Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Upravni postopek – Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah – Obvezna vsebina – Spoštovanje pravice do obrambe

(Uredba Sveta št. 17, člen 19(1); Uredba Komisije št. 2842/98, člena 2 in 3)

2. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

3. Konkurenca – Globe – Odločba, s katero se naložijo globe – Obveznost obrazložitve – Obseg

(člen 253 ES; Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1)

6. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

7. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

8. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

9. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

10. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

11. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

12. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

13. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

14. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

15. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

16. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(člen 229 CE; Uredba Sveta št. 17, člen 17)

17. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

18. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

19. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

20. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

21. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

22. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Obvestilo Komisije o nenalaganju ali zmanjševanju glob v zameno za sodelovanje podjetij, ki se jim očita kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04)

23. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B, b))

24. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B)

25. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B, in 98/C 9/03, točka 2)

26. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B)

27. Konkurenca – Globe – Sodni nadzor

(člena 81 ES in 229 ES; sporazum EGP, člen 53(1); Uredba Sveta št. 17, člen 17)

28. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo zunaj okvira, ki ga določa obvestilo o ugodni obravnavi

(Uredba Sveta št. 17, člen 17; Obvestilo Komisije 96/C 207/04 in 98/C 9/03, točka 3)

29. Konkurenca – Upravni postopek – Poslovna skrivnost

(člen 287 ES; Uredba Sveta št. 17, člen 20(2))

Summary

1. V okviru izvajanja pravil o konkurenci mora obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah vsebovati dovolj jasen opis ugotovljenih kršitev, pa čeprav strnjen, tako da se lahko zainteresirani dejansko seznanijo z ravnanji, ki jim jih očita Komisija. Samo pod tem pogojem namreč lahko obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah izpolni svojo funkcijo, ki mu jo daje ureditev Skupnosti, in sicer da je treba podjetjem sporočiti vse potrebne dejavnike, da se lahko učinkovito branijo, preden Komisija izda končno odločbo. Ta funkcija se ne razlikuje glede na konkreten položaj podjetja, ki je njegov naslovnik, ali glede na stopnjo njegovega sodelovanja s Komisijo. Navedena zahteva je izpolnjena takrat, kadar odločba zainteresiranim ne očita drugih kršitev od tistih, navedenih v opisu ugotovljenih kršitev, in upošteva samo tisto dejansko stanje, glede katerega so se lahko zainteresirani izjavili.

Glede uveljavljanja pravice do obrambe glede izrekanja glob velja, da Komisija izpolni svojo dolžnost spoštovati pravico podjetij, da se izjavijo, kadar v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah izrecno navede, da bo preučila, ali je zadevnim podjetjem primerno naložiti globe, ter navede glavne dejanske in pravne dejavnike, zaradi katerih lahko pride do izreka globe, kot je na primer teža in trajanje domnevne kršitve in to, da je bila storjena ,,naklepno ali zaradi malomarnosti“. S tem jim da potrebne elemente za obrambo ne le zoper ugotovljeno kršitev, ampak tudi zoper to, da jim bo izrečena globa. Iz tega sledi, da se – glede določitve zneska glob – pravica do obrambe pred Komisijo zagotavlja z možnostjo predložiti stališča o trajanju, teži in protikonkurenčnosti očitanih dejanj.

Komisiji v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni treba navesti mogoče spremembe svoje politike glede splošne višine glob, saj je to odvisno od splošnih dejavnikov politike konkurence brez neposredne zveze s posebnimi okoliščinami obravnavane zadeve, niti obsega morebitnega zvišanja globe zaradi zagotovitve odvračilnosti globe, saj ta institucija ni dolžna – potem ko navede pravne in dejanske dejavnike, na katere bo oprla izračun zneska glob – navesti načina, na katerega bo uporabila vsakega od teh dejavnikov pri določitvi višine globe. Če bi navedla ocene glede višine predvidenih glob, podjetja pa še niso bila pozvana k predložitvi stališč o očitkih zoper njih, bi to pomenilo neprimerno predvidevanje odločitve Komisije.

(Glej točke od 46 do 49, 58, 59 in 62.)

