Zadeva C‑528/16

Confédération paysanne in drugi

proti

Premier ministre in Ministre de l’Agriculture, de l’Agroalimentaire in de la Forêt

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d’État (Francija))

„Predhodno odločanje – Namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje – Mutageneza – Direktiva 2001/18/ES – Člena 2 in 3 – Prilogi I A in I B – Pojem ‚gensko spremenjeni organizem‘ – Tehnike/metode genskega spreminjanja, ki se že konvencionalno uporabljajo in za katere se šteje, da so varne – Nove tehnike/metode mutageneze – Tveganja za zdravje človeka in okolje – Polje proste presoje držav članic pri prenosu direktive – Direktiva 2002/53/ES – Skupni katalog sort poljščin – Sorte rastlin, pretvorjene tako, da so odporne na herbicide – Člen 4 – Sprejem gensko spremenjenih sort, vzgojenih z mutagenezo, v skupni katalog – Zahteve glede varstva zdravja človeka in okolja – Izjema“

Povzetek – Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 25. julija 2018

(Direktiva 2001/18 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 3(1) in Priloga I B, točka 1)

Kmetijstvo – Skupni katalog sort poljščin – Direktiva 2002/53 – Vpis sort v skupni katalog – Pogoji – Izpolnjevanje zahtev na področju varovanja človeškega zdravja in okolja – Oprostitev – Gensko spremenjene sorte, dobljene s tehnikami/metodami mutageneze, ki se že konvencionalno uporabljajo v številnih aplikacijah in veljajo za varne

(Direktiva 2001/18 Evropskega parlamenta in Sveta, uvodna izjava 17, člen 3(1) in priloga I B, točka 1)

Približevanje zakonodaj – Namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje – Direktiva 2001/18 – Področje uporabe – Organizmi, dobljeni s konvencionalnimi tehnikami/metodami mutageneze, uporabljenimi za različne aplikacije in za katere se šteje, da so varne – Izključitev – Organizmi, dobljeni z novimi tehnikami/metodami mutageneze – Vključitev

(Direktiva 2001/18 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 2, točka 2(a) in (b), ter člen 3(1) in priloga I A in B)

Člen 2(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS je treba razlagati tako, da so organizmi, dobljeni s tehnikami/metodami mutageneze, gensko spremenjeni organizmi v smislu te določbe. V zvezi s tem člen 2(2)(a) Direktive 2001/18 natančneje določa, da za opredelitev GSO velja, da se do genske spremembe pride vsaj z uporabo tehnik iz seznama v Prilogi I A, del 1, k tej direktivi. Čeprav pa ta Priloga I A, del 1, k navedeni direktivi tehnik/metod mutageneze ne zajema izrecno, s to okoliščino ni mogoče izključiti, da so organizmi, dobljeni s temi tehnikami/metodami, zajeti z opredelitvijo GSO iz člena 2(2) te direktive. Na eni strani je treba namreč poudariti, da seznam tehnik genskega spreminjanja, ki jih vsebuje ta del, kot izhaja iz pojma „med drugim“, ki je vsebovan v prvem delu stavka dela 1 Priloge I A k Direktivi 2001/18, ni izčrpen. Za ta seznam zato ni mogoče šteti, da se z njim izključujejo druge tehnike genskega spreminjanja od tistih, ki so v njem izrecno navedene. Na drugi strani je treba poudariti, da zakonodajalec Unije mutageneze ni vključil v izčrpen seznam tehnik, ki ne povzročijo genske spremembe, iz člena 2(2)(b) Direktive 2001/18 v povezavi z delom 2 Priloge I A k tej direktivi. Nasprotno, mutageneza je v Prilogi I B k tej direktivi izrecno navedena med tehnikami/metodami „genskega spreminjanja“, na katere se sklicuje člen 3(1) navedene direktive, ki se nanaša na organizme, ki jih je treba izključiti s področja uporabe te direktive. (Glej točke od 33 do 37, 54 in točko 1 izreka.)

Člen 3(1) Direktive 2001/18 v povezavi s Prilogo I B, točka 1, k tej direktivi in ob upoštevanju uvodne izjave 17 navedene direktive je treba razlagati tako, da so le organizmi, dobljeni s tehnikami/metodami mutageneze, ki se že konvencionalno uporabljajo v številnih aplikacijah in že dolgo veljajo za varne, izključeni s področja uporabe navedene direktive. V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da člena 3(1) Direktive 2001/18 v povezavi s Prilogo I B, točka 1, k tej direktivi ni mogoče razlagati tako, da s področja uporabe te direktive izključuje organizme, dobljene z novimi tehnikami/metodami mutageneze, ki so se pojavile ali pretežno razvile po sprejetju navedene direktive. Taka razlaga bi namreč povzročila, da se ne bi upošteval namen zakonodajalca Unije, razviden iz uvodne izjave 17 te direktive, da se z njenega področja uporabe izključijo le organizmi, dobljeni s tehnikami/metodami, ki se že konvencionalno uporabljajo v številnih aplikacijah in že dolgo veljajo za varne. Iz tega izhaja, da bi se z razlago izjeme iz člena 3(1) Direktive 2001/18 v povezavi s Prilogo I B, točka 1, k tej direktivi, v skladu s katero bi bili organizmi, dobljeni s tehnikami/metodami mutageneze, brez katerega koli razlikovanja izključeni s področja uporabe te direktive, ogrožal cilj varstva, ki se uresničuje z navedeno direktivo, in kršilo previdnostno načelo, ki se želi z njo izvajati. (Glej točke 51, 53, 54 in točko 1 izreka.)

Člen 4(4) Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003, je treba razlagati tako, da so gensko spremenjene sorte, dobljene s tehnikami/metodami mutageneze, ki se že konvencionalno uporabljajo v številnih aplikacijah in že dolgo veljajo za varne, oproščene obveznosti, ki so določene s tem členom. (Glej točko 68 in točko 2 izreka.)