Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE  
ELEANOR SHARPSTON,  
predstavljeni 24. septembra 2015 1  
Zadeva C-3 9 9 / 1 4  
Grüne Liga Sac hsen e.V. in drugi  
proti  
F reistaat Sac hsen  
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgericht (Nemčija)) 
„Direktiva o habitatih — Posebna ohranitvena območja — Območje, ki je bilo uvrščeno na seznam 
območij, pomem bnih za Skupnost, po izdaji soglasja k projektu za pridobitev gradbenega dovoljenja na 
območju, vendar pred začetkom del — Potreba po reviziji prvotne presoje projekta — Pravila, ki urejajo 
tako revizijo — Posledice dokončanja projekta v skladu s pravnomočnim sklepom o odobritvi načrta, 
preden je bila mogoča dokončna odločba glede veljavnosti presoje in revizije“ 
1. Cilj direktive o habitatih 2 je prispevati k zagotavljanju biotske raznovrstnosti z ohranjanjem naravnih 
habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst na evropskem ozemlju držav članic. V ta namen 
določa številne zahteve glede opredelitve in ohranjanja naravnih habitatov. 
2. Predvsem mora Evropska komisija vzdrževati seznam „območij, pomem bnih za Skupnost“, ki temelji 
na predlogih držav članic. Potem ko je območje uvrščeno na zadevni seznam, ga je treba obravnavati 
kot „posebno ohranitveno območje“.Države članice na takih območjih storijo vse potrebno, da 
preprečijo slabšanje stanja naravnih habitatov. Opraviti morajo tudi ustrezno presojo vsakega načrta ali 
projekta, ki ni povezan z upravljanjem območja, vendar bi lahko pomem bno vplival nanj. Nacionalni 
organi lahko običajno soglašajo z načrtom ali projektom le, čenebo škodoval celovitosti zadevnega 
območja. Če pa je treba kljub negativni presoji izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov 
prevladujočega javnega interesa in ni drugih ustreznih rešitev, zadevna država članica izvede vse 
potrebne izravnalne ukrepe. 
3. Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgericht (nemško 
zvezno upravno sodišče), se nanaša na gradnjo mostu čez reko Labo, ki je bila načrtovana in odobrena 
v času, ko območje na obeh straneh reke še ni bilo opredeljeno kot območje, pomem bno za Skupnost, 
začeta in dokončana pa po tem, ko je bilo območje uvrščeno na seznam Komisije. 
4. Nacionalni organi so predhodno presojo projekta opravili v prvi fazi sklepa o odobritvi načrta, temu 
pa je sledila naknadna revizija po uvrstitvi na seznam Komisije. Vendar združenje za ohranitev narave 
še naprej izpodbija veljavnost sklepa o odobritvi načrta z utemeljitvijo, da med drugim presoji nista 
bili popolnoma skladni z zahtevami direktive o habitatih, ki bi jih bilo treba v celoti upoštevati po 
uvrstitvi območja na seznam Komisije. 
1 — Jezik izvirnika: angleščina. 
2 — Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL, posebna 
izdaja v slovenščini: poglavje 15, zvezek 2, str. 102). 
SL 
ECLI:EU:C:2015 :631 1 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
5. Bundesverwaltungsgericht želi pridobiti smernice glede uporabe navedenih zahtev v takih 
okoliščinah. 
Direktiva o habitatih 
6. Člen 3(1) direktive o habitatih zlasti določa: 
„Vzpostavi se usklajeno evropsko ekološko omrežje posebnih ohranitvenih območij, imenovano Natura 
2000 . To omrežje, ki ga sestavljajo območja z naravnimi habitatnimi tipi iz Priloge I in habitati vrst iz 
Priloge II, omogoča, da se vzdržuje ali, če je to primerno, obnovi ugodno stanje ohranjenosti zadevnih 
naravnih habitatnih tipov in habitatov teh vrst na njihovem naravnem območju razširjenosti.“ 
7. Člen 4(1) od vsake države članice zahteva, naj predlaga seznam območij in označi, kateri naravni 
habitatni tipi in domorodne vrste so prisotni na teh območjih. Odstavka 2 in 3 določata postopek, po 
katerem Komisija v šestih letih od notifikacije Direktive na podlagi seznamov držav članic potrdi 
seznam območij, pomem bnih za Skupnost, na katerem so označena območja z enim ali več 
prednostnimi naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami. Odstavka 4 in 5 določata: 
„4. Ko je območje, pomem bno za Skupnost, sprejeto skladno s postopkom iz odstavka 2, zadevna 
država članica čim prej in najkasneje v šestih letih določi to območje za posebno ohranitveno območje 
in določi prednostne naloge glede na pomem bnost območij za ohranjanje ali obnovitev ugodnega 
stanja ohranjenosti naravnega habitatnega tipa iz Priloge I ali vrste iz Priloge II ter za usklajenost 
Nature 2000 in glede na nevarnost, da bi se ta območja razvrednotila ali uničila. 
5. Takoj ko je območje uvrščeno na seznam iz tretjega pododstavka odstavka 2, zanj velja člen 6(2), 
(3) in (4).“ 
8. Člen 6 določa: 
„1. Za posebna ohranitvena območja države članice določijo potrebne ohranitvene ukrepe, ki po 
potrebi vključujejo ustrezne načrte upravljanja, pripravljene posebej za ta območja ali zajete v drugih 
razvojnih načrtih, ter ustrezne zakonske, upravne ali pogodbene ukrepe, ki ustrezajo ekološkim 
zahtevam naravnih habitatnih tipov iz Priloge I in vrst iz Priloge II na teh območjih. 
2. Države članice storijo vse potrebno, da na posebnih ohranitvenih območjih preprečijo slabšanje 
stanja naravnih habitatov in habitatov vrst ter vznemirjanje vrst, za katere so bila območja določena, 
kolikor bi tako vznemirjanje lahko pomem bno vplivalo na cilje te direktive. 
3. Pri vsakem načrtu ali projektu, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja ali zanj potreben, 
pa bi sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti lahko pomem bno vplival na območje, je treba 
opraviti ustrezno presojo njegovih posledic glede na cilje ohranjanja tega območja. Glede na 
ugotovitve presoje posledic za območje in ob upoštevanju določb odstavka 4 pristojni nacionalni 
organi soglašajo z načrtom ali projektom šele potem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti 
zadevnega območja, in, če je primerno, ko pridobijo mnenje javnosti. 
4. Če je treba kljub negativni presoji posledic za območje izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov 
prevladujočega javnega interesa, vključno tistih socialne ali gospodarske narave, in ni drugih ustreznih 
rešitev, država članica izvede vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite 
usklajenosti Nature 2000 . O sprejetih izravnalnih ukrepih obvesti Komisijo. 
