*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :449 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 4. julija 2013  
Jezik postopka: italijanščina.„Prenos pokojninskih pravic, pridobljenih v državi članici — Člena 45 PD EU in 48 PD EU — 
Nacionalna zakono daja, ki n e določa pravice do prenosa kapitalizirane vrednosti pokojninskih 
prispevkov, plačanih nacionalni socialnovarstveni ustanovi, na me dnarodno o rganizacijo s sedežem 
v drugi državi članici — Pravilo seštevanja“
V zadevi C-233/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Tribunale di L a Spezia (Italija) z odločbo z dne 16. aprila 2012 , ki j e prispela na Sodišče 14. maja 2012 , 
v postopku
Simone Gardella
proti
Istituto nazionale de lla previdenza sociale (INPS),
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von D anwitz, p redsednik senata, A. Rosas, E. Juhász (poročevalec), D. Šváby in C. Vajda, 
sodniki,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodna tajnica: A. Impe llizzeri, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 11. aprila 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za S. Gardella T. Truppa, R. Ciancaglini in M . Rossi, odvetniki,
— za Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) A. Sgroi, odvetnik,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj z G. De Socio, avvocato dello Stato,
— za češko v lado M . Smolek, agent,
— za nemško v lado T. Henze in J. Möller, agenta,
— za Evropsko ko misijo C. Cattabriga in V. Kreuschitz, a genta,
2 ECLI:EU:C:2013 :449SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 20 PD EU, 45 PD EU, 48 PD EU in 
od 145 PD EU do 147 PD EU ter člena 15 L istine Evropske u nije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: 
Listina).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d S. Gardello, ki j e zaposlen na Evropskem p atentnem u radu 
(EPU) v Münchnu (Nemčija), in Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) (nacionalni zavod za 
socialno v arnost), ke r je ta zavrnil prenos ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, ki j ih je 
S. Gardella pridobil v obdobju zaposlitve v Italiji, v socialnovarstveno s hemo EPU.
Pravni okvir
Ureditev Unije
3 Člen 11(2) Priloge VIII h Kadrovskim p redpisom za uradnike E vropske u nije iz Uredbe Sveta (EGS, 
Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in 
pogojev z a zaposlitev dr ugih uslužbencev E vropskih skupnosti in o posebnih ukrepih, ki s e začasno 
uporabljajo tudi za uradnike, zaposlene na Komisiji (ESPJ, EGS, Euratom) (UL L 56, str. 1), kakor je 
bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 ( UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 1, zvezek 2, str. 130, v nadaljevanju: Kadrovski predpisi), določa:
„Uradnik, ki z ačne delati v Skupnostih po tem, ko:
— je prenehal delati v državni upravi ali v nacionalni ali me dnarodni organizaciji; ali
— je opravljal dejavnost kot zaposlena ali samozaposlena oseba,
ima po tem, ko s e zaposli, vendar p reden izpolni pogoje za plačilo starostne pokojnine v smislu 
člena 77 K adrovskih predpisov, pravico Skupnostim p lačati na dejanski da tum p renosa ažurirano 
kapitalizirano v rednost pokojninskih pravic, pridobljenih na podlagi takega dela ali dejavnosti.
V takem p rimeru institucija, v kateri je uradnik zaposlen, ob upoštevanju njegove o snovne plače, 
starosti in deviznega tečaja na da n, ko s e za prenos zaprosi, s pomočjo splošnih izvedbenih določb 
določi število let pokojninske d obe, ki s e mu za prejšnje zaposlitve p riznajo v novem p okojninskem 
zavarovanju na podlagi prenesenega ka pitalskega zneska, po odbitku z neska p ovečanja vrednosti 
kapitala me d da tumom, ko s e za prenos zaprosi, in dejanskim da tumom prenosa.
