Keywords

Summary



Keywords

1. Vprašanja za predhodno odločanje – Pristojnost Sodišča – Meje

(člen 234 ES)

2. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Naložitev

(člen 81(1) ES)

Summary

1. Niti iz besedila člena 234 ES niti iz namena postopka, ki ga uvaja ta člen, ne izhaja, da so avtorji Pogodbe ES nameravali iz pristojnosti Sodišča izključiti predloge za sprejetje predhodnih odločb, ki se nanašajo na določbo Skupnosti, v posebnem primeru, ko nacionalno pravo države članice napotuje na vsebino te določbe, da bi določilo pravila, ki v tej državi veljajo za povsem nacionalne primere.

Kadar nacionalna zakonodaja za primere, ki so povsem notranjega značaja, sprejme enake rešitve, kot jih določa pravo Skupnosti, je zagotovo v interesu Skupnosti, da se zaradi izogibanja prihodnjim razhajajočim se razlagam določbe ali pojmi iz prava Skupnosti razlagajo enako, ne glede na okoliščine, v katerih se jih uporablja.

(Glej točki 21 in 22.)

2. Če subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko in način financiranja, krši pravila o konkurenci, mora v skladu z načelom osebne odgovornosti sam odgovarjati za to kršitev. V določenih okoliščinah je lahko gospodarski subjekt, ki ni storil kršitve, vseeno kaznovan zanjo. Med take primere spada tudi položaj, ko je subjekt, ki je storil kršitev, pravno ali gospodarsko prenehal obstajati. Poleg tega, upoštevajoč cilj kaznovanja ravnanj, ki so v nasprotju s pravili o konkurence, in preprečevanja njihovih ponovitev z odvračilnimi sankcijami, če je subjekt, ki je kršil pravila o konkurenci, pravno ali organizacijsko spremenjen, ta sprememba nujno ne pomeni ustanovitve novega podjetja, ki ni odgovorno za ravnanja predhodnega subjekta, ki so v nasprotju s pravili o konkurenci, če iz gospodarskega gledišča med subjektoma obstaja istovetnost. V tem oziru ni upoštevna ne pravna oblika subjekta, ki je storil kršitev, ali pravna oblika njegovega naslednika niti okoliščina, da se za prenos dejavnosti niso odločili posamezniki, ampak zakonodajalec zaradi privatizacije.

V primeru, ko je gospodarske dejavnosti subjekta na trgu, na katerem je prišlo do kršitve pravil o konkurenci, nadaljeval drug subjekt, se lahko ta v okviru postopka v zvezi s to kršitvijo šteje za gospodarskega naslednika prvega subjekta, čeprav ta še obstaja kot gospodarski subjekt na drugih trgih. V tem primeru, s tem da prvi subjekt nima statusa pravne osebe, ni mogoče utemeljiti naložitve sankcije njenemu nasledniku za kršitev, ki jo je storila sama, vendar se lahko taka naložitev utemelji z dejstvom, da sta oba odvisna od istega javnega organa. Če namreč dva subjekta sestavljata enoten gospodarski subjekt, dejstvo, da subjekt, ki je storil kršitev, še obstaja, samo po sebi ne preprečuje, da bi bil sankcioniran subjekt, h kateremu so bile prenesene njegove gospodarske dejavnosti. Tako izvajanje sankcije je zlasti dopustno, kadar sta ta subjekta pod nadzorom iste osebe in sta glede na tesne vezi, ki ju povezujejo na gospodarskem in organizacijskem področju, uporabljala v glavnem iste gospodarske smernice.

Iz tega izhaja, da je v primeru subjektov, ki sta odvisna od istega javnega organa, lahko, kadar je prvi subjekt začel ravnanje, ki pomeni kršitev pravil o konkurenci, drugi subjekt, ki je prvega, ki ni prenehal obstajati, nasledil, pa je to ravnanje nadaljeval do konca, sankcioniran za kršitev v celoti, če se dokaže, da sta bila ta subjekta pod nadzorom navedenega organa.

(Glej točke od 38 do 49, 52 in izrek.)