ECLI:EU:C:2015 :631 2 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
Če je zadevno območje območje s prednostnim naravnim habitatnim tipom in/ali prednostno vrsto, se 
lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi ali javno varnostjo, ali koristnimi posledicami 
bistvenega pomena za okolje ali drugimi, po predhodnem mnenju Komisije nujnimi razlogi 
prevladujočega javnega interesa.“ 
9. Prilogi I in II k direktivi o habitatih imata naslov „Naravni habitatni tipi in tipi v interesu Skupnosti, 
za ohranjanje katerih je treba določiti posebna ohranitvena območja“ oziroma „Živalske in rastlinske 
vrste v interesu Skupnosti, za ohranjanje katerih je treba določiti posebna ohranitvena območja“. 
V obeh prilogah so nekateri habitatni tipi in določene vrste označeni kot prednostni. 
Prenos direktive o habitatih v F reistaat Sac hsen (Svobodna dežela Saška) 
10. S členom 22b Sächsisches Naturschutzgesetz (zakon o varstvu narave Svobodne dežele Saške; 
v nadaljevanju: SächsNatschG) iz leta 1994 je v bistvu prenesen člen 6(3) in (4) direktive o habitatih. 
11. S pododstavkom 1 zadevne določbe se zahteva, naj se presoja vpliva opravi pred izvedbo kakršnega 
koli projekta na območju, pomem bnem za Skupnost, s pododstavkom 2 pa se prepoveduje izvedba, če 
presoja vpliva razkrije tveganje resne škode. Navedeno prepoved je v skladu s pododstavkom 3 mogoče 
opustiti le, če je projekt potreben iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa in želenega 
rezultata ni mogoče doseči s sredstvi, ki vključujejo manjšo škodo. Če je zadevno območje območje 
s prednostnimi habitati ali vrstami, se lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi, javno 
varnostjo (vključno z nacionalno obrambo in civilno zaščito) ali pomem bnimi pozitivnimi okoljskimi 
vplivi (pododstavek 4). Če se prepoved opusti, se sprejmejo vsi ukrepi, potrebni za zagotovitev 
usklajenosti omrežja Natura 2000 (pododstavek 5). 
12. Od oblasti v Freistaat Sachsen se dodatno zahteva (z ministrskimi odredbami iz leta 2003 ), naj 
spoštujejo Arbeitshilfe zur Anwendung der Vorschriften zum Aufbau und Schutz des Europäischen 
ökologischen Netzes Natura 2000 (vodnik za uporabo določb, povezanih z oblikovanjem in varstvom 
evropskega ekološkega omrežja Natura 2000 ). V skladu s poglavjem 3.3 navedenega vodnika se morajo 
enaki standardi , kot se uporabljajo za območja, pomem bna za Skupnost (vključno s členom 22b, od (3) 
do (5), SächsNatschG), uporabljati tudi za območja, ki jih „potencialno“ zadeva direktiva o habitatih 
(vključno z območji, ki so bila Komisiji priglašena, a jih ta še ni uvrstila na seznam). 
Dejansko stanje, postopek in predložena vprašanja za predhodno odločanje 
13. Bundesverwaltungsgericht navaja, da je Grüne Liga Sachsen združenje za varstvo narave, ki 
izpodbija sklep o odobritvi načrta, izdan 25. februarja 2004 , za gradnjo mostu Waldschlößchenbrücke, 
ki prečka reko Labo in travnike vzdolž njenih obrežij na njeni poti skozi Dresden na Saškem . 
14. Sklep o odobritvi načrta je temeljil na presoji, končani januarja 2003 , s katero so bili preučeni 
morebitni vplivi projekta za pridobitev gradbenega dovoljenja na cilje varstva in ohranjanja na 
ohranitvenem območju Elbtal zwischen Schöna und Mühlberg (dolina Labe med krajema Schöna in 
Mühlberg), vključno z omenjenimi travniki, ki je bilo takrat opredeljeno kot tako na nacionalni ravni, 
ni pa še bilo uvrščeno na seznam Komisije. Če bi bilo ugotovljeno tveganje znatne škode, bi sledila 
presoja na podlagi člena 6 direktive o habitatih. V strokovnem poročilu je bilo ugotovljeno, da projekt 
ni pomem bno ali trajno vplival na cilje ohranjanja območja. 
15. Združenje Grüne Liga Sachsen je aprila 2004 vložilo tožbo, s katero je izpodbijalo sklep o odobritvi 
načrta. V skladu z nacionalnim procesnim pravom ta tožba ni imela odložilnega učinka. Zato je 
združenje Grüne Liga Sachsen zaprosilo tudi za sprejetje začasne odredbe, s katero bi odložili začetek 
gradbenih del. 
ECLI:EU:C:2015 :631 3 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
16. Potem ko je Nemčija marca 2003 (kot izhaja iz predložitvene odločbe) območje priglasila, ga je 
Komisija decembra 2004 uvrstila na seznam območij, pomem bnih za Skupnost. 
17. Sächsisches Oberverwaltungsgericht (višje upravno sodiščeSaške) je 12. novembra 2007 na drugi in 
zadnji stopnji zavrnilo predlog združenja Grüne Liga Sachsen za odredbo, s katero bi odložili začetek 
gradbenih del. Dela na mostu so se začela pozneje v zadevnem letu. 
18. Pristojni organ je 14. oktobra 2008 na podlagi nadaljnjih strokovnih poročil sprejel odločitev, da 
opravi omejeno ponovno presojo škode, povezane s projektom za pridobitev gradbenega dovoljenja, ob 
sklicevanju na datum sklepa o odobritvi načrta. Projekt je bil spet izjemoma odobren ob izvedbi 
posebnih ukrepov. 
19. Združenje Grüne Liga Sachsen je po spremem bi načrtov septembra 2010 spet zaprosilo za odložni 
ukrep, Sächsisches Oberverwaltungsgericht pa ga je na drugi in zadnji stopnji oktobra 2010 spet 
zavrnilo. 
20. Neuspešni sta bili tudi glavna tožba in nanjo vezana pritožba združenja Grüne Liga Sachsen. 
Končni predlog za revizijo zdaj obravnava Bundesverwaltungsgericht, ki meni, da niti presoja iz 
leta 2003 niti revizija iz leta 2008 nista dosegli standard ov, zahtevanih z direktivo o habitatih. Presoji iz 
leta 2003 , s katero je bilo ugotovljeno, da ne bo pomem bnih ali dolgoročnih negativnih vplivov, takrat 
ni sledila podrobnejša analiza. V reviziji iz leta 2008 , s katero so bili sicer ugotovljeni pomem bni 
negativni vplivi (ki bi jih lahko reševali z izravnalnimi ukrepi iz člena 6(4) direktive o habitatih), so bili 
obravnavani le dva habitatna tipa in ena vrsta. 