2. Čeprav ima Komisija pri določanju zneska vsake globe pooblastilo za presojo po prostem preudarku, ne da bi ji bilo treba pri tem uporabiti natančno matematično formulo, pa ne more mimo pravil, ki si jih je sama določila. Ker so Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, akt, ki je namenjen temu, da se ob spoštovanju pravnih pravil višje veljave določi merila, ki jih namerava Komisija uporabljati pri izvajanju pooblastila za odločanje po prostem preudarku, mora Komisija pri določanju zneskov glob dejansko upoštevati določila Smernic, zlasti elemente, ki so zavezujoči.

(Glej točko 119.)

3. Obseg obveznosti obrazložitve odločbe, s katero se več podjetjem izreče globe za kršitev pravil Skupnosti o konkurenci, je treba ugotoviti ob upoštevanju dejstva, da je treba težo kršitev ugotoviti glede na veliko število elementov, kot so na primer posebne okoliščine zadeve, njen kontekst in odvračilnost glob, in to brez zavezujočega ali izčrpnega seznama meril, ki bi jih bilo treba obvezno upoštevati. Zahteve te obveznosti so tako izpolnjene, če Komisija v odločbi navede elemente presoje, ki so ji omogočili izmeriti težo in trajanje kršitve, ne da bi ji bilo treba v njej navesti podrobnejšo obrazložitev ali številčne podatke v zvezi z načinom izračuna globe ne glede na to, koliko je zaželeno, da Komisija uporabi možnost, da navede te številčne podatke, na podlagi katerih je, zlasti glede zagotavljanja odvračilnega učinka, izvajala svoje pooblastilo za odločanje po prostem preudarku.

(Glej točke 131, 206, 213 in 214.)

4. Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, kot izhodišče za izračun glob določajo neki določen znesek v okviru lestvice za različne stopnje teže kršitev, ki ni povezan z upoštevnim prometom. Ta metoda je v bistvu tarifikacija glob, pa če je še tako relativna in prilagodljiva. Tako v primeru, ko Komisija v eni odločbi ugotovi več kršitev, ta metoda nikakor ne nalaga – pa tudi ne prepoveduje – da se pri določanju izhodiščnih zneskov, ki ustrezajo vsaki od kršitev, upošteva velikost prizadetega trga, sploh pa ne nalaga Komisiji, naj te izhodiščne zneske določi glede na fiksen odstotek vsega prometa na trgu.

(Glej točke od 133 do 135.)

5. Pri določanju zneskov glob zaradi kršitev prava Skupnosti o konkurenci glede na težo in trajanje zadevne kršitve Komisiji ni treba opraviti izračuna globe glede na zneske, ki temeljijo na prometu zadevnih podjetij, niti zagotoviti, da če se globe izrečejo več podjetjem, vpletenim v isto kršitev, končni zneski glob za zadevna podjetja, do katerih pripelje njen izračun, odražajo razlikovanje med njimi glede na njihov celotni promet ali njihov promet na trgu zadevnega proizvoda. Težo kršitev je treba ugotoviti glede na številne elemente, kot so na primer posebne okoliščine zadeve, njen kontekst in odvračilnost glob. Tako je res, da lahko Komisija pri določanju zneska globe kot element presoje teže kršitve upošteva promet s proizvodi, ki so predmet kršitve, vendar pa temu prometu ne gre pripisovati nesorazmernega pomena v razmerju do drugih elementov presoje, saj določitev zneska globe ne more biti samo rezultat izračuna na podlagi tega prometa.

Sicer pa Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, čeprav ne predvidevajo, da bi se znesek glob izračunaval glede na svetovni promet v zvezi s proizvodom, ne prepovedujejo tega, da bi se ta promet upošteval pri določitvi zneska globe zaradi spoštovanja splošnih načel prava Skupnosti in če okoliščine tako zahtevajo. Smernice poleg tega poudarjajo, da lahko načelo enake sankcije za enako ravnanje, če okoliščine tako zahtevajo, vodi v izrek različnih zneskov za zadevna podjetja, ne da bi se za to razlikovanje uporabil aritmetični izračun.

Načeli sorazmernosti in enakega obravnavanja pa tudi ne zahtevata, da predstavlja izhodiščni znesek globe za vse udeležence kartela enak odstotek posamičnega prometa.

(Glej točke 139 in od 145 do 149.)

6. Čeprav metoda, pri kateri s e za določitev zneska glob različne udeležence kartela razvrsti v več kategorij, kar pomeni enotnost izhodiščnega zneska, ki se določi za podjetja iz iste kategorije, zanemarja razlike v velikosti podjetij iz iste kategorije, je ne gre zavračati. Vendar pa je treba pri razvrščanju v kategorije upoštevati načelo enakega obravnavanja, po katerem je prepovedano enake položaje obravnavati različno in različne položaje obravnavati enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno. Poleg tega mora biti znesek glob vsaj sorazmeren glede na elemente, upoštevane pri presoji teže kršitve.

Pri preverjanju, ali je razvrstitev udeležencev kartela v kategorije skladna z načelom enakega obravnavanja in sorazmernosti, mora sodišče Skupnosti v okviru nadzora nad zakonitostjo izvajanja pooblastila za odločanje po prostem preudarku, ki ga ima Komisija na tem področju, omejiti nadzor na to, da je ta razvrstitev skladna in objektivno utemeljena, ne da bi pri tem s svojo presojo nadomestilo presojo Komisije.

Razvrstitev članov kartela v dve kategoriji, na vodilne in preostale, je razumen način upoštevanja njihovega sorazmernega pomena na trgu zaradi prilagoditve konkretnih izhodiščnih zneskov, saj ne vodi v bistveno izkrivljeno sliko zadevnih trgov.

(Glej točke 150, 156, 157 in 159.)

7. Komisija ima pooblastilo za odločanje po prostem preudarku, ki ji omogoča, da pri določanju zneskov glob zaradi kršitev pravil o konkurenci, ki jih namerava izreči, glede na okoliščine zadeve nekatere elemente upošteva ali pa ne. Ob upoštevanju točke 1A, šesti odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, je treba ugotoviti, da si je v primeru kršitve, pri kateri je udeleženih več, podjetij Komisija glede možnosti ponderiranja glob glede na velikost vsakega od podjetij pridržala določeno polje proste presoje. Iz uporabe besedne zveze ,,v nekaterih primerih“ in besede ,,zlasti“ iz šestega odstavka točke 1A Smernic namreč izhaja, da ponderiranje glede na posamično velikost podjetij ni sistematična faza pri izračunu, ki bi si jo naložila Komisija, ampak prilagodljivost, ki si jo je pridržala v zadevah, kjer je to potrebno.

V zvezi s tem Komisija ne prekorači okvirov svojega pooblastila za odločanje po prostem preudarku, ko v fazi določanja izhodiščnih zneskov za kršitev, ki sta jo storila edina udeleženca na trgu, teh dveh udeležencev ne obravnava različno kljub razliki v njunem prometu ustvarjenem na tem trgu in pri tržnih deležih, saj lahko na takem trgu, na katerem sta prisotna samo dva subjekta, kartel obstaja samo, če v njem sodelujeta ta subjekta, tako da je sodelovanje drugega subjekta glede na tržni delež enako nujno za obstoj kartela kot sodelovanje prvega subjekta, in ker gre v konkretnem primeru za velika proizvajalca.

(Glej točke od 180 do 182.)

8. Namen sankcij zaradi kršitev pravil o konkurenci, ki so predvidene v členu 15 Uredbe št. 17 je kaznovati protipravno ravnanje in preprečiti njegovo ponovitev. Glede na to, da je odvračilnost eden od namenov glob zaradi kršitev pravil o konkurenci, je zahteva po njeni zagotovitvi splošna zahteva, ki mora voditi Komisijo ves čas postopka izračuna glob in ne pomeni nujno, da mora biti njen posebni del tudi skupna ocena vseh upoštevnih okoliščin zaradi doseganja tega namena.

(Glej točke od 218 do 220, 226 in 238.)

9. Pri določanju zneska globe, ki se jo izreka po členu 15 Uredbe št. 17 zaradi kršitev pravil o konkurenci, sta velikost in gospodarska moč sankcioniranega podjetja upoštevna elementa presoje, ki ju je mogoče upoštevati zaradi zagotavljanja odvračilnosti glob. Veliko podjetje, ki ima precejšnja finančna sredstva glede na druge udeležence kartela, namreč lahko lažje pridobi potrebna sredstva za plačilo globe, kar z vidika zadostne odvračilnosti globe utemeljuje izrek sorazmerno višje globe, kot je globa, ki se jo za isto kršitev izreče podjetju, ki takih sredstev nima.

