Keywords

Summary



Keywords

1. Sodni postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Formalne zahteve – Kratek povzetek navajanih razlogov – Pravni razlogi, ki niso navedeni v tožbi – Splošno sklicevanje na druga pisanja – Nedopustnost

[Statut Sodišča, člen 21; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 44(1)(c)]

2. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Obrazložitev odločb – Člen 75, prvi stavek, Uredbe št. 207/2009 – Enak obseg kot obseg člena 296 PDEU – Uporaba implicitne obrazložitve s strani odbora za pritožbe – Dopustnost – Pogoji

(člen 296 PDEU; Uredba Sveta št. 207/2009, člen 75, prvi stavek)

3. Znamka Skupnosti – Prijava znamke Skupnosti – Zahteva po prednosti prejšnje nacionalne znamke – Pogoj – Enakost znaka in znamke – Restriktivna razlaga

(Uredba Sveta št. 207/2009, člena 34(1) in (2))

4. Znamka Skupnosti – Prijava znamke Skupnosti – Zahteva po prednosti prejšnje nacionalne znamke – Pogoj – Enakost znaka in znamke – Pojem – Obseg, obsegu člena 8(1)(a) Uredbe št. 207/2009

[Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(1)(a) in 34(1), Direktiva Sveta 89/104, člen 5(1)(a)]

5. Znamka Skupnosti – Prijava znamke Skupnosti – Zahteva po prednosti prejšnje nacionalne znamke – Pogoj – Enakost znaka in znamke – Figurativne znamke MEDINET

(Uredba Sveta št. 207/2009, člen 34(1))

6. Znamka Skupnosti – Prijava znamke Skupnosti – Zahteva po prednosti prejšnje nacionalne znamke – Pogoj – Enakost znaka in znamke – Obseg varstva znamk – Nevplivanje

7. Znamka Skupnosti – Odločba Urada – Načelo enakega obravnavanja – Načelo dobrega upravljanja – Prejšnja praksa odločanja Urada

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točko 13.)

2. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 14 in 15.)

3. Da bi bilo mogoče ugoditi zahtevi po prednosti prejšnje znamke na podlagi člena 34 Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti v zvezi z zahtevo za registracijo znamke Skupnosti, morajo biti kumulativno izpolnjeni trije pogoji: prejšnja znamka in prijavljena znamka Skupnosti morata biti enaki; proizvodi ali storitve, za katere je prijavljena znamka Skupnosti, morajo biti enaki ali zajeti s proizvodi ali storitvami, na katere se nanaša prejšnja znamka; imetnik zadevnih znamk mora biti enak.

Pogoj enakosti znaka in znamke je treba razlagati restriktivno zaradi posledic, ki jih ima taka enakost. Konkretno, v skladu s členom 34(2) Uredbe št. 207/2009 bo lahko imetnik znamke Skupnosti, za katero je podal zahtevo po prednosti prejšnje nacionalne znamke, če se bo odpovedal prejšnji znamki ali dopustil, da njena registracija poteče, še naprej uveljavljal iste pravice, kot bi jih imel, če bi bila prejšnja blagovna znamka še naprej registrirana..

(Glej točki 26 in 28.)

4. Znak je enak znamki, če brez sprememb in dodatkov upodablja vse elemente, ki sestavljajo znamko, ali če, gledano v celoti, skriva tako nepomembne razlike, da jih povprečen potrošnik ne opazi.

Ta opredelitev pojma enakosti znamk se opira na razlago člena 5(1)(a) Prve Direktiva Sveta o blagovnih znamkah (89/104), ki je enak členu 8(1)(a) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamke Skupnosti. Čeprav cilji člena 8(1)(a) in člena 34 te uredbe niso enaki, oba namreč kot pogoj za svojo uporabo določata enakost zadevnih znamk. Pojem, ki je uporabljen v različnih določbah pravnega akta, pa zaradi doslednosti in pravne varnosti in še toliko bolj, kadar je predmet restriktivne razlage, pomeni isto stvar, ne glede na določbo, v kateri je.

(Glej točke 27 in od 39 do 41.)

5. Zahtevi po prednosti nacionalne figurativne znamke in mednarodne figurativne znamke MEDINET za figurativno znamko Skupnosti, ki temelji na členu 34(1) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamke Skupnosti, ni mogoče ugoditi, ker znamke niso enake.

Čeprav prejšnji nacionalna in mednarodna znamka in prijavljena znamka Skupnosti zajemajo skupni besedni element, in sicer „medinet“, ki je zajet v okviru figurativne oblike križa, sta prvi v zlati barvi, medtem ko druga ni v nobeni barvi posebej. Dejstva, da je znamka registrirana v eni barvi, oziroma nasprotno, da ni v nobeni barvi posebej, pa ni mogoče šteti za zanemarljivega v očeh potrošnika. Vtis, ki ga pusti znamka, je namreč različen glede na to, ali je ta v barvi ali ni v nobeni barvi posebej.

(Glej točke 30, 52 in 54.)

6. Obseg varstva zadevnih znamk ni element, ki ga je treba upoštevati v okviru obravnave zahteve za prednost prejšnje znamke na podlagi člena 34 Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti. Eden izmed pogojev, ki jih Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) obravnava za ugoditev taki zahtevi je namreč enakost zadevnih znamk. Preizkus take enakosti pa predpostavlja primerjavo konstitutivnih elementov zadevnih znamk in ne presojo ali primerjavo obsega varstva, ki ga imajo ali lahko imajo te znamke in ki lahko poleg tega variira glede na določbo Uredbe št. 207/2009, ki se uporabi.

(Glej točko 47.)

7. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 61 in 62.)