*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :102 1SKLEP SODIŠČA (šesti senat)
z dne 21. februarja 2013  
Jezik postopka: španščina.„Člen 99 P oslovnika — Direktiva 2003 /88/ES — Organizacija delovnega časa — Pravica do plačanega 
letnega dopusta — Letni dopust, ki g a je določilo podjetje in ki s ovpada z odsotnostjo z dela zaradi 
bolezni — Pravica do izrabe dopusta v drugem o bdobju — Finančno n adomestilo za letni dopust, ki n i 
bil izrabljen“
V zadevi C-194/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Juzgado de lo Social de Benidorm (Španija) z odločbo z dne 22. februarja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
26. aprila 2012 , v postopku
Concepción M aestre Gar cía
proti
Centros Comer ciales Car refour SA,
SODIŠČE (šesti senat),
v sestavi M. Berger, predsednica senata, E. Levits (poročevalec) in J.-J. Kasel, sodnika,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi odločeno 
z obrazloženim sklepom na podlagi člena 99 P oslovnika S odišča,
sprejema naslednji
Sklep
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago člena 7(1) Direktive 2003 /88/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega 
časa (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 381).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d M aestre Garcío in dr užbo Centros Comerciales Carrefour 
SA ( v nadaljevanju: Carrefour), njenim d elodajalcem, v zvezi z zahtevo M aestre Garcíe za izrabo 
letnega dopusta zunaj obdobja, ki g a je določilo podjetje in v katerem j e bila odsotna z dela zaradi 
bolezni, ali, podredno, za pridobitev finančnega nadomestila iz naslova tega neizrabljenega dopusta.
2 ECLI:EU:C:2013 :102SKLEPZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-194/12
MAESTREGARCÍA
Pravni okvir
Ureditev Unije
3 Člen 7 Direktive 2003 /88, naslovljen „Letni dopust“, določa:
„1.Države č lanice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi vsakem u delavcu zagotovijo pravico do 
plačanega letnega dopusta najmanj štirih tednov, v skladu s pogoji za upravičenost in dodelitev letnega 
dopusta, ki j ih določa nacionalna zakono daja in/ali praksa.
2. Minimalnega letnega dopusta ni mogoče nadomestiti z denarnim n adomestilom, razen v primeru 
prenehanja delovnega razmerja.“
4 Člen 17 D irektive 2003 /88 d oloča, da l ahko dr žave članice odstopijo od nekaterih določb te dir ektive. 
V zvezi s členom 7 navedene dir ektive n i dopuščeno no beno o dstopanje.
Nacionalna ureditev
5 Kraljeva zakonska u redba 1/1995 o potrditvi spremenjenega besedila zakona o delovnih razmerjih (Real 
Decreto Legislativo 1/1995 , por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto de los 
Trabajadores) z dne 24. marca 1995 ( BOE št. 75 z dne 29. marca 1995 , str. 9654 ) v različici, ki s e je 
uporabljala v času dejanskega stanja iz postopka v glavni stvari ( v nadaljevanju: zakon o delovnih 
razmerjih) ureja me d dr ugim plačani letni dopust in začasno n ezmožnost za delo.
6 Člen 38 z akona o delovnih razmerjih določa:
„1.Plačani letni dopust, ki g a ni mogoče nadomestiti z denarnim nadomestilom, se določi s kolektivno 
ali individualno p ogodbo. Nikakor ne sme t rajati manj kot trideset koledarskih dni.
2. Obdobje ali obdobja, v katerih je dopust m ogoče izkoristiti, določita delodajalec in delavec 
sporazumno t er v skladu z morebitnimi določbami ko lektivne pogodbe v zvezi z letnim n ačrtom 
dopustov.
Če dogovor me d strankama ni mogoč, datum za izkoriščenje dopusta določi pristojno s odišče, zoper 
odločitev ka terega pritožba ni mogoča. Odloči se po hitrem i n prednostnem p ostopku.
3. Vsako p odjetje določi letni načrt dopustov. Delavec se mora z datumi, ki s e nanašajo nanj, seznaniti 
vsaj dva me seca pred začetkom dopusta.
