SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:T:2011 :699 1SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (pritožbeni senat)
z dne 29. novembra 2011
Zadeva T-10/11 P
Ger hard Birkhoff
proti
E v ropski komisiji
„Pritožba — Javni uslužbenci — Uradniki — Družinski dodatek — Otroški dodatek — Invalidni otrok, 
ki se ne more sam preživljati — Zavrnitev p odaljšanja izplačevanja dodatka“
Predmet:Pritožba zoper sodbo S odišča za uslužbence E vropske u nije (drugi senat) z dne 
27. oktobra 2010 v zadevi Birkhoff p roti Komisiji (F-60/09), s katero se predlaga 
razveljavitev te sodbe.
Odločitev:Sodba Sodišča za uslužbence Evropske u nije (drugi senat) z dne 27. oktobra 2010 v zadevi 
Birkhoff proti Komisiji (F-60/09) se ra zveljavi. Zadeva se vrne Sodišču za uslužbence 
v novo odločanje. Odločitev o stroških se pridrži.
Pov zetek
1. Uradniki — Osebni prejemki — Družinski dodatek — Otroški dodatek — Pravica do podaljšanja ne 
glede n a starost, če se o trok n e mo re sam preživljati
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga VII, člen 2(5))
2. Uradniki — Osebni prejemki — Družinski dodatek — Otroški dodatek — Pravica do podaljšanja ne 
glede n a starost, če se o trok n e mo re sam preživljati
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga VII, člen 2(5))
1. Izplačevanje otroškega dodatka j e m ogoče v skladu s členom 2(5) Priloge VII h Kadrovskim 
predpisom podaljšati ne glede na starost, če se otrok zaradi r esne bolezni ali invalidnosti ne more sam 
preživljati.
Pri pojmu bolnega ali invalidnega otroka, ki „se ne more sam preživljati“, je treba upoštevati posebne 
okoliščine vsakega posameznega primera.
Vendar j e treba na podlagi logičnega nadaljevanja ra zlogovanja – v skladu s katerim je treba za 
določitev zneska d ohodkov, ki j ih ima na voljo invalidna oseba za preživetje v smislu zadevne določbe, 
iz socialnih ra zlogov upoštevati posebne pravne in dejanske o koliščine posameznega primera – 
upoštevati neto prihodek z odštetimi državnimi davki in da jatvami navedene osebe, ne pa njenega 
bruto prihodka.
2 ECLI:EU:T:2011 :699POVZETEK–ZADEVAT-10/11P
BIRKHOFFPROTIKOMISIJI
Prvič, le neto prihodek namreč zajema to, kar i ma lahko z adevna oseba dejansko n a voljo za tekoče 
preživetje in p lačevanje rednih stroškov, ko t so stroški p rehrane, oblačil, bivanja, pohištva, 
gospodinjstva, gretja itd.
Drugič, z vidika n ačela enakega obravnavanja – v skladu s katerim se različni položaji ne obravnavajo 
enako, razen če ni tako o bravnavanje objektivno u temeljeno – ni mogoče spregledati, da j e invalidna 
oseba, katere bruto dohodek bremenijo vsakovrstni in zelo visoki stroški in ima torej na voljo le 
razmeroma nizek neto dohodek, v drugačnem d ejanskem p oložaju ko t invalidna oseba, ki p rejema 
enak bruto dohodek, ve ndar s o odtegljaji – ka kršni koli že so – ve liko n ižji, zato je neto dohodek 
razmeroma visok. G lede na zgoraj navedeni socialni cilj z ničimer ni mogoče upravičiti enakega 
obravnavanja obeh navedenih primerov, češ da s ta bruto dohodka e naka, kajti dejansko ra zpoložljiva 
dohodka z a tekoče preživetje se m očno ra zlikujeta. Ve ndar m ora p ristojni organ preučiti posebne 
pravne in dejanske o koliščine vsakega posameznega primera, da b i določil, ali zadevna invalidna oseba 
dejansko n e more preživeti v smislu navedene določbe Kadrovskih predpisov.