21. Da bi lahko Bundesverwaltungsgericht natančneje odločilo o zahtevah direktive o habitatih, 
v predhodno odločanje predlaga ta vprašanja: 
„1. Ali je treba člen 6(2) [direktive o habitatih] razlagati tako, da je treba za projekt za pridobitev 
gradbenega dovoljenja za most, za katerega je bilo soglasje za izvedbo izdano pred uvrstitvijo 
območja na seznam območij, pomem bnih za Skupnost, in ki ni neposredno namenjen upravljanju 
območja, pred njegovo izvedbo opraviti presojo posledic, če je bilo območje na seznam uvrščeno 
po izdaji soglasja za izvedbo, vendar pred začetkom izvedbe, in če je bila pred izdajo soglasja za 
izvedbo opravljena le ocena tveganj/predhodna presoja? 
2. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: 
Ali mora nacionalni organ že pri poznejši presoji upoštevati zahteve člena 6(3) in (4) direktive 
o habitatih, česejenate želel preventivno opreti pri oceni tveganj/predhodni presoji, ki je bila 
opravljena pred izdajo soglasja za izvedbo? 
3. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen in na drugo vprašanje nikalen: 
Katere zahteve je treba v skladu s členom 6(2) direktive o habitatih upoštevati pri poznejši presoji 
soglasja za izvedbo, ki je bilo izdano za projekt, in na kateri čas se mora nanašati presoja? 
4. Ali je treba v okviru dopolnilnega postopka, katerega namen je odprava ugotovljene napake, 
storjene pri poznejšem preizkusu v skladu s členom 6(2) direktive o habitatih ali pri presoji 
posledic v skladu s členom 6(3) te direktive, z ustreznimi spremem bami zahtev glede presoje 
upoštevati, da se je lahko objekt zgradil in začel uporabljati, ker je sklep o soglasju za izvedbo 
načrta takoj izvršljiv in je bil predlog začasne odredbe pravnomočno zavrnjen? Ali to velja vsaj 
za presojo drugih ustreznih rešitev v okviru odločbe v skladu s členom 6(4) direktive o habitatih, 
ki bi bila naknadno potrebna?“ 
ECLI:EU:C:2015 :631 4 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
22. Pisna stališča so predložili Grüne Liga Sachsen, Freistaat Sachsen (nasprotna stranka v postopku 
v glavni stvari), Češka republika in Komisija, ki so na obravnavi 17. junija 2015 vse podale ustna 
stališča. 
Dodatne okoliščine v stališčih strank 
23. Grüne Liga Sachsen in Freistaat Sachsen sta v pisnih stališčih natančno opredelila dejanske 
okoliščine predloga za sprejetje predhodne odločbe. To sodišče sicer ni pristojno, da bi podalo 
kakršno koli stališče glede dejanskega stanja, lahko pa pomaga, če ima celovitejšo predstavo 
o okoliščinah. 
24. Prvič, Grüne Liga Sachsen trdi, da je bilo območje priglašeno Komisiji junija 2002 , in ne marca 
2003 , kot je navedlo Bundesverwaltungsgericht. 
25. Iz tega, kar je na obravnavi povedala Komisija, je očitno, da ima Grüne Liga Sachsen prav. Komisija 
je Sodišče obvestila, da je „prvi pregled“ prejela marca 2002 (s čimer je mogoče razložiti morebitno 
zamenjavo z marcem 2003 ), uradni predlog Nemčije pa junija 2002 . Nikakor ni sporno, da je bilo 
območje decembra 2004 uvrščeno na Komisijin seznam območij, pomem bnih za Skupnost. Poleg tega 
se zdi, da to za postavljena vprašanja ni pomem bno, saj je bil v obeh primerih projekt odobren 
(februarja 2004 ) po priglasitvi in pred uvrstitvijo na seznam Komisije. 
26. Grüne Liga Sachsen glede narave območja in vpliva gradnje mostu razlaga, da so zadevni travniki 
habitatnega tipa „nižinski ekstenzivno gojeni travniki“, da vključujejo več vrst ptic in žuželk ter da so 
z izgubo površine ogroženi cilji ohranjanja tega območja, ker je zaradi mostu območje razdeljeno in 
ker je delo na mostu poseglo v habitate nekaterih vrst rib. 
27. Freistaat Sachsen pa navaja izogibajoče in izravnalne ukrepe, ki so bili sprejeti, da bi omilili vplive 
mostu: omejitve hitrosti ob določenih urah, grmičevje za usmerjanje leta netopirjev, ponovna 
vzpostavitev in razvoj območij, ki niso nižinski ekstenzivno gojeni travniki, ter razvoj habitatov „rek 
z muljastimi obrežji“. Razlaga, da je bil most potreben zaradi zmanjšanja prometne preobremenjenosti 
in izboljšanja povezav med okrožji na obeh straneh reke ter da cilji ohranjanja zadevnega območja (ki 
se razteza čez 180 km rečnih obrežij, vključno z urbanimi odseki, kot so tisti v Dresdnu, kjer reko 
prečka osem drugih mostov) zadevajo 14 habitatnih tipov in 19 vrst iz Priloge I oziroma Priloge II 
k direktivi o habitatih. 3 
28. Grüne Liga Sachsen in Freistaat Sachsen se strinjata, da je pristojni organ pri presoji pred izdajo 
sklepa o odobritvi načrta vzel za podlago nacionalno zakono dajo, s katero se prenaša člen 6(3) in (4) 
direktive o habitatih, čeprav območje še ni bilo uvrščeno na seznam območij, pomem bnih za 
Skupnost. V zadevni fazi je bilo ugotovljeno, da projekt ne bi imel pomem bnega vpliva v smislu 
člena 6(3). Sklep iz leta 2008 o izvedbi revizije je sledil nadaljnjim poročilom, v katerih je bilo sprejeto 
drugačno stališče, in je bil namenjen izpolnitvi zahtev iz člena 6(4). Kot pa je bilo jasno predstavljeno 
na obravnavi, Grüne Liga Sachsen meni (in predložitveno sodišče je to vzelo za svojo premiso), da 
prvotna presoja in revizija iz leta 2008 nista bili popolnoma skladni z navedenima določbama, medtem 
ko Freistaat Sachsen meni, da sta bili skladni v vseh pogledih. 
3 — Iz informacij na spletišču Evropske agencije za okolje (http://eunis.eea.europa.eu/sites/DE4545301 ) izhaja, da so dva habitatna tipa in dve vrsti 
uvrščeni med tiste, ki imajo v prilogah k direktivi o habitatih prednostni status. Vendar se ne zdi verjetno, da bi bila zadevna prednostna 
habitatna tipa („javorovi gozdovi (Tilio-Acerion) v grapah in na pobočnih gruščih“ ter „obrečna vrbovja, jelševja in jesenovja (mehkolesna 
loka) (Alnus glutinosa in Fraxinus excelsiorior“) navzoča v bližini spornega mostu čez reko Labo v Dresdnu. Po drugi strani sta lahko obe 
prednostni vrsti (črtasti ali ruski medvedek in hrošč puščavnik) zelo razširjeni na celotnem območju, kot je Komisija potrdila na obravnavi, 
zlasti glede črtastega ali ruskega medvedka. 
ECLI:EU:C:2015 :631 5 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
Presoja 
Zgradba, primernost ter področje uporabe členov 4 in 6 direktive o habitatih 
29. S členom 4(1) direktive o habitatih se od držav članic zahteva, naj seznam območij predložijo 
Komisiji v treh letih od notifikacije zadevne direktive. Nemčija je to storila z zamudo, 4 vendar menim, 
da to ni pomem bno za obravnavano vprašanje, razen v obsegu, da nemški organi niso upravičeni do 
koristi, ker niso dosledno izpolnili obveznosti. Komisija mora na podlagi člena 4(2) in (3) v šestih letih 
od notifikacije Direktive izdelati seznam območij, pomem bnih za Skupnost, v vsaki državi članici. 
S členom 4(4) se potem od držav članic zahteva, naj najpozneje v nadaljnjih šestih letih taka območja 
določijo za posebna ohranitvena območja. Zato se člen 6(1), na podlagi katerega morajo države članice 
uveljaviti posebne ohranitvene ukrepe za zadevna območja, uporablja od datuma zadnjenavedene 
določitve. V skladu s členom 4(5) pa začne člen 6(2), (3) in (4) veljati takoj, vendar ne prej, 5 ko je 
območje uvrščeno na seznam območij, pomem bnih za Skupnost. 
30. Tako se je v obravnavani zadevi člen 6(2), (3) in (4) direktive o habitatih za zadevno območje 
uporabljal od decembra 2004 , ko je bilo to uvrščeno na seznam Komisije, člen 6(1) pa od datuma, ko 
je bilo pozneje določeno kot posebno ohranitveno območje. 
31. Sodišče je v zvezi s tem ugotovilo, da se v primeru, ko je bil projekt odobren, preden je bilo 
območje uvrščeno na seznam Komisije, po uvrstitvi na seznam ne naložijo naknadne obveznosti 
neposredno s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih. 6 Posledično s členom 6(3) v obravnavani zadevi 
niso bile ustvarjene obveznosti za opravljanje presoje, potem ko je Komisija decembra 2004 območje 
uvrstila na seznam, saj je bil projekt odobren že februarja navedenega leta. 
32. Poleg tega s tako uvrstitvijo na seznam tudi ne nastane obveznost za revizijo, ali veljavna soglasja za 
izvedbo načrta vplivajo na zadevna območja. 7 
33. Če je bilo območje priglašeno v skladu z direktivo o habitatih, Komisija pa še ni sprejela odločitve 
glede njegove uvrstitve na seznam, pa naj zadevna država članica ne bi dovolila posegov, ki bi lahko 
resno ogrozili ekološke značilnosti zadevnega območja. 8 V obravnavanem primeru je bil projekt za 
gradnjo mostu odobren po notifikaciji in je zato zanj veljala navedena omejitev. 
34. Poleg tega, potem ko je območje uvrščeno na Komisijin seznam območij, pomem bnih za Skupnost, 
se za izvedbo projekta, odobrenega pred navedeno uvrstitvijo, uporablja člen 6(2) direktive o habitatih, 
ki določa obveznost splošnega varstva, pri čemer gre za preprečevanje poslabšanj in vznemirjanj, ki bi 
lahko pomem bno vplivala na cilje te direktive. 9 Sodišče pa je tudi navedlo, da „obveznost naknadnega 
nadzora lahko temelji na členu 6(2) Direktive o habitatih“, 10 čeprav kot poudarja Komisija, šeni 
opredelilo, v kakšnih okoliščinah bi taka obveznost nastala. 
4 — Glej sodbo Komisija/Nemčija, C-71/99, EU:C:2001 :433. 
5 — Sodba Dragaggi in drugi, C-117/03, EU:C:2005 :16, točke od 23 do 25. Mogoče pa je ugotoviti, da je očitno nedoslednost med členoma 4 in 6 
direktive o habitatih, saj se člen 6(2) izrecno nanaša na posebna ohranitvena območja, medtem ko člen 4(5) določa, da začne navedena 
določba veljati takoj, ko je območje uvrščeno na seznam območij, pomem bnih za Skupnost, kar je lahko do šest let pred določitvijo 
posebnega ohranitvenega območja. 
6 — Sodbi Komiisija/Avstrija, C-209/04, EU:C:2006 :195, točki 56 in 57 in navedena sodna praksa, ter Stadt Papenburg, C 226/08, EU:C:2010 :10, 
točki 48 in49. 
7 — Sodba Komisija/Združeno kraljestvo, C-6/04, EU:C:2005 :626, točke od 57 do 59. 
8 — Sodbe Dragaggi in drugi, C-117/03, EU:C:2005 :16, točki 26 in 27; Bund Naturschutz in Bayern in drugi, C-244/05, EU:C:2006 :579, točke 44, 
47 in 51, ter Stadt Papenburg, C-226/08, EU:C:2010 :10, točka 49. 
9 — Sodba Stadt Papenburg, C-226/08, EU:C:2010 :10, točka 49 in navedena sodna praksa. 
10 — Sodba Komisija/Združeno kraljestvo, C-6/04, EU:C:2005 :626, točka 58; glej tudi sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott, 
predstavljene v zadevi Komisija/Združeno kraljestvo, C-6/04, EU:C:2005 :372, točka 55. 
ECLI:EU:C:2015 :631 6 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
35. Nazadnje, določbe člena 6 direktive o habitatih se morajo razlagati kot skladna celota glede na cilje 
ohranitve iz te direktive. Namen odstavkov 2 in 3 člena 6 je namreč zagotovitev enake ravni varstva 
naravnih habitatov in habitatov vrst, medtem ko je odstavek 4 tega člena zgolj določba, ki pomeni 
odstopanje od drugega stavka odstavka 3 tega člena. 11 
36. Posledično je videti, da je stanje v postopku v glavni stvari tako. 
37. Prvič, pristojnim organom je bila februarja 2004 preprečena izdaja soglasja za projekt gradnje 
mostu, če je obstajalo kakršno koli tveganje, ki bi resno ogrozilo ekološke značilnosti območja. 
38. Drugič, od decembra 2004 se je uporabljal člen 6(2) direktive o habitatih in tako se je od pristojnih 
organov zahtevalo, „da storijo vse potrebno, da […] preprečijo slabšanje stanja naravnih habitatov in 
habitatov vrst ter vznemirjanje vrst, za katere so bila območja določena, kolikor bi tako vznemirjanje 
lahko pomem bno vplivalo na cilje te direktive“. Ta zahteva bi lahko v nekaterih okoliščinah (ki jih bo 
moralo Sodišče pojasniti v sodbi v tej zadevi) vključevala obveznost, da se opravi revizija izdanega 
soglasja. 
39. Tretjič, člen 6(3) direktive o habitatih sam po sebi neposredno ne nalaga nobene obveznosti glede 
izvajanja ali revizije postopka, na podlagi katerega je bilo februarja 2004 izdano soglasje za projekt 
gradnje mostu; in člen 6(4), ki pomeni zgolj odstopanje od drugega stavka člena 6(3), podobno ne 
more biti neposredno upošteven. Vendar so določbe člena 6(3) – in s tem verjetno določbe 
člena 6(4) – lahko pomem bne pri opredeljevanju zahtev iz člena 6(2), saj je stopnja varstva, ki se 
zagotavlja s členom 6(2) in (3), enaka. 
Prvo vprašanje: potreba po reviziji posledic projekta na območju, ki je bilo uvrščeno na seznam po 
odobritvi projekta, vendar pred njegovo izvedbo 
40. Predložitveno sodišče želi v bistvu izvedeti, ali je bila v okoliščinah zadeve iz postopka v glavni 
stvari člen 6(2) direktive o habitatih potrebna revizija prvotne presoje projekta, potem ko je bilo 
območje uvrščeno na Komisijin seznam območij, pomem bnih za Skupnost, in pred začetkom del. 
41. Glede zadevnih okoliščin predložitveno sodišče zlasti ugotavlja, da je bila prvotno opravljena le 
„ocena tveganj/predhodna presoja“–kar očitno ni bila presoja, s katero bi bile izpolnjene vse zahteve 
člena 6(3), če bi navedena določba veljala v zadevnem času. Freistaat Sachsen meni, da so bile 
s prvotno presojo izpolnjene vse zadevne obveznosti. O navedeni zadevi lahko odloči le pristojno 
nacionalno sodišče, vendar bom zaradi zagotovitve celovitejšega odgovora preučila obe domnevi. 
42. Prvič, pri domnevi, da so bile s prvotno presojo izpolnjene vse zahteve člena 6(3) (in v potrebnem 
obsegu člena 6(4)) direktive o habitatih, in glede na dejstvo, da je člen 6(2) in (3) namenjen zagotovitvi 
enake ravni varstva, je načeloma videti, da v členu 6(2) ni ničesar (zgolj zahteva, da se stori vse 
potrebno za preprečitev slabšanja stanja in vznemirjanja), kar bi posledično ustvarilo splošno potrebo 
po reviziji navedene presoje zgolj zaradi formalnega razloga, ker je bilo območje od takrat uvrščeno na 
seznam območij, pomem bnih za Skupnost. 
43. Vendar je čisto mogoče, da se lahko stanje ohranjenosti habitata 12 od datuma prvotne presoje do 
datuma začetka del razvije. V obravnavani zadevi so med obema datumoma minila več kot štiri leta. 
S členom 6(2) direktive o habitatih se nalaga trajna obveznost zagotavljanja enake ravni varstva kot 
s členom 6(3) in bilo bi v nasprotju s cilji Direktive, če bi dovolili, da sklep o odobritvi načrta ostane 
11 — Sodbi Sweetman in drugi, C-258/11, EU:C:2013 :220, točka 32 in navedena sodna praksa, ter Briels in drugi, C-521/12, EU:C:2014 :330, 
točka 19. 
12 — V skladu s členom 1(e) direktive o habitatih stanje ohranjenosti naravnega habitata pomeni skupek vplivov, ki delujejo na naravni habitat in 
njegove značilne vrste in ki lahko vplivajo na njegovo dolgoročno naravno razširjenost, strukturo in funkcije ter dolgoročno preživetje 
njegovih značilnih vrst. 
ECLI:EU:C:2015 :631 7 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
nespremenjen, tudi če bi ga izvedli šele po pomem bni spremem bi stanja ohranjenosti območja. 
Posledično lahko spremem ba okoliščin na območju ali podrobnosti projekta pomeni potrebo po 
reviziji presoje ob upoštevanju spremenjenega položaja, kar šteje za „vse potrebno“, ki se zahteva 
s členom 6(2), da bi preprečili slabšanje stanja habitatov ali vznemirjanje vrst. Izključno pristojno 
nacionalno sodišče pa je tisto, ki mora preučiti, ali so se v posameznem primeru take spremem be 
pojavile. 
44. V zvezi s tem po mojem mnenju ni mogoče pripisovati nobenega pomena vprašanju, ali se je 
spremem ba morda zgodila pred uvrstitvijo na seznam območij, pomem bnih za Skupnost, ali po njej: 
pomem bno je, ali se je zgodila po datumu prvotne presoje in pred datumom začetka del. 
45. Tak pristop bi očitno moral še toliko bolj veljati, če bi se taka spremem ba zgodila in prvotna ocena 
ne bi bila popolnoma skladna s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih. 
46. Pomem bno pa je preučiti tudi položaj, v katerem prvotna ocena ni bila popolnoma skladna, vendar 
po datumu zadevne presoje ni bilo nobene spremem be okoliščin na območju ali podrobnosti projekta, 
edini (morebitno) pomem ben dogodek pa je bila uvrstitev na seznam območij, pomem bnih za 
Skupnost. 
47. V takem položaju, čeprav je Sodišče ugotovilo, da s členom 6(3) direktive o habitatih ni naložena 
revizija prvotne presoje, je predvidena tudi možnost, da bi taka obveznost lahko izhajala iz člena 6(2), 
ki je namenjen zagotovitvi enake ravni varstva. 13 
48. Zdi se mi, da obveznost ne more biti absolutna. Če bi zahtevali revizijo v vseh primerih, bi bilo to 
enako uporabi člena 6(3) direktive o habitatih za položaje, ki sicer niso izrecno zaobseženi glede njene 
začasne uporabe, kar bi bilo v nasprotju s sodno prakso Sodišča, navedeno v točkah 31 in 32 zgoraj. 
49. Vendar mora imeti pristojno nacionalno sodišče vedno možnost, da odredi tako revizijo, čeje 
prvotna presoja toliko pod standard om iz člena 6(3) in (4), da bi grozilo pomem bno poslabšanje stanja 
habitatov ali vznemirjanje vrst, saj se v primeru take nevarnosti s členom 6(2) od držav članic zahteva, 
naj storijo vse potrebno za preprečitev slabšanja in vznemirjanja. Enako bi veljalo, če v prvotni oceni ne 
bi bilo jasno opredeljeno, kako bi projekt verjetno vplival na habitate in vrste na območju, s čimer bi 
morebitni obstoj take nevarnosti ostal neopredeljen. V takih okoliščinah se zdi, da je revizija prvotne 
presoje verjetno ustrezen ukrep, čeprav bi bilo treba predvideti tudi druge možnosti. Na primer, zelo 
specifično nevarnost bi lahko ustrezno obravnavali s primernim, a jasno utemeljenim preventivnim 
ukrepom, lahko pa bi prišlo tudi do položaja, ko bi bil edini ustrezni ukrep, da se prvotno soglasje 
v celoti razveljavi in odredi popolnoma nov postopek presoje. 
Drugo vprašanje: potreba po upoštevanju člena 6(3) in (4) direktive o habitatih pri naknadni reviziji, če 
sta bili navedeni določbi že uporabljeni kot podlaga za predhodno presojo 
50. Z drugim vprašanjem predložitvenega sodišča se predvidevajo okoliščine, v katerih se revizija 
posledic projekta zahteva v skladu s členom 6(2) direktive o habitatih. Domneva se tudi, da si je 
pristojni organ pri izvajanju prvotne presoje prizadeval spoštovati določbe člena 6(3) in (4). Sprašuje 
se, ali v takih okoliščinah zadnjenavedeni določbi zavezujeta navedeni organ pri izvajanju revizije. 
51. V zvezi s tem se strinjam s Freistaat Sachsen in Komisijo, da ne more biti nobenega razloga, da bi 
ciljem ali nameram organa pri izvajanju prvotne presoje pripisovali kakršen koli pomen. 
13 — Glej točko 34 zgoraj in navedeno sodno prakso. 
ECLI:EU:C:2015 :631 8 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
52. Iz odgovora na prvo vprašanje, ki ga predlagam, izhaja, da je edino objektivno merilo, ki ga je 
mogoče uporabiti pri odločanju o potrebi po reviziji: ali je bila prvotna presoja popolnoma skladna 
s členom 6(3) (in po potrebi členom 6(4)) direktive o habitatih ali ne, in če ni bila, ali so bile 
pomanjkljivosti take, da je grozilo pomem bno poslabšanje stanja habitatov ali vznemirjanje vrst, ali pa 
bi morebitni obstoj take nevarnosti ostal neopredeljen? 
53. Vendar iz sodne prakse tudi izhaja, da so edine zahteve, ki se glede take revizije nalagajo z direktivo 
o habitatih, tiste iz člena 6(2), ne pa (vsaj ne neposredno) tiste iz člena 6(3) in (4). Videti je, da bi bila 
zahteva po strogem spoštovanju zadnjevnavedenih določb zgolj na podlagi namere, na kateri temelji 
prvotna presoja, v nasprotju z načelom pravne varnosti, ki ga je Sodišče poudarilo v zvezi s tem. 14 
54. Če pa taka zahteva ne bi bila naložena na podlagi direktive o habitatih, temve č na podlagi 
nacionalnega prava ali upravne prakse, 15 to nikakor ne bi moglo biti v nasprotju s členom 6 
prvonavedene, saj je raven varstva, ki jo zagotavljata odstavka 2 in 3 člena 6, enaka. Trditve združenja 
Grüne Liga Sachsen v zvezi s tem, da morajo organi, potem ko so si v prvotni presoji prizadevali 
spoštovati zahteve člena 6(3) in (4), te spoštovati v naknadni reviziji, tako ni mogoče takoj zavrniti, če 
temelji na nacionalni zakono daji. Mogoče je le navesti, da tega ni mogoče razbrati iz direktive 
o habitatih. 
55. V zvezi z zadevno direktivo, kot jo razlaga Sodišče, so upoštevne zahteve iz člena 6(2), in te so 
predmet tretjega vprašanja. Vendar bi v tej fazi poudarila, da če bi se izkazalo, da bi bil ustrezen 
ukrep, sprejet v skladu s členom 6(2), razveljavitev prvotnega soglasja in odreditev popolnoma novega 
postopka, bi moral biti ta novi postopek, ki bi se po pravilu začel po uvrstitvi območja na seznam 
območij, pomem bnih za Skupnost, nujno skladen neposredno s členom 6(3) in (4). 
Tretje vprašanje: zahteve, ki se s členom 6(2) direktive o habitatih nalagajo glede naknadne revizije, in 
datum, na kateri bi se morala revizija navezovati 
56. Najprej, ugotavljam, da je Sodišče glede načrtov in projektov, ki ob sprejetju ne spadajo na 
področje uporabe člena 6(3) in (4) direktive o habitatih, jasno navedlo, da „ni mogoče izključiti, da bi 
se država članica po analogiji s postopkom odstopanja iz člena 6(4) navedene direktive v nacionalnem 
postopku presoje vplivov načrta ali projekta, ki bi lahko pomem bno vplival na interes ohranjanja 
območja, na okolje sklicevala na razlog javnega interesa in da bi, če bi bili v bistvu izpolnjeni pogoji iz 
te določbe, izdala soglasje za dejavnost, ki tako ne bi bila več prepovedana v skladu s členom 6(2). 
Vendar je treba vplive tega načrta ali projekta – da bi se lahko preverilo, ali so pogoji iz člena 6(4) 
Direktive o habitatih izpolnjeni – predhodno analizirati v skladu s členom 6(3) navedene direktive.“ 16 
57. Zdi se mi, da vrsta položaja, na kateri se Sodišče sklicuje v navedeni sodni praksi, precej ustreza 
ponovni presoji, ki je bila oktobra 2008 opravljena v postopku v glavni stvari, kot je opisalo 
predložitveno sodišče, ker so se v zadevni ponovni presoji spoštovale določbe člena 6(4) direktive 
o habitatih in se je potrdil sklep o odobritvi načrta, z odstopanjem, na podlagi izravnalnih ukrepov, ki 
jih je treba sprejeti. 
58. V navedenih okoliščinah se zdi, da iz sodne prakse Sodišča nujno izhaja, da je potreba po reviziji ali 
ponovni presoji iz oktobra 2008 sicer morda res izhajala neposredno iz člena 6(2) direktive o habitatih, 
vendar je moral zadevni postopek izpolnjevati vse zahteve iz člena 6(3) in (4). 
