(Glej točke 84, 86, 90, 91 in 93 in točko 1 izreka.)

Na podlagi pravila iz točke 3(b) splošnih pravil za razlago KN je namreč za tarifno uvrstitev tega izdelka treba ugotoviti, katera od snovi, ki ga sestavljajo, je tista, ki mu daje bistven značaj, kar je mogoče storiti s preizkusom tega, ali bi proizvod tudi brez enega ali drugega sestavnega dela ohranil svoje značilne lastnosti. Ker pa prisotnost tobačnih odpadkov ni ovira za to, da se proizvod kot celota opredeli kot tobak za kajenje, ta proizvod ne more spadati pod tarifno številko 2401 KN. Natančneje, odločilno merilo, na podlagi katerega je mogoče proizvod uvrstiti v tarifno številko 2403 KN, in ne v tarifno številko 2401 KN, temelji na vprašanju, ali so bili listi predelani v takem obsegu, da gre za predelan tobak, ki je pripravljen za porabo brez nadaljnje industrijske obdelave.

Uredbo št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 861/2010, je treba razlagati tako, da blago, pri katerem gre za tobak za kajenje kljub prisotnosti tobačnih odpadkov, če ti odpadki ne preprečujejo, da bi se zadevni proizvod uporabil v ta namen, ne spada pod tarifno številko 2401 kombinirane nomenklature (KN), ki je v Prilogi I k navedeni uredbi št. 2658/87. To blago vsekakor lahko spada pod tarifno številko 2403 KN, natančneje pod tarifno podštevilko 2403 10 90 te nomenklature, če je v razsutem stanju, stisnjen in v škatlah, obloženih s plastiko in z neto težo 30 kilogramov.

Pojem carinski odložni postopek ali režim iz člena 4, točka 6, Direktive 2008/118 o splošnem režimu za trošarino in o razveljavitvi Direktive 92/12 je treba razlagati tako, da tega, da je določeno blago v carinskem odložnem postopku ali režimu, ni mogoče izpodbijati, če je v njegovih spremnih dokumentih navedeno pravilno poglavje skupne carinske tarife, kamor spada to blago, vendar napačna konkretna tarifna podštevilka. V tem primeru je treba člena 2(b) in 4, točka 8, Direktive 2008/118 razlagati tako, da ni prišlo do uvoza navedenega blaga in da to blago ni predmet trošarine.

Če namreč predložitev blaga carini, določena v členu 40 carinskega zakonika, spremlja predložitev skupne deklaracije ali carinske deklaracije, ki vsebuje podatke, potrebne za identifikacijo blaga z vidika vrste, količine in embalaže, samo tarifna podštevilka je napačna, za to blago ni mogoče šteti, da je bilo nepravilno vneseno na carinsko območje Unije v smislu člena 202 carinskega zakonika.

Kar zadeva pogoje za eventualni nastanek carinskega dolga, velja, da ker obveznost deklaranta, da predloži pravilne podatke, zajema tudi določitev pravilne tarifne podštevilke pri tarifni uvrstitvi blaga, ni izključeno, da bi carinski dolg lahko nastal na podlagi člena 204 carinskega zakonika. V skladu s členom 859 Izvedbene uredbe št. 2454/93 se za neizpolnitev, ki je ostala brez bistvenih posledic za pravilno izvajanje tranzitnega postopka, šteje neizpolnitev ene od obveznosti, ki izhajajo iz uporabe navedenega postopka, če so izpolnjeni trije pogoji, našteti v točki 2 tega člena, in trije pogoji, našteti v prvem odstavku navedenega člena. Predložitveno sodišče mora preveriti, ali so vsi ti pogoji izpolnjeni.

(Glej točke od 106 do 108, 111, 112, 116, 117 in 120 in točko 2 izreka.)