Če dopust, določen v načrtu dopustov v podjetju iz prejšnjega pododstavka, sovpada z obdobjem 
začasne nezmožnosti za delo zaradi no sečnosti, poroda a li dojenja ali z obdobjem s uspenza pogodbe 
o zaposlitvi, določenem v členu 48(4) tega zakona, ima delavec pravico dopust izkoristiti v drugem 
obdobju ko t obdobju, ko j e začasno n ezmožen za delo, ali obdobju dopusta, ki m u je bil določen na 
podlagi te določbe, ali po izteku o bdobja suspenza, čeprav se je ko ledarsko leto, na ka tero se nanaša, 
izteklo.“
7 Člen 48(4) zakona o delovnih ra zmerjih ureja primere suspenza pogodbe o zaposlitvi zaradi p oroda, 
smrti matere pri porodu, prezgodnjega poroda, hospitalizacije no vorojenčka, posvojitve ali skrbništva.
8 Člen 37, zadnji odstavek, ko lektivne pogodbe za veleblagovnice 2009 –2012 v sebuje določbo, podobno 
tisti iz zadnjega odstavka člena 38 z akona o delovnih razmerjih.
ECLI:EU:C:2013 :102 3SKLEPZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-194/12
MAESTREGARCÍA
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
9 Maestre G arcía, ki j e zaposlena ko t prodajalka b lagajničarka p ri dr užbi Carrefour, je bila od 
4. novembra 2010 d o 20. junija 2011 o dsotna z dela zaradi b olezni. V tem č asu je bil določen letni 
načrt dopustov za leto 2011 . Tožeči stranki iz postopka v glavni stvari j e bilo dodeljenih 10 d ni 
dopusta pozimi in 21 p oleti.
10 Obdobji dopusta, ki s ta ji bili dodeljeni, sta se prekrivali z obdobjem n jene odsotnosti z dela zaradi 
bolezni. Maestre García je zato pri svojem d elodajalcu zaprosila, naj ti obdobji določi v času po kon cu 
njene odsotnosti z dela zaradi b olezni. Tej prošnji je bilo ugodeno s amo gl ede zimskega obdobja, 
v zvezi s poletnim obdobjem p a se je delodajalec skliceval na težave z organizacijo in s človeškimi viri.
11 Da bi se ji priznala pravica do letnega dopusta za leto 2011 , je M aestre García vložila tožbo, v kateri 
predlaga, naj se dr užbi Carrefour naloži, naj ji dodeli 21 dni poletnega dopusta, ki j ih ni mogla 
izkoristiti, in podredno, naj ji izplača denarno n adomestilo.
12 Juzgado de lo Social de Benidorm, ki j e dvomilo o tem, kako gl ede na pravo U nije rešiti spor, 
o katerem o dloča, v položaju, v katerem l etni dopust sovpada z odsotnostjo z dela zaradi b olezni, je 
prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali člen 7(1) Direktive 2003 /88 [ …] nasprotuje ra zlagi nacionalnega prava, ki n e dopušča 
prekinitve o bdobja dopusta zaradi i zrabe celotnega obdobja [letnega dopusta] – ali njegovega 
preostanka – v poznejšem t renutku, če pride do začasne nezmožnosti za delo pred nastopom 
dopusta in obstajajo razlogi v zvezi s proizvodnjo ali organizacijo, ki p reprečujejo, da b i se dopust 
izrabil pozneje?
2. Ali člen 7(1) Direktive 2003 /88 [ …] nasprotuje razlagi nacionalnega prava, ki p odjetju dopušča 
enostransko d oločitev o bdobja za izrabo [letnega] dopusta, ki s ovpada z začasno n ezmožnostjo za 
delo, če delavec predhodno n i izrazil želje, da b i dopust izrabil v drugem o bdobju, in če obstaja 
sporazum me d predstavniki delavcev p odjetja in podjetjem, ki b i to dopuščal?