Tretjič, upoštevanje dejansko ra zpoložljivega neto prihodka zadevne osebe je v skladu z dejstvom, da j e 
treba od njenih dohodkov iz poklicne dejavnosti odšteti tudi stroške, ki j ih m ora d ejansko p lačevati 
zaradi i nvalidnosti.
Nazadnje, čeprav je treba določbe prava Evropske u nije, na podlagi ka terih se podeli pravica do 
finančnih prejemkov, razlagati ozko, iz zgornjih ra zmislekov izhaja, da j e v skladu s socialnim ciljem, 
ki se ga želi doseči z izplačevanjem d odatka iz člena 2(5) Priloge VII h Kadrovskim p redpisom za 
resno b olnega ali invalidnega otroka, če se ne more sam p reživljati, le razlaga, pri ka teri se upošteva 
njegov dejansko ra zpoložljivi neto dohodek.
(Glej točke 28, 34, od 37 d o 40 in 50.)
Napotitev n a:
Sodišče: 3. maj 2007 , Advocaten voor de W ereld, C-303/05, ZOdl., str. I-3633 , točka 56 in navedena sodna praksa;
Sodišče p rve s topnje: 30. november 1994 , D ornonville d e la C our p roti K omisiji, T-498/93, R ecFP, 
str. I-A-257 in II-813, točka 39.
2. Otroški dodatek je v skladu s socialnim ciljem, upravičenim zaradi s troškov dejanske in nedvomne 
potrebe v zvezi s preživetjem o troka in njegovim d ejanskim vzdrževanjem, zato m ora pristojni organ 
v vsakem p osameznem p rimeru preveriti, ali je navedeni socialni cilj uresničen, in ob upoštevanju vseh 
okoliščin posameznega primera u gotoviti, ali se zadevni otrok zaradi r esne bolezni ali invalidnosti ne 
more sam preživljati.
Tudi č e institucija opredeli objektivno me rilo za ra zlago člena 2(5) Priloge VII h Kadrovskim 
predpisom, je to – n e gl ede na vsebino t akega me rila – z navedenega vidika n e odvezuje od 
obveznosti preučitve p osebnih okoliščin posameznega primera.
Da bi se upoštevale pravne in dejanske p osebnosti položaja, v katerem j e invalidna oseba, je treba od 
njenih dohodkov iz poklicne dejavnosti odšteti vse stroške, ki j ih m ora p lačevati zaradi s voje 
invalidnosti. Pri p reučitvi, ali se invalidna oseba ne m ore sama preživljati v smislu člena 2(5) 
Priloge VII h Kadrovskim p redpisom, je torej treba upoštevati le dohodek, zmanjšan na navedeni 
način.
ECLI:EU:T:2011 :699 3POVZETEK–ZADEVAT-10/11P
BIRKHOFFPROTIKOMISIJI
Ukrep v korist invalidne osebe ni cilj sam p o sebi, temve č je njegov namen zagotoviti enako 
obravnavanje, zato je tak ukrep d ovoljen le, če se želi z njim u resničiti enako o bravnavanje invalidne 
in neinvalidne osebe v podobnem p oložaju. Uprava mora v tem p rimeru v skladu z načelom enakega 
obravnavanja upoštevati samo stroške, ki i zhajajo prav iz invalidnosti zadevnega otroka, da b i ga 
finančno izenačila z neinvalidno o sebo, ki j e sicer v podobnem p oložaju.
V tem s mislu pri delnem o dštetju stroškov za blago in storitve, ki j ih na široko u porablja vsakdo, ne le 
invalidne osebe, ne gre za dejansko n iti pravno n apako n iti za očitno n apako p ri presoji.
(Glej točke 30, 32, 36, 57, 59 in 60.)
Napotitev n a:
Sodišče prve stopnje: 21. oktober 2003 , Birkhoff proti Komisiji, T-302/01, RecFP, str. I-A-245 in II-1185 , točke 39, 
40 in 44.