Uradniki lahko t ako u reditev u porabijo samo enkrat za vsako dr žavo članico in zadevni pokojninski 
sklad.“
4 Uredba (ES) št. 883/2004 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov 
socialne varnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 72), ki j e nasledila Uredbo 
Sveta (EGS) št. 1408 /71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe 
in njihove dr užinske č lane, ki s e gibljejo v Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, 
zvezek 1, str. 35), kakor je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo Sveta (ES) št. 118/97 z dne 
2. decembra 1996 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 3, str. 3), kakor je bila
ECLI:EU:C:2013 :449 3SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
 spremenjena z Uredbo (ES) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 ( UL L 392, str. 1, 
v nadaljevanju: Uredba št. 1408 /71), vsebuje določbe v zvezi z usklajevanjem s istemov socialne varnosti 
v Evropski uniji.
5 Člen 2 Uredbe št. 883/2004 , naslovljen „Osebna veljavnost“, v odstavku 1 določa:
„Ta uredba se uporablja za dr žavljane dr žave č lanice, osebe brez dr žavljanstva in begunce, ki s talno 
prebivajo v državi članici, za ka tere ve lja ali je ve ljala zakono daja ene ali več dr žav članic, ter za 
njihove dr užinske člane in preživele osebe.“
6 Člen 3 Uredbe, naslovljen „Stvarna veljavnost“, v odstavku 1 določa:
„Ta uredba se uporablja za vso zakono dajo v zvezi z naslednjimi področji socialne varnosti:
[…]
dajatve za starost;
[…]“
7 Člen 6 Uredbe št. 883/2004 , naslovljen „Seštevanje dob“, določa:
„Razen če v tej uredbi ni določeno dr ugače, pristojni nosilec države članice, po zakono daji katere so:
— pridobitev, ohranitev, trajanje ali ponovna pridobitev p ravice do da jatev,
— zajetje v zakono daji, ali
— dostop do ali izvzetje iz obveznega zavarovanja, prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja ali 
prostovoljnega zavarovanja,
pogojeni z dopolnitvijo zavarovalnih dob, dob zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, v potrebni me ri 
upošteva zavarovalne dobe, dobe zaposlitve, samozaposlitve a li prebivanja, dopolnjene po zakono daji 
katere ko li druge države članice, kakor da b i bile dopolnjene po zakono daji, ki j o uporablja.“
8 Člen 52 n avedene uredbe, naslovljen „Dodelitev da jatev“, v odstavku 1 določa:
„Pristojni nosilec izračuna znesek da jatve, ki b i ga bilo treba izplačati:
(a) po zakono daji, ki j o uporablja, samo kadar s o pogoji za upravičenost do da jatev i zpolnjeni 
izključno p o nacionalni zakono daji (neodvisna dajatev);
(b) z izračunom teoretičnega zneska in nato dejanskega zneska ( sorazmerna da jatev) na naslednji 
način:
(i) teoretični znesek da jatve je enak da jatvi, ki b i jo oseba lahko z ahtevala, če bi bile vse 
zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono dajah dr ugih dr žav članic, 
dopolnjene po zakono daji, ki j o uporablja, na da n dodelitve da jatve. Če po tej zakono daji 
znesek ni odvisen od trajanja dopolnjenih dob, se ta znesek šteje za teoretični znesek;
(ii) pristojni no silec nato določi dejanski z nesek sorazmerne da jatve n a podlagi teoretičnega 
zneska v sorazmerju me d trajanjem d ob, dopolnjenih pred nastopom zavarovalnega primera 
po zakono daji, ki j o uporablja, in me d skupnim trajanjem d ob, dopolnjenih po zakono dajah 
vseh zadevnih dr žav članic pred nastopom zavarovalnega primera.“
4 ECLI:EU:C:2013 :449SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
Upoštevna zakonodaja EPU
9 EPU j e me dnarodna organizacija, ki j e bila ustanovljena s Konvencijo o podeljevanju ev ropskih 
patentov, podpisano 5. oktobra 1973 v Münchnu, in ima sedež v tem me stu.
10 EPU i ma svojo pokojninsko s hemo, ki s e razlikuje od pokojninskih shem dr žav članic in pokojninske 
sheme U nije.
11 V skladu s členom 12 P ravilnika E vropskega patentnega urada o pokojninah, ki g a je sprejel njegov 
upravni svet na podlagi člena 33 n avedene kon vencije, ima osebje EPU p ravico d o p renosa 
kapitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, pridobljenih prej pri dr ugih pokojninskih shemah, č e 
zadevne sheme t o omogočajo. Kadar j e tako, EPU v skladu s svojimi pravili določi število let 
pokojninske d obe, dopolnjene v okviru prvotne sheme, ki j e lahko p riznano v korist zadevne osebe, in 
starostno p okojnino, ki j i pripada.
12 Iz predložitvene odločbe je ra zvidno, da p ravilnik E vropskega patentnega urada o pokojninah 
nasprotno n e določa seštevanja zavarovalnih dob, to je možnosti seštevanja pokojninske d obe pri EPU 
s pravicami, pridobljenimi v okviru dr ugih pokojninskih shem.
Italijanska zakonodaja
13 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da j e v Italiji prenos ali združevanje pokojninskih pravic, kakor je 
določeno z zakono m št. 29 o združitvi zavarovalnih dob delavcev v okviru pokojninskega zavarovanja 
(legge n. 29 – R icongiunzione dei pe riodi a ssicurativi dei lavoratori ai f ini previdenziali) z dne 
7. februarja 1979 (G URI št. 40, 9. 2. 1979 ), kakor je bil pozneje spremenjen, pridržano d elavcem 
v javnem s ektorju ali zasebnem s ektorju, ki s o bili obvezno p okojninsko z avarovani pri institucijah, 
skladih in nacionalnih pokojninskih shemah. Prenos je odplačen in je v breme z ainteresirane osebe.
14 Predložitveno s odišče tudi n avaja, da s o na podlagi Kadrovskih predpisov za uradnike i n dr uge 
uslužbence Unije ter posebnih predpisov uslužbenci Evropskega univerzitetnega inštituta in Evropske 
investicijske b anke u pravičeni do tega me hanizma prenosa ka pitalizirane vrednosti pokojninskih 
pravic, ki s o jih prej pridobili na ozemlju Italijanske republike.
15 Uslužbenci EPU p a so iz tega me hanizma izključeni, ker ni sporazuma me d EPU i n Italijansko 
republiko, ki b i omogočal prenos ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, ki s o jih pridobili 
delavci, zavarovani pri INPS, na to me dnarodno o rganizacijo.
16 Glede seštevanja zavarovalnih dob iz podatkov, ki j ih je navedlo predložitveno s odišče, izhaja, da t a 
mehanizem n a p odlagi U redbe št. 883/2004 n ačeloma d eluje v korist vseh z aposlenih in 
samozaposlenih oseb ter oseb, ki o pravljajo svobodni poklic. Ne uporablja pa se za zaposlene v EPU, 
ki jih ko t uslužbence me dnarodne organizacije v skladu s členom 2 Uredbe št. 883/2004 n i mogoče 
šteti za osebe, za katere „velja ali je veljala zakono daja ene ali več držav članic“.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
17 S. Gardella je italijanski dr žavljan in je od 1. maja 2002 z aposlen pri EPU.
18 Pred to zaposlitvijo je bil od 21. decembra 1992 d o 30. aprila 2002 z aposlen v Italiji. Vp lačal je 485 
tedenskih pokojninskih prispevkov, kar u streza 9 letom in 17 tednom.
19 S. Gardella je 15. septembra 2008  pri INPS vložil zahtevek za prenos ka pitalizirane vrednosti 
pokojninskih pravic, ki j ih je pridobil v tem o bdobju, v socialnovarstveno s hemo EPU.