3. Ali člen 7(1) Direktive 2003 /88 [ …] nasprotuje razlagi nacionalnega prava, ki d opušča izplačilo 
finančnega nadomestila za dopust, ki n i bil izrabljen zaradi z ačasne nezmožnosti za delo, če 
obstajajo razlogi v zvezi s proizvodnjo ali organizacijo, ki n e omogočajo dejanske izrabe [letnega] 
dopusta, čeprav pogodba o zaposlitvi ni prenehala?“
Vprašanja za predhodno odločanje
13 Sodišče lahko n a podlagi člena 99 P oslovnika p o opredelitvi generalnega pravobranilca odloči 
z obrazloženim sklepom, v katerem n avede ustrezno s odno p rakso, če je iz obstoječe sodne prakse 
mogoče jasno s klepati, kakšen bo odgovor na vp rašanje za predhodno o dločanje.
14 To določbo je treba uporabiti v tej zadevi.
Prvo in drugo vprašanje
15 S prvim in dr ugim vp rašanjem, ki j u je treba obravnavati skupaj, predložitveno s odišče v bistvu 
sprašuje, ali je treba člen 7(1) Direktive 2003 /88 ra zlagati tako, da n asprotuje ra zlagi nacionalnega 
prava, po ka teri delavec, ki j e odsoten z dela zaradi b olezni v obdobju letnega dopusta, enostransko 
določenem v letnem n ačrtu dopustov podjetja, v katerem j e zaposlen, po kon cu odsotnosti z dela
4 ECLI:EU:C:2013 :102SKLEPZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-194/12
MAESTREGARCÍA
 zaradi b olezni nima pravice svojega letnega dopusta izkoristiti v drugem o bdobju ko t v tem, ki j e bilo 
najprej določeno, ki j e, če je to potrebno, zunaj ustreznega referenčnega obdobja, iz razlogov v zvezi 
s proizvodnjo ali organizacijo podjetja.
16 V zvezi s tem j e treba opozoriti, prvič, da j e v skladu z ustaljeno s odno p rakso treba pravico do 
plačanega letnega dopusta vsakega delavca šteti za posebej pomem bno n ačelo socialnega prava Unije, 
od ka terega odstopanja niso mogoča in ki g a lahko p ristojni nacionalni organi izvajajo samo v mejah, 
izrecno n avedenih v Direktivi Sveta 93 /104/ES z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih 
organizacije delovnega časa (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 2, str. 197), ki j e bila 
kodificirana z Direktivo 2003 /88 ( sodba z dne 22. novembra 2011 v zadevi KHS, C-214/10, ZOdl., 
str. I-11757 , točka 23 in navedena sodna praksa).
17 Drugič, navesti je treba, da p ravica do plačanega letnega dopusta ko t načelo socialnega prava Unije ni 
le posebej pomem bna, ampak je tudi izrecno d oločena v členu 31(2) Listine Evropske u nije 
o temeljnih pravicah, ki j i je s členom 6(1) PEU priznana enaka p ravna ve ljavnost, ka kor jo imata 
Pogodbi (zgoraj navedena sodba KHS, točka 37, in sodba z dne 3. maja 2012 v zadevi Neidel, 
C-337/10, točka 40).
18 Poleg tega ni sporno, da j e namen pravice do plačanega letnega dopusta delavcu omogočiti, da s e 
spočije in da i ma na voljo obdobje za sprostitev in ra zvedrilo. Po tem s e namen letnega dopusta 
razlikuje od namena odsotnosti z dela zaradi b olezni. Ta se delavcu odobri, da b i lahko o zdravel in 
premagal bolezen, ki p ovzroča nezmožnost za delo (glej sodbo z dne 21. junija 2012 v zadevi ANGED, 
C-78/11, točka 19).
19 Tako je Sodišče že razsodilo, da z lasti iz namena pravice do plačanega letnega dopusta izhaja, da i ma 
delavec, ki j e me d predhodno d oločenim o bdobjem l etnih dopustov odsoten z dela zaradi b olezni, 
pravico, da n a svojo prošnjo in zato, da b i dejansko i zkoristil letni dopust, ta dopust izkoristi 
v obdobju, ki n e sovpada z obdobjem o dsotnosti z dela zaradi b olezni (glej sodbo z dne 10. septembra 
2009 v zadevi Vicente Pereda, C-277/08, ZOdl., str. I-8405 , točka 22, in zgoraj navedeno s odbo 
ANGED, točka 20).