V zvezi s tem okoliščina, da je Komisija uporabila multiplikator, s katerim je želela upoštevati velikost in vsa sredstva podjetij zaradi odvračilnosti, ni izključena zato, ker tega Smernice izrecno ne določajo. Upoštevanje velikosti in celotnih sredstev podjetij namreč prispeva k zadostitvi potrebe po določitvi zneska globe v taki višini, ki ji zagotavlja zadostno odvračilnost v skladu s točko 1A, četrti odstavek, Smernic in to tako z neposredno določitvijo izhodiščnega zneska, ki te elemente upošteva, kot tudi s prilagoditvijo zaradi upoštevanja velikosti in vseh sredstev podjetij pri določitvi izhodiščnega zneska glede na druge elemente (kot je narava kršitve ali vpliv posamičnega protipravnega ravnanja). Ta druga metoda, ki ji je sledila Odločba, ne le da ne krši Smernic, ampak glede na prvo metodo celo povečuje preglednost izračuna Komisije.

(Glej točki 235 in 253.)

10. Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ne nasprotujejo temu, da se pri ,,zelo resnih“ kršitvah pravil o konkurenci izhodiščni znesek zaradi zagotavljanja odvračilnosti glob zviša za 100 %.

Smernice se posebej glede teh kršitev omejujejo na navedbo, da so mogoči zneski glob nad 20 milijonov eurov. Edine meje, ki jih omenjajo Smernice in veljajo za take kršitve, so splošna desetodstotna meja vsega prometa, ki jo določa člen 15(2) Uredbe št. 17, in meje v zvezi z dodatnim zneskom, ki se lahko določi zaradi trajanja kršitve (glej točko 1B, druga in tretja alinea prvega odstavka Smernic). Tako na podlagi Smernic ne more nastati nobeno legitimno pričakovanje glede višine izhodiščnega zneska, dodatnih zneskov k temu znesku iz drugih naslovov, kot je trajanje kršitve, in torej tudi glede končnih zneskov glob, ki jih je treba izreči za zelo resne kršitve. Enako velja glede deleža končne globe, ki ga lahko predstavlja dodatni znesek pri izračunu.

(Glej točke 249, 251 in 252.)

11. Dejstvo, da je podjetje, ki je bilo sankcionirano zaradi kršitev pravil o konkurenci, sprejelo ukrepe po prenehanju kršitev za preprečitev svojega povratništva, Komisije nikakor ne zavezuje k znižanju globe. Čeprav je res pomembno, da podjetje sprejme ukrepe za preprečitev storitve ponovnih kršitev prava konkurence s strani svojih uslužbencev, pa to ne vpliva na dejstvo, da je bila kršitev storjena. Samo to, da je Komisija v nekaterih predhodnih primerih iz svoje prakse upoštevala izvajanje programa uskladitve kot olajševalno okoliščino, ne pomeni, da mora tako ravnati v vsakem primeru.

(Glej točki 266 in 267.)

12. Pri presoji odvračilnosti v zvezi s podjetjem, ki ga je treba kaznovati za kršitev pravil Skupnosti o konkurenci Komisiji, ni treba upoštevati obsodbe za iste skrivne dogovore v tretjih državah. Namen odvračilnosti, ki ga lahko Komisija zasleduje pri določitvi zneska globe, je namreč, da se zagotovi, da podjetja pri poslovanju v Skupnosti ali Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) spoštujejo pravila konkurence iz Pogodbe. Zato odvračilnosti globe, izrečene zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, ni mogoče določati niti samo glede na posebni položaj obsojenega podjetja niti glede na to, ali spoštuje pravila konkurence v tretjih državah zunaj EGP.

(Glej točko 269.)

13. Če je kršitev pravil o konkurenci storilo več podjetij, je treba pri določanju zneska glob preučiti težo sodelovanja vsakega od njih, kar pomeni zlasti ugotovitev njihovih vlog pri kršitvi v obdobju sodelovanja pri njej. Iz tega sledi, da je treba vlogo ,,vodje“ enega ali več podjetij v kartelu upoštevati pri izračunu zneska globe, saj morajo podjetja, ki so imela tako vlogo, zaradi tega nositi posebno odgovornost glede na preostala podjetja. Skladno z navedenimi načeli točka 2 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, pri obteževalnih okoliščinah vsebuje neizčrpen seznam okoliščin, ki lahko vodijo v zvišanje osnovnega zneska globe, med njim je tudi ,,vloga vodje ali pobudnika kršitve“.

(Glej točke od 280 do 282.)

