubil zaposlitev, dodeljena za zagotavljanje dostojnega 
dohodka, dokler ne pridobi pravice do starostne pokojnine na podlagi zakonskega pokojninskega 
zavarovanja, preneha izplačevati, ko ta delavec izpolni pogoje za predčasno starostno pokojnino, 
ki je na podlagi tega sistema določena za osebe s hudo invalidnostjo. 
ECLI:EU:C:2018 :734 12 
SODBA Z DNE 19. 9. 2018 – ZADEVA C-312/17  
BEDI  
Podpisi 
ECLI:EU:C:2018 :734 13