20 V zvezi s tem j e treba pojasniti, da i ma delavec možnost vložiti prošnjo za izrabo letnega dopusta ne 
samo pred da tumom, ko s e letni dopusti določijo v letnem n ačrtu dopustov podjetja, temve č tudi po 
tem da tumu, tako, da i zrazi svoje nestrinjanje z obdobjem, ki m u je bilo dodeljeno. Tako je vsaka 
določba, ki i zhaja iz sporazuma me d podjetjem i n predstavniki d elavcev tega podjetja in ki m u to 
možnost odvzema, neupoštevna.
21 Zato je treba navesti, da č eprav Direktiva 2003 /88 n e nasprotuje niti nacionalnim določbam niti praksi, 
ki delavcu, ki j e odsoten z dela zaradi b olezni, dopuščajo, da v obdobju odsotnosti z dela zaradi b olezni 
izrabi plačan letni dopust (sodba z dne 20. januarja 2009 v združenih zadevah Schultz-Hoff in dr ugi, 
C-350/06 in C-520/06, ZOdl., str. I-179, točka 31), pa iz sodne prakse, navedene v točki 19 te sodbe, 
izhaja, da m ora delavcu, če ta ne želi izrabiti letnega dopusta me d tem o bdobjem, delodajalec odobriti 
letni dopust v drugem o bdobju.
22 Sodišče je že presodilo, da s e za določitev t ega no vega obdobja letnega dopusta, ki u streza času 
sovpadanja prvotno d oločenega obdobja letnega dopusta in odsotnosti z dela zaradi b olezni, uporabijo 
pravila in postopki n acionalnega prava, ki ve ljajo za določitev d opustov delavcev, pri čemer se 
upoštevajo ra zlični kon kretni interesi, zlasti nujni razlogi v zvezi z interesi podjetja (glej zgoraj 
navedeno s odbo Vicente Pereda, točka 22).
ECLI:EU:C:2013 :102 5SKLEPZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-194/12
MAESTREGARCÍA
23 Glede upoštevanja interesov podjetja je Sodišče pojasnilo, da č e taki interesi nasprotujejo ugoditvi 
prošnji delavca za no vo obdobje letnega dopusta, mora d elodajalec odobriti delavcu dr ugo obdobje 
letnega dopusta, ki g a delavec predlaga in ki j e združljivo z navedenimi interesi, ne da b i se vnaprej 
izključila možnost, da j e navedeno o bdobje zunaj referenčnega obdobja za zadevni letni dopust (glej 
zgoraj navedeno s odbo Vicente Pereda, točka 23).
24 Iz teh ugotovitev izhaja, da d elodajalec iz razlogov, povezanih z interesi podjetja, ne more zavrniti, da 
se delavcu dodeli neko dr ugo obdobje letnega dopusta. Glede na posebno p omem bnost pravice do 
plačanega letnega dopusta ko t načela socialnega prava Unije, kot je bilo navedeno v točki 17 te sodbe, 
se namreč upoštevanje interesov podjetja more odraziti le v možnosti delodajalca, da z avrne obdobje, ki 
ga je izbral delavec, in m u namesto tega dodeli neko dr ugo obdobje, ki j e, če je to potrebno, zunaj 
referenčnega obdobja, ne da b i posegel v dodelitev p oznejšega obdobja letnega dopusta ko t takega.
25 Glede na zgornje navedbe je treba na prvo in dr ugo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 7(1) Direktive 
2003 /88 ra zlagati tako, da n asprotuje razlagi nacionalnega prava, po ka teri delavec, ki j e odsoten z dela 
zaradi b olezni v obdobju letnega dopusta, enostransko d oločenem v letnem n ačrtu dopustov podjetja, 
v katerem j e zaposlen, po kon cu svojega odsotnosti z dela zaradi b olezni nima pravice svojega letnega 
dopusta izkoristiti v drugem o bdobju ko t v tem, ki j e bilo najprej določeno, ki j e, če je to potrebno, 
zunaj ustreznega referenčnega obdobja, iz razlogov v zvezi s proizvodnjo ali organizacijo podjetja.