14. Iz besedila točke 2, tretja alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, izhaja, da je treba pri presoji vloge podjetja pri kršitvi pravil o konkurenci razlikovati med pojmoma vodja in pobudnik kršitve ter opraviti dve ločeni analizi, ali je to podjetje imelo eno ali drugo od navedenih vlog. Medtem ko se namreč vloga pobudnika nanaša na vzpostavitev ali širitev kartela, se vloga vodje nanaša na delovanje kartela.

(Glej točko 316.)

15. Podjetje mora zato, da se ga šteje za pobudnika kartela, pritiskati na druga podjetja ali jih spodbujati k ustanovitvi kartela oziroma k temu, da se mu pridružijo. Ne zadostuje pa, da je bilo podjetje samo med ustanovitelji kartela. Tako na primer v kartelu, ki sta ga vzpostavili samo dve podjetji, ni utemeljeno teh dveh podjetij samodejno šteti za pobudnika. Taka kvalifikacija mora veljati za podjetje, ki je dalo pobudo, s tem da je na primer drugemu podjetju predlagalo možnost za skrivno dogovarjanje ali s tem da ga je poskusilo prepričati o tem.

(Glej točki 321 in 456.)

16. Ker je bila v okviru tožbe zoper odločbo Komisije, s katero je naložena globa zaradi kršitev pravil o konkurenci, ugotovljena nezakonitost presoje Komisije glede obteževalnih okoliščin, zaradi katerih je prišlo do povečanja globe glede na njen osnovni znesek, sodišče Skupnosti lahko izvršuje svojo polno jurisdikcijo, da bi tako potrdilo, razveljavilo ali spremenilo navedeno zvišanje globe glede na vse upoštevne okoliščine primera.

(Glej točke 303, 338 in 394.)

17. Pri kvalifikaciji vodje kršitve pravil o konkurenci dejstvo, da se je o zvišanju cen v okviru kartela odločalo s soglasjem na sestankih udeležencev kartela, vključno z njegovim obsegom, datumom in mehanizmom izvedbe, ne more razbremeniti posamične odgovornosti enega ali drugega podjetja, ko se je odločilo, da bo prvo izvedlo dogovorjeno zvišanje. S prevzemom take pobude, ne da bi bilo zanjo poimensko ali posebej zadolženo z dogovorom o zvišanju cen na sestanku kartela, je podjetje prostovoljno dalo temeljni signal za izvršitev tega dogovora, tako da ni ostal le mrtva črka na papirju, ampak je dejansko imel učinke na trgu.

Po drugi strani pa zgolj dejstva, da je bil udeleženec kartela prvi, ki je objavil novo ceno ali zvišanje cene, ne gre šteti za dokaz njegove vloge vodje kartela, če okoliščine zadeve kažejo na to, da je bila zadevna cena ali njeno zvišanje predhodno določena v soglasju z drugimi udeleženci kartela in da so ti tudi odločili, kdo izmed njih jo bo objavil prvi, taka določitev pa pomeni, da je to, da nekdo prvi objavi ceno ali njeno zvišanje, samo dejanje, s katerim se strogo spoštuje prej soglasno sprejeto ureditev, in ne prostovoljna pobuda, ki daje zagon kartelu.

(Glej točki 348 in 427.)

18. Dejstvo, da neko podjetje pritiska na druge udeležence kartela ali celo narekuje njihovo ravnanje, ni nujni pogoj za to, da bi lahko to podjetje kvalificirali za vodjo kartela. Dovolj je namreč, da je bilo podjetje gonilna sila kartela, kar se lahko sklepa zlasti iz tega, da je razdelalo in predlagalo ravnanje drugim udeležencem kartela, pri čemer ni nujno, da jim je zmožno tako ravnanje vsiliti.

(Glej točko 374.)

19. Usklajenost interesov, ciljev in stališč skupine podjetij v okviru širšega kartela ne pomeni nujno niti pripisovanja vodilne vloge udeležencem te skupine niti razširitve te kvalifikacije iz drugih razlogov na vse druge.

(Glej točko 402.)

20. Če je več podjetij skupaj storilo več kršitev pravil o konkurenci, dejstvo, da so lahko sestanki enega kartela potekali sočasno kot sestanki drugega kartela in da so v bistvu sledili istemu sistemu, ne prejudicira odgovora na vprašanje, katero podjetje je dejansko imelo vodilno vlogo pri vsakem od navedenih kartelov. Tako na podlagi navedenih podobnosti med zadevnima karteloma ni mogoče domnevati, da je podjetje, ki je imelo vlogo vodje pri enem izmed kartelov, to vlogo imelo tudi pri drugem.