14 — Glej na primer sodbo Komisija/Avstrija, C-209/04, EU:C:2006 :195, točka 57 in navedena sodna praksa. 
15 — Glej točki 10 in 12 zgoraj. Sodišče je sprejelo dejstvo, da so lahko državni organi pri uporabi prava EU vezani na splošno prakso – glej sodbo 
The Rank Group, C-259/10 in C-260/10, EU:C:2011 :719, točka 62 in navedena sodna praksa. 
16 — Sodba Cascina Tre Pini, C-301/12, EU:C:2014 :214, točka 34, v kateri je navedena sodba Komisija/Španija, C-404/09, EU:C:2011 :768, 
točki 156 in 157. 
ECLI:EU:C:2015 :631 9 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
59. Vendar iz razlogov, primerljivih s tistimi, ki sem jih predstavila zgoraj, zlasti v točki 48, to ne more 
veljati v vseh okoliščinah. Lahko na primer obstajajo položaji, v katerih je revizija na podlagi člena 6(2) 
direktive o habitatih potrebna preprosto zaradi preveritve, da ukrepi, ki jih je treba sprejeti v skladu 
z navedenim odstavkom, dejansko preprečujejo slabšanje stanja habitatov ali vznemirjanje vrst 
v smislu navedenega člena, vendar nova presoja posledic projekta za namene člena 6(3) ni potrebna in 
nobenega vprašanja glede odstopanja na podlagi člena 6(4) ni. 
60. Druga točka, ki jo je treba obravnavati v okviru tega vprašanja, je datum, glede katerega je potrebna 
ponovna presoja. Ali bi bilo treba v obravnavani zadevi v ponovni presoji obravnavati stanje 
ohranjenosti območja in posledice projekta gradnje mostu, kakršni so bili in jih je bilo mogoče 
ugotoviti leta 2003 ali leta 2004 , ko je bila opravljena prvotna presoja vpliva oziroma je bil izdan sklep 
o odobritvi načrta, ali leta 2008 , ko je bila opravljena ponovna presoja in so se žezačela dela na mostu? 
Jasno je, da bi izbrani datum lahko vplival na rezultat ponovne presoje. 
61. Menim, da odgovor izhaja iz narave obveznosti, ki se nalagajo s členom 6(2) direktive o habitatih, 
ki je določba, na podlagi katere lahko postane potrebna morebitna revizija ali ponovna presoja 
v okoliščinah, kot so tiste v postopku v glavni stvari. Navedene obveznosti se nanašajo na nenehno 
spremljanje zadevnega območja, ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se prepreči slabšanje stanja 
habitatov ali vznemirjanje vrst, pa so lahko le tisti, ki so ob sprejetju primerni glede na navedeno 
nenehno spremljanje. 
62. Naj povzamem nekoliko drugače: če je bila v okoliščinah postopka v glavni stvari potrebna revizija 
prvotne presoje, je potreba po tej reviziji izhajala iz člena 6(2) direktive o habitatih, za izhodišče paje 
bilo treba vzeti položaj, kot se je razvil do zadevnega datuma (leta 2008 ); če pa je revizija pripeljala do 
odstopanja na podlagi člena 6(4), je bilo treba upoštevati vse zahteve člena 6(3). 
Četrto vprašanje: v postopku v glavni stvari upoštevnost dejstva, da je bil projekt dokončan, ker je bil 
sklep o odobritvi načrta pravnomočen in izvršljiv 
63. V četrtem vprašanju predložitvenega sodišča se predpostavlja ne le, da je bila po uvrstitvi območja 
na seznam območij, pomem bnih za Skupnost, potrebna revizija prvotne presoje, temve č tudi, da 
revizija, ki je bila dejansko opravljena leta 2008 , sama po sebi ni v celoti izpolnila zahtev direktive 
o habitatih. Sodišče želi izvedeti, ali je treba v sedanji fazi, ko je most dokončan in odprt za promet, 
upoštevati dejstvo, da so bile vse možnosti pritožbe, ki so na voljo v skladu z nacionalno zakono dajo, 
izčrpane pred začetkom del in pred izvedbo revizije, tako da je bil sklep o odobritvi načrta do takrat 
pravnomočen. Predvsem želi izvedeti, ali navedeno dejstvo lahko vpliva na veljavnost odstopanja 
v skladu s členom 6(4) Direktive. 
64. Najprej, ne zdi se mi mogoče, da se lahko dejstvo, da je sklep o odobritvi načrta postal 
pravnomočen na podlagi nacionalnega procesnega prava, kakor koli uporabi za omejitev potrebe po 
skladnosti s členom 6(2) direktive o habitatih. Če bi bilo tako, bi bila ogrožena učinkovitost Direktive 
in bi bili mogoči različni standardi v različnih državah članicah, kar bi bilo popolnoma v nasprotju 
s ciljem vzpostavitve in vzdrževanja „usklajenega evropskega ekološkega omrežja posebnih ohranitvenih 
območij“. Zahteve Direktive morajo vedno veljati enako v vseh državah članicah. 
65. Poleg tega člen 6(2) direktive o habitatih določa stalne obveznosti. Celo v primeru, da je bil sklep 
o odobritvi načrta izdan v postopku, ki je popolnoma skladen s členom 6(3) in (4), morajo države 
članice še naprej izvajati vse potrebno, da se preprečita slabšanje stanja habitatov in vznemirjanje vrst. 
To mora toliko bolj veljati, če postopek ni bil popolnoma skladen in ga je treba popraviti. Čeprav je 
pravna varnost, ki je sestavni del pravnomočnega sklepa o odobritvi načrta, dejavnik, ki ga je treba 
upoštevati, ne more odtehtati potrebe po stalnem spremljanju in stalnih preprečevalnih ukrepih. 
Odvisno od okoliščin lahko pomeni potrebo po plačilu odškodnine tistim, ki so imeli legitimna 
pričakovanja glede zadevnega soglasja in so se na zadevni podlagi lotili projekta. 
ECLI:EU:C:2015 :631 10 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
66. Zadeve, ki so v ospredju v okviru tega vprašanja, pa gredo še dlje. Ne gre zgolj za to, da je 
v postopku v glavni stvari sklep o odobritvi načrta postal pravnomočen, temve č tudi za to, da je bil 
most zgrajen (s posledičnim poslabšanjem stanja habitatov in vznemirjanjem vrst, čeprav je bil 
utemeljen z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa) in je odprt za promet (z morebitnimi 
nadaljujočimi se vplivi na habitate in vrste). Predložitveno sodišče v navedenem okviru poudarja 
domnevo, da bi ugotovitev, da sta bili prvotna presoja in revizija pomanjkljivi, lahko pripeljala do 
razveljavitve sklepa o odobritvi načrta z daljnosežnimi ekološkimi in gospodarskimi posledicami, čebi 
bilo ugotovljeno, da je treba most porušiti. 