ECLI:EU:C:2013 :449 5SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
20 INPS je ta zahtevek zavrnil, pri čemer se je skliceval na to, da v Italiji ni predpisov, ki b i omogočali 
zahtevani prenos.
21 Tožeča stranka v postopku v glavni stvari j e zato zoper zavrnilno o dločbo INPS vložila tožbo pri 
Tribunale di L a Spezia.
22 Navedeno s odišče je presodilo, da n eobstoj pravil, ki o mogočajo prenos ka pitalizirane vrednosti 
pokojninskih pravic, prej pridobljenih v Italiji, na EPU, v italijanskem p ravnem r edu in neobstoj 
določb, ki b i omogočale seštevanje zavarovalnih dob pred zaposlitvijo, v pravilniku E vropskega 
patentnega urada o pokojninah pomeni oviranje prostega gibanja delavcev v Uniji. To, da n i mogoče 
za pokojnino u veljavljati plačanih prispevkov in pokojninske d obe pred zaposlitvijo na EPU, naj bi 
namreč delavce, ki s o pridobili pokojninske p ravice v Italiji, odvračalo od zaposlitve n a EPU. Tak 
položaj naj bi pomenil očitno kr šitev p ravic, ki s o dr žavljanom U nije zagotovljene s členi 20 PD EU, 45 
PDEU in 48 PD EU, ter naj ne bi bil v skladu s členi od 145 PD EU do 147 PD EU in s členom 15 
Listine.
23 Glede na te ugotovitve je Tribunale di L a Spezia prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je treba člene 20 PD EU, 45 PD EU, 48 PD EU in od 145 PD EU do 147 PD EU ter člen 15 L istine 
[…] razlagati tako, da n asprotujejo nacionalnemu predpisu ali nacionalni upravni praksi, ki d elavcu 
države č lanice ne dovoljuje prenosa pokojninskih prispevkov, knjiženih v pokojninskem s istemu 
njegove dr žave, v kateri je bil pred tem z avarovan, v pokojninski sistem me dnarodne ustanove, ki 
je na ozemlju dr uge države [članice], v kateri je zaposlen in zavarovan?
2. Ali je gl ede na zgoraj navedeno t reba pravico do prenosa prispevkov omogočiti, čeprav ni 
posebnega sporazuma me d dr žavo članico, iz ka tere je delavec, ali njegovim p okojninskim 
zavodom na eni strani in me dnarodno o rganizacijo na drugi strani?“
Vprašanji za predhodno odločanje
24 Predložitveno s odišče z vprašanjema, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba 
člene 20 PD EU, 45 PD EU, 48 PD EU in od 145 PD EU do 147 PD EU ter člen 15 L istine razlagati tako, 
da n asprotujejo zakono daji države č lanice, ki s vojim dr žavljanom, ki s o zaposleni pri me dnarodni 
organizaciji, ko t je E PU, s sedežem n a ozemlju dr uge dr žave č lanice, ne omogoča prenosa 
kapitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, ki s o jih prej pridobili na ozemlju svoje dr žave č lanice, 
v pokojninsko shemo te organizacije ob neobstoju me dnarodnega sporazuma me d to državo članico in 
navedeno me dnarodno o rganizacijo, ki b i omogočal tak prenos.
25 Na podlagi ustaljene sodne prakse za dr žavljana U nije, ne gl ede na kra j bivanja in n jegovo 
državljanstvo, ki u resničuje pravico do prostega gibanja delavcev in ki j e opravljal poklicno d ejavnost 
v državi članici, ki n i njegova država članica, velja člen 45 PD EU. Za državljana Unije, ki j e zaposlen 
v državi članici, ki n i njegova država članica, in ki s prejme z aposlitev v mednarodni organizaciji, prav 
tako ve lja ta določba (glej v tem s mislu sodbo z dne 16. februarja 2006 v zadevi Öberg, C-185/04, 
ZOdl., str. I-1453 , točki 11 in 12 ter navedena sodna praksa).