(Glej točko 459.)

21. Pri dolgotrajni kršitvi imajo lahko udeleženci kartela v različnih obdobjih izmenično vodilno vlogo, tako da ni mogoče izključiti, da bi se lahko za vsakega od njih uporabila obteževalna okoliščina zaradi vodenja.

(Glej točko 460.)

22. Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah ustvari legitimna pričakovanja, na katera se opirajo podjetja, ki želijo Komisijo obvestiti o obstoju kartela. Glede na legitimna pričakovanja, ki so jih podjetja, ki bi želela sodelovati s Komisijo, lahko imela na podlagi navedenega obvestila, mora Komisija ukrepati, ko v okviru določitve izhodiščnega zneska globe podjetja presoja o njegovem sodelovanju.

(Glej točko 488.)

23. Priznanje popolne imunitete ali zmanjšanje zneska globe ob uporabi oddelka B Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah med drugim zahteva, da je bilo zadevno podjetje prvo, ki je predložilo odločilne dokaze, ki dokazujejo obstoj kartela.

Čeprav za te dokaze ni nujno, da zadoščajo za dokaz obstoja kartela, pa morajo biti kljub temu za to odločilni. Ne gre torej samo za vir usmerjanja preiskave Komisije, ampak tudi za podatke, ki bi se lahko neposredno uporabili kot glavni dokazi za odločitev o ugotovitvi kršitve. Ti dokazi morajo biti poleg tega dejansko predloženi Komisiji in zgolj ponudba ali navedba vira, kjer se lahko pridobijo, ne zadošča.

Za take dokaze torej ni mogoče opredeliti informacij, na podlagi katerih lahko Komisija pošlje zahteve po informacijah in celo odredi preiskavo, pri čemer pa tej instituciji ostaja naloga, da rekonstruira dejansko stanje in ga dokaže kljub priznanju odgovornosti podjetja, ki jih je predložilo; niti za take dokaze ni mogoče opredeliti predlog podjetja, da so Komisiji za pričanje na razpolago njegovi uslužbenci, saj ga poleg tega Komisija ni dolžna prejeti, ker lahko ta institucija pozove podjetje, da od svojih uslužbencev zbere informacije in ji jih pisno posreduje zato, da po nepotrebnem ne povečuje obsega dela institucije.

Nazadnje, Komisija ni dolžna opozoriti podjetja na nezadostnost posredovanih informacij in na to, da jih to dopolni, saj naslov E, drugi odstavek obvestila določa, da “bo Komisija šele takrat, ko bo sprejela svojo odločbo, presojala o tem, ali so pogoji iz oddelkov B, C ali D izpolnjeni“.

(Glej točke 492, 493, 517, 518, 521, 522, 526 in 568.)

24. Za priznanje popolne imunitete ali zmanjšanje zneska globe ob uporabi oddelka B Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah lahko podjetje odločilne dokaze za dokaz obstoja kartela Komisiji posreduje ustno. Ustno posredovanje informacij ne predstavlja nobene večje slabosti v smislu pravne varnosti, saj se ustno podano informacijo upravnemu organu na sestanku običajno hrani v obliki zvočnega zapisa in/ali pisno v obliki zapisnika.

Čeprav je res, da Komisija nima splošne obveznosti pisanja zapisnikov s sestankov, ki jih ima z osebami ali s podjetji, pa neobstoj izrecne določbe o sestavi zapisnika ne izključuje tega, da je lahko Komisija v določenem primeru zavezana zapisati izjave, ki jih prejme. Taka obveznost lahko namreč glede na posebne okoliščine zadeve izhaja neposredno iz načela učinkovitega upravljanja, ki je del garancij, ki jih zagotavlja pravni red Skupnosti v upravnih postopkih. Če neko podjetje stopi v stik s Komisijo in želi z njo sodelovati na način, ki ga upravičuje do nagrade po obvestilu o ugodni obravnavi, v tem kontekstu pa se med službami Komisiji in tem podjetjem organizira sestanek, je treba skladno z načelom učinkovitega upravljanja sestaviti zapisnik takega sestanka, ki povzema bistvene dele tistega, o čemer se je na sestanku razpravljalo, ali vsaj sestanek snemati, če to najkasneje na začetku sestanka zahteva zadevno podjetje.