67. Če bi se navedena domneva izkazala za pravilno, bi bilo treba premisliti, katere ukrepe bi bilo treba 
sprejeti v skladu z direktivo o habitatih. 
68. Navedeni ukrepi bi morali biti „primerni“ v smislu člena 6(2) direktive o habitatih. Določiti bi jih 
bilo treba na podlagi stanja takrat, ko bi se ukrepi določali. Povedano drugače, treba bi bilo upoštevati 
dejstvo, da je bil most zgrajen, in pretehtati okoljske posledice, če ostane zgrajen in delujoč, 
v primerjavi s posledicami, če se zapre (ali omeji njegova uporaba) ali celo odstrani. Potrebni bi bili 
ukrepi, s katerimi bi se kar najbolj preprečilo slabšanje stanja habitatov ali vznemirjanje vrst. Če paje 
do slabšanja ali vznemirjanja že prišlo, bi bilo treba upoštevati tudi zahtevo iz člena 4(4) direktive 
o habitatih, da se določijo prednostne naloge za vzdrževanje ali obnovitev ugodnega stanja 
ohranjenosti stanja habitatov ali vrst, ter zahteve glede upravljanja, ki se nalagajo s členom 6(1). 
69. Precej verjetno je, da bi tako tehtanje interesov in prednostnih nalog pripeljalo do stališča, da je 
treba most pustiti, a naložiti ustrezne ukrepe preprečevanja in upravljanja. V nasprotnem primeru bi 
bilo po mojem mnenju treba vsak predlog za rušenje obravnavati – tako kot je bilo treba začeti 
obravnavati prvotni predlog za gradnjo mostu – kot „načrt ali projekt, ki ni neposredno povezan 
z upravljanjem območja ali zanj potreben, pa bi lahko pomem bno vplival na območje“ v smislu 
člena 6(3) direktive o habitatih in bi bil sam predmet pregleda, ki se zahteva z navedeno določbo, 
preden bi lahko bil izveden. 
70. Vendar bi se strinjala s Komisijo, da pri tehtanju različnih možnosti gospodarski stroški, na primer 
stroški rušenja mostu in plačila odškodnine nosilcu projekta, načeloma niso pomem bni. Medtem ko se 
je treba v obsegu, v katerem se uporablja člen 6(4) direktive o habitatih, še vedno sklicevati na iste 
„nujne razloge prevladujočega javnega interesa“ kot pri prvotni presoji, jih ni mogoče okrepiti 
z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa pri zmanjševanju stroškov (in tak interes verjetno 
nikakor ne bi veljal za prevladujoč, če bi se uporabljal drugi pododstavek člena 6(4), v primeru 
prednostnega naravnega habitatnega tipa in/ali prednostne vrste). Z navedenim pristopom bi podprli 
ohranjanje okolju škodljivih projektov zgolj zato, ker bi bilo predrago popraviti nespoštovanje zahtev iz 
Direktive. 
Predlog 
71. Ob upoštevanju navedenega menim, da bi moralo Sodišče na vprašanja, ki mu jih je postavilo 
Bundesverwaltungsgericht, odgovoriti: 
V okoliščinah, ko je bil načrt ali projekt, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja Nature 
2000 , vendar bi lahko znatno vplival nanj, odobren po tem, ko je bilo območje priglašeno Komisiji, 
vendar preden je bilo uvrščeno na seznam območij, pomem bnih za Skupnost, na podlagi presoje 
ECLI:EU:C:2015 :631 11 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-399/14  
GRÜN E LIGA SACHSEN IN DRU GI  
vpliva, opravljene med navedenima datumoma, projektna dela pa se niso začela, dokler ni bilo območje 
uvrščeno na seznam, je treba določbe Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju 
naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst razlagati tako: 
1. Če je bil postopek prvotne presoje in izdaje soglasja popolnoma skladen s členom 6(3) in (4) 
zadevne direktive, se s členom 6(2) ne zahteva, da je praviloma potrebna revizija navedenega 
postopka; vendar je lahko posledica spremem be okoliščin na območju ali podrobnosti projekta 
lahko potreba po reviziji presoje ob upoštevanju spremenjenega položaja kot primeren ukrep za 
preprečitev poslabšanja habitatov ali vznemirjanja vrst. Če prvotni postopek ni bil skladen 
s členom 6(3) in (4), revizija pomeni ustrezen ukrep, ki se zahteva s členom 6(2), če so bile 
pomanjkljivosti postopka take, da bi grozilo pomem bno poslabšanje stanja habitatov ali 
vznemirjanje vrst oziroma da ne bi bil ugotovljen vpliv projekta na habitate ali vrste. 
2. Dejstvo, da so si organi, ki so izvedli prvotni postopek, prizadevali za skladnost 
s členom 6(3) in (4) Direktive 92/43, ne pomeni obveznosti na podlagi navedene direktive, da se 
zagotovi skladnost z istimi določbami pri naknadni reviziji zadevnega postopka; vendar ni 
neskladno z Direktivo, da taka obveznost izhaja iz nacionalnega prava. 
3. Če je revizija prvotnega postopka ustrezen ukrep, ki se zahteva s členom 6(2) Direktive 92/43, 
mora temeljiti na položaju v trenutku, ko je opravljena. Če to po analogiji vodi v uporabo 
odstopanja na podlagi člena 6(4) zadevne direktive, mora upoštevati tudi vse zahteve člena 6(3). 
4. Če pa se po dokončanju projekta izkaže, da je taka revizija pomanjkljiva, dejstvo, da je bilo 
soglasje pravnomočno pridobljeno in da ga v skladu z nacionalnim pravom ni več mogoče 
izpodbijati, ni pomem bno pri določanju ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu z Direktivo 
92/43. Ti ukrepi morajo biti taki, da se prepreči nadaljnje slabšanje stanja habitatov ali 
vznemirjanje vrst na območju skladno s členom 6(2) zadevne direktive, po potrebi morajo biti 
usmerjeni v ponovno vzpostavitev ugodnega stanja ohranjenosti, in če vključujejo odstranitev 
dokončanega projekta, mora biti zanje opravljena presoja v skladu s členom 6(3). 
V zadnjenavedenem primeru gospodarski stroški rušenja ne morejo pomeniti nujnega razloga 
prevladujočega javnega interesa v smislu člena 6(4). 
ECLI:EU:C:2015 :631 12