26 Če se zaposli v mednarodni organizaciji, namreč ne izgubi statusa delavca v smislu člena 45 PD EU (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 15. marca 1989 v združenih zadevah Echternach in M oritz, 389/87 in 390/87, 
Recueil, str. 723, točka 11).
27 Iz tega izhaja, da p oložaj S. Gardelle spada n a področje uporabe člena 45 PD EU.
6 ECLI:EU:C:2013 :449SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
28 Pri preučitvi vprašanja, ali neobstoj pravice S. Gardelle, da p renese kapitalizirano v rednost pokojninskih 
pravic v pokojninski sistem E PU, lahko p omeni oviranje prostega gibanja delavcev v Uniji, je treba 
najprej ugotoviti, da m ožnosti, ki j e na podlagi Kadrovskih predpisov določena za uradnike in dr uge 
uslužbence institucij U nije, da v pokojninsko s hemo U nije p renesejo ka pitalizirano v rednost 
pokojninskih pravic iz naslova prejšnjih dejavnosti, ni mogoče ra zširiti na uradnike E PU n iti na 
razmerja me d dr žavo članico in me dnarodno o rganizacijo, kot je EPU.
29 EPU n amreč ni institucija ali organ Unije, za katera se navedeni kadr ovski predpisi uporabljajo.
30 Medtem ko s o Kadrovski predpisi zavezujoči v vseh elementih in se neposredno u porabljajo v vseh 
državah članicah, p ravilnik Evropskega patentnega urada o pokojninah, ke r ni pravni akt U nije, ne 
more na podlagi prava Unije ustvarjati takih učinkov v državah članicah. P oleg tega ta pravilnik 
postavlja pogoj za prenos ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, ki j e dovoljenje organa, ki 
upravlja pokojninsko shemo, pri ka teri je bil zadevni uradnik zavarovan.
31 Poleg tega je EPU me dnarodna organizacija, ki j e urejena z mednarodnim pravom.
32 Tako je položaj S. Gardelle treba presojati tako, da s e primerja s položajem dr žavljanov, ki u resničujejo 
pravico do prostega gibanja v Uniji z opravljanjem p oklicne dejavnosti pri d elodajalcih, ki n iso 
institucije U nije niti me dnarodne organizacije, ko t je EPU, in s položajem dr žavljanov, ki s o 
samozaposlene osebe. Take d ejavnosti so da leč najštevilčnejše, pri ka terih dr žavljani uresničujejo to 
pravico.
33 Ugotoviti pa je treba, da gl ede usklajevanja sistemov socialne varnosti me d dr žavami članicami niti 
Pogodba DEU n iti uredbi št. 1408 /71 in 883/2004 n iso določale niti ne določajo pravil o prenosu 
kapitalizirane vrednosti že pridobljenih pokojninskih pravic, ampak temeljijo na načelu seštevanja dob, 
kot je to razvidno iz člena 48 PD EU, kakor se izvaja z navedenima uredbama.
34 Poudariti je treba, da č len 48 PD EU, na katerega se pred predložitvenim sodiščem v utemeljitev svojega 
zahtevka sklicuje tožeča stranka v postopku v glavni stvari in na ka terega se nanašata tudi postavljeni 
vprašanji, določa, da E vropski p arlament in Svet Evropske u nije na področju socialne varnosti 
sprejmeta „takšne ukrepe [ …], kakršni so potrebni za zagotovitev p rostega gibanja delavcev“ zlasti 
z vzpostavitvijo ureditve, ki z aposlenim in samozaposlenim d elavcem z agotavlja „seštevanje vseh dob, 
ki se upoštevajo po zakono dajah posameznih dr žav“. Taka u reditev s eštevanja dob je bila uvedena 
z Uredbo št. 1408 /71 in pozneje z Uredbo št. 883/2004 .