(Glej točke od 498 do 502 in 506.)

25. Izraza ,,vloga vodje ali pobudnika kršitve“ in ,,odločilna vloga ali vloga pobudnika“ iz točke 2, drugi odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, oziroma naslova B(e) Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah imata po eni strani kot obteževalna okoliščina za izračun glob in po drugi strani okoliščina, zaradi katere ni mogoče priznati popolne imunitete ali večjega znižanja glob, v bistvu enak pomen.

Iz tega sledi, da podjetju, ko je ugotovljeno, da je imelo vlogo vodje ali pobudnika v kartelu, ne more biti priznana imuniteta ali večje zmanjšanje globe iz naslova Obvestila o ugodni obravnavi.

(Glej točko 535, 536, 544 in 545.)

26. Glede na besedilo oddelka B(b) Obvestila Komisije o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, po katerem je treba samo podjetje, ki je v resnici bilo „prvo“, ki je predložilo odločilne dokaze, nagraditi z zelo velikim znižanjem globe, ni mogoče trditi, da podjetji skupaj izpolnita ta pogoj, če takih dokazov nista predložili sočasno.

(Glej točko 550.)

27. Nadzor sodišča Skupnosti nad odločbo, s katero Komisija ugotovi kršitev člena 81 ES in člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter izreče globe, je omejen na zakonitost navedene odločbe. Pristojnost odločanja v okviru polne jurisdikcije, ki jo ima Sodišče prve stopnje po členu 229 ES in členu 17 Uredbe št. 17, pa je mogoče po potrebi izvajati samo na podlagi ugotovitve nezakonitosti odločbe, zoper katero se v svoji tožbi pritožuje zadevno podjetje, da bi se tako popravilo posledice te nezakonitosti glede določitve zneska izrečene globe, po potrebi z razveljavitvijo ali s spremembo le-te.

Treba je torej zavrniti zahtevek tožeče stranke, za katero je Komisija uporabila Obvestilo o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, naj Sodišče prve stopnje presodi in nagradi njeno sodelovanje v upravni preiskavi, pri čemer naj ne upošteva določb tega obvestila, katerega nezakonitosti ne ugovarja.

(Glej točke od 581 do 583.)

28. Možnost odobritve znižanja globe določenemu podjetju, ki je sodelovalo s Komisijo v postopku zaradi kršitve pravil o konkurenci, zunaj okvira Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, kot je predvideno v oddelku 3, šesta alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, bi nujno pomenila, da zadevnega sodelovanja ni mogoče nagraditi po obvestilu o ugodni obravnavi in da je bilo dejansko tako, da je Komisiji olajšalo ugotavljanje in sankcioniranje kršitev pravil Skupnosti o konkurenci.

(Glej točki 585 in 588.)

29. Poklicna tajnost po naravi stvari zajema značaj in višino predlagane sankcije v kontradiktornih postopkih, ki lahko vodijo v obsodbo, dokler sankcija ni dokončno potrjena in razglašena. To načelo še zlasti izhaja iz potrebe po spoštovanju ugleda in dostojanstva zainteresiranih oseb, dokler niso obsojene. Poleg tega naloga Komisije, da medijem ne razkrije informacij o konkretni predvideni sankciji, ne ustreza samo njeni dolžnosti spoštovanja poklicne tajnosti, ampak tudi njeni dolžnosti po učinkovitem upravljanju.

Tudi če bi bile službe Komisije odgovorne za to, da so medijem posredovane podrobnosti glede globe zaradi kršitve pravil o konkurenci pred njenim sprejetjem, ta nepravilnost lahko povzroči razglasitev ničnosti zadevne odločbe samo, če se dokaže, da navedena odločba ne bi bila sprejeta ali da bi imela drugačno vsebino. Zainteresirana oseba je tista, ki mora predložiti vsaj indice v podporo takemu predlogu. To merilo pa ne pomeni, da take nepravilnosti praktično niso kaznovane. Kljub možnosti razglasitve ničnosti zadevne odločbe bi imela zainteresirana oseba, če bi se storjena nepravilnost izrazila v njeni vsebini, podlago za uveljavljanje odgovornosti zadevne institucije zaradi škode, ki naj bi ji bila povzročena zaradi take nepravilnosti.

(Glej točke 604, 606 in 607.)