Tretje vprašanje
26 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je člen 7 Direktive 2003 /88 t reba 
razlagati tako, da n asprotuje razlagi nacionalnega prava, ki d opušča, da s e za obdobje letnega dopusta, 
ki ga delavec ni mogel izrabiti zaradi n ezmožnosti za delo, izplača finančno n adomestilo, če obstajajo 
razlogi v zvezi s proizvodnjo ali organizacijo podjetja, ki d elavcu on emogočajo dejansko izrabo letnega 
dopusta, kljub temu da d elovno ra zmerje ni prenehalo.
27 Za odgovor na to vp rašanje je treba najprej navesti, da j e iz samega besedila člena 7(2) Direktive 
2003 /88 ra zvidno, da „minimalnega letnega dopusta ni mogoče nadomestiti z denarnim nadomestilom, 
razen v primeru prenehanja delovnega razmerja“.
28 Tako m ora v skladu z ustaljeno s odno p rakso (glej zgoraj navedeni sodbi Vicente Pereda, točka 20 in 
navedena sodna praksa, ter Neidel, točka 29 in navedena sodna praksa) delavec praviloma imeti 
možnost izkoristiti dejanski počitek, da b i učinkovito zaščitil svojo varnost in zdravje. Zato člen 7(2) 
Direktive 2003 /88 m ožnost, da s e n eizrabljeni plačani letni dopust nadomesti z denarnim 
nadomestilom, dopušča le ob prenehanju delovnega razmerja.
29 V obravnavani zadevi pa ni sporno, da p ogodba o zaposlitvi Maestre Garcíe ni prenehala, zato člen 7 
Direktive 2003 /88 n e dovoljuje plačila denarnega nadomestila, pri čemer so razlogi v zvezi z interesi 
podjetja, ki n aj bi delavki on emogočali dejansko izrabo dopusta, popolnoma neupoštevni.
30 Glede na zgornje navedbe je treba na tretje vp rašanje odgovoriti, da j e člen 7 Direktive 2003 /88 treba 
razlagati tako, da n asprotuje ra zlagi nacionalnega prava, ki d opušča, da s e me d trajanjem p ogodbe 
o zaposlitvi za obdobje letnega dopusta, ki g a delavec ni mogel izrabiti zaradi n ezmožnosti za delo, 
izplača finančno n adomestilo.
Stroški
31 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
6 ECLI:EU:C:2013 :102SKLEPZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-194/12
MAESTREGARCÍA
Iz teh razlogov je Sodišče (šesti senat) razsodilo:
1. Člen 7(1) Direktive 2 0 0 3 / 8 8 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2 0 0 3 
o določenih vidikih organizacije de lovnega č asa je treba razlagati tako, da nasprotuje razlagi 
nacionalnega p rava, po kateri de lavec, ki je odsoten z dela zaradi bolezni v obdobju letnega 
dopusta, enostransko določenem v letnem n ačrtu dopustov podjetja, v katerem je zaposlen, 
po koncu odsotnosti z dela zaradi bolezni nima pravice svojega l etnega d opusta izkoristiti 
v drugem o bdobju kot v tem, k i je bilo najprej določeno, ki je, če je to potrebno, zunaj 
ustreznega r eferenčnega o bdobja, iz razlogov v z vezi s proiz vodnjo ali organizacijo p odjetja.
2. Člen 7 Direktive 2 0 0 3 / 8 8 j e treba razlagati tako, da nasprotuje razlagi n acionalnega p rava, ki 
dopušča, da se med t rajanjem p ogodbe o zaposlitvi za obdobje letnega d opusta, ki ga de lavec 
ni mogel iz rabiti zaradi nezmožnosti za de lo, izplača finančno nadomestilo.
Podpisi