35 Tako iz člena 45 PD EU v povezavi s členom 48 PD EU ne izhaja obveznost za državo članico, da d oloči 
možnost za uradnika me dnarodne organizacije, kot je EPU, da p renese ka pitalizirano v rednost prej 
pridobljenih pokojninskih pravic, v pokojninsko s hemo te me dnarodne organizacije, niti obveznost 
sklenitve me dnarodnega sporazuma v zvezi s tem.
36 Zato neobstoja take m ožnosti za uradnike me dnarodne organizacije, kot je EPU, ni mogoče šteti za 
oviro prostega gibanja delavcev v smislu člena 45 PD EU.
37 Glede dr ugih členov Pogodbe in Listine, ki s o navedeni v postavljenih vp rašanjih, je treba ugotoviti 
naslednje.
38 V skladu z ustaljeno s odno p rakso je člen 20 PD EU, ki n a splošno d oloča pravico vsakega državljana 
Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, v zvezi s prostim gibanjem d elavcev 
posebej izražen v členu 45 PD EU (glej sodbo z dne 1. oktobra 2009 v zadevi Leyman, C-3/08, ZOdl., 
str. I-9085 , točka 20 in navedena sodna praksa).
ECLI:EU:C:2013 :449 7SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
39 Glede člena 15(2) Listine je treba opozoriti na njen člen 52(2), ki d oloča, da s e pravice, ki j ih priznava 
ta listina in jih urejajo določbe Pogodb, uresničujejo v skladu s pogoji in v mejah, opredeljenih v teh 
pogodbah. T ako je v primeru člena 15(2) Listine, ki me d dr ugim d oloča, kot to potrjujejo pojasnila 
k tej določbi, prosto gibanje delavcev, zagotovljeno s členom 45 PD EU.
40 Členi od 145 PD EU do 147 PD EU določajo cilje in splošne ukrepe p olitike z aposlovanja v Uniji. Na 
pravico, ki j o zahteva tožeča stranka v postopku v glavni stvari, ali obveznost države članice zagotoviti 
tako p ravico iz teh določb ni mogoče sklepati.
41 Zato za odgovor na postavljeni vprašanji zadostuje preučitev členov 45 PD EU in 48 PD EU.
42 Tožeča stranka v postopku v glavni stvari t rdi, da v primeru zavrnitve n jenega zahtevka p red 
predložitvenim sodiščem o bstaja nevarnost, da b o izgubila svoje pridobljene pokojninske p ravice, ker, 
EPU n a eni strani ne uporablja me hanizma seštevanja dob, njena delovna doba ali prispevki v Italiji pa 
na drugi strani ne zadostujejo za minimalno d obo, ki s e v nacionalni zakono daji zahteva za pridobitev 
pravice do pokojnine.
43 INPS to trditev p rereka, vendar n a obravnavi take m ožnosti ni mogel izključiti.
44 Res je, da č len 48 PD EU določa vzpostavitev ureditve, ki d elavcem m igrantom omogoča seštevanje dob, 
„ki se upoštevajo po zakono dajah posameznih dr žav“, in da č len 18 U redbe št. 1408 /71 t ako ko t 
pozneje člen 6 Uredbe št. 883/2004 d oloča seštevanje vseh dob, „dopolnjenih po zakono daji katere 
koli druge države članice“, to pa so določbe, ki n e vključujejo obdobij, ki s e nanašajo na zaposlitev p ri 
EPU.
45 Vendar b i v primeru, v katerem me hanizma prenosa ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, 
pridobljenih prej v državi članici, v pokojninsko s hemo no vega delodajalca v drugi državi članici ni 
mogoče uporabiti, to, da d elavcu ni omogočena pravica do seštevanja dob, dopolnjenih po zakono daji 
več dr žav članic, ki j e pravica, ki j o imajo na splošno v primeru zaposlitve v si delavci pri vseh 
delodajalcih v državi članici, razen me dnarodnih organizacijah, ko t je EPU, načeloma pomenilo oviro 
za prosto gibanje delavcev v smislu člena 45 PD EU.
46 Zaradi t ake u reditve z a osebe, ki s o uresničile pravico do prostega gibanja in ka terih delovna ali 
zavarovalna doba ne dosega minimalne dobe, določene z nacionalno z akono dajo za pridobitev p ravice 
do pokojnine, obstaja nevarnost, da i zgubijo m ožnost prejemanja starostne pokojnine, do ka tere bi 
imele pravico, če ne bi sprejele zaposlitve v drugi državi članici pri me dnarodni organizaciji, in zato 
lahko o vira u resničevanje pravice do prostega gibanja.
47 INPS na obravnavi ni navedel razlogov v splošnem i nteresu, ki b i lahko u pravičili tako o viranje 
prostega gibanja.
48 Zato delavec, kot je S. Gardella, ki j e dosegel upokojitveno s tarost, lahko z a pridobitev p ravice do 
starostne pokojnine zahteva, da s e seštejejo vse dobe zaposlitve v Italiji in pri EPU.
49 Glede na navedeno j e treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da s e morata člena 45 PD EU in 48 
PDEU ra zlagati tako, da n e nasprotujeta ureditvi države članice, ki s vojim dr žavljanom, ki s o zaposleni 
pri me dnarodni organizaciji, kot je EPU, s sedežem n a ozemlju dr uge dr žave č lanice, ne omogoča 
prenosa ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, ki s o jih pridobili prej na ozemlju svoje dr žave 
članice, v pokojninsko s hemo te organizacije ob neobstoju sporazuma me d to dr žavo članico in 
navedeno me dnarodno o rganizacijo, ki b i omogočal možnost takega prenosa. Če pa me hanizma 
prenosa ka pitalizirane vrednosti pokojninskih pravic, pridobljenih prej v državi članici, v pokojninsko 
shemo no vega delodajalca v drugi državi članici ni mogoče uporabiti, je treba člen 45 PD EU ra zlagati
8 ECLI:EU:C:2013 :449SODBAZDNE4.7.2013 –ZADEVAC-233/12
GARDELLA
 tako, da n asprotuje ureditvi države članice, ki z a pridobitev pravice do starostne pokojnine ne omogoča 
upoštevanja dobe zaposlitve, ki j o je državljan Unije dopolnil pri me dnarodni organizaciji, kot je EPU, 
s sedežem n a ozemlju dr uge države članice.
Stroški
50 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Člena 4 5 P DEU in 4 8 P DEU je treba razlagati tako, da ne nasprotujeta ureditvi države članice, ki 
svojim d ržavljanom, k i so zaposleni pri mednarodni organizaciji, kot je E v r opski patentni urad, 
s sedežem n a ozemlju d ruge d ržave članice, ne omogoča p renosa kapitalizirane v r ednosti 
pokojninskih pravic, ki so jih pridobili prej na ozemlju svoje države članice, v pokojninsko 
shemo te o rganizacije ob neobstoju sporazuma m ed t o državo članico in navedeno m ednarodno 
organizacijo, ki bi omogočal možnost takega p renosa.
Če m ehanizma prenosa kapitalizirane v r ednosti pokojninskih pravic, pridobljenih prej v državi 
članici, v pokojninsko shemo novega de lodajalca v drugi d ržavi članici ni mogoče uporabiti, je 
treba člen 4 5 P DEU r azlagati tako, da nasprotuje ureditvi države članice, ki za pridobitev 
pravice do starostne pokojnine ne omogoča upoštevanja dobe zaposlitve, ki jo j e državljan 
E v ropske u nije dopolnil pri mednarodni organizaciji, kot je E v r opski patentni urad.
Podpisi