Keywords

Summary



Keywords

1. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve pri izvozu – Ukrepi z enakim učinkom – Člen 29 ES – Neposredni učinek – Obseg

(člen 29 ES)

2. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve pri izvozu – Ukrepi z enakim učinkom – Pojem

(člen 29 ES)

3. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve pri izvozu – Ukrepi z enakim učinkom

(člena 29 ES in 30 ES)

4. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve pri izvozu – Ukrepi z enakim učinkom

(člen 29 ES)

Summary

1. Podjetje, ki se ukvarja s predelavo in pakiranjem rozin za namene njihovega izvoza v druge države članice ter ima sedež v pokrajini države članice, v katero je z nacionalnimi predpisi prepovedano vnašati vse sorte rozin s poreklom iz drugih pokrajin te države za namene njihove predelave in pakiranja, tako da to podjetje ne more izvažati rozin s poreklom iz navedenih pokrajin, se lahko zato pred nacionalnim sodiščem veljavno sklicuje na člen 29 ES.

(Glej točko 23.)

2. Nacionalni predpisi, ki gospodarskemu subjektu prepovedujejo, da se oskrbi z rozinami s poreklom iz drugih nacionalnih geografskih območij od tistega, na katerem ima sedež, nesporno vplivajo na obseg njegovega izvoza, saj sme predelovati in pakirati le rozine, proizvedene v pokrajini, v kateri ima sedež. Iz tega sledi, da utegnejo taki nacionalni predpisi vsaj potencialno ovirati trgovino v Skupnosti in zato pomenijo ukrep z enakim učinkom kot količinska omejitev pri izvozu, načeloma prepovedan s členom 29 ES.

(Glej točki 28 in 29.)

3. Člen 29 ES je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim predpisom, ki določajo absolutno prepoved vnosa, skladiščenja, predelave in pakiranja – za namene izvoza – rozin z zaščiteno označbo porekla „Vostizza“ med podobmočjema geografskega območja A, ker ti predpisi ne omogočajo doslednega doseganja zakonitih ciljev, ki jim sledijo, in presegajo to, kar je nujno za zagotovitev uresničitve teh ciljev.

Mogoče je namreč predvideti manj škodljivo rešitev za prosti pretok blaga, kakršna je rešitev z ločenimi proizvodnimi linijami in ločenimi skladišči, v katerih bi se skladiščile, predelovale in pakirale izključno rozine enakega geografskega porekla. Poleg tega, ker zadevni nacionalni predpisi določajo različna pravila za različna območja proizvodnje rozin v smislu, da smejo proizvajalci na območju B, ki proizvajajo rozine precej slabše kakovosti od tistih z območja A, predelovati, pakirati in izvažati rozine s celotnega območja A, vključno z njegovim prvim podobmočjem, s katerega izvira sorta „Vostizza“, ni jasno razvidno, zakaj se za proizvajalce z drugega podobmočja območja A uporablja veliko bolj omejevalen ukrep, s katerim jim je preprosto prepovedano predelovati rozine s prvega podobmočja območja A, na katerem se proizvaja sorta „Vostizza“. Iz tega sledi, da absolutne prepovedi pretoka rozin med podobmočjema območja A, kakršno določajo predpisi v postopku v glavni stvari, ni mogoče šteti za objektivno utemeljeno zaradi varstva industrijske in poslovne lastnine v smislu člena 30 ES.

(Glej točke 40, od 44 do 46, 49 in 62 ter izrek.)

4. Člen 29 ES je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim predpisom, ki določajo absolutno prepoved vnosa, skladiščenja, predelave in pakiranja rozin za namene izvoza med drugim podobmočjem območja A in drugim geografskim območjem B, ker taki predpisi ne omogočajo doslednega doseganja zakonitih ciljev, ki jim sledijo, in presegajo to, kar je nujno za zagotovitev uresničitve teh ciljev.

Duh določb Pogodbe s področja prostega pretoka blaga namreč nasprotuje temu, da bi države članice na svojem ozemlju določile neprehodne notranje meje, da bi ohranile domnevno boljšo kakovost nekaterih proizvodov, zlasti ker pravo Unije ponuja potrebne mehanizme za ohranitev kakovosti proizvodov z značilnostmi, vrednimi posebne zaščite.

Tako po eni strani zadevni nacionalni predpisi očitno niso dosledni, saj na območju B dovoljujejo mešanje različnih sort rozin, medtem ko je prepovedano kakršno koli mešanje na celotnem območju A, vključno z njegovim drugim podobmočjem, za katero zaščitena označba porekla ni priznana. Navedeni predpisi torej ne pomenijo absolutne prepovedi kakršnega koli mešanja različnih sort rozin, poleg tega pa raven kakovosti proizvoda očitno ni bila odločilno merilo za nacionalnega zakonodajalca.

Ker po drugi strani obstajajo drugi ukrepi, ki so manj škodljivi za prosti pretok rozin, proizvedenih na ozemlju zadevne države članice, kot sta možnost, da se zadevnim gospodarskim subjektom naložita obveznost ločenih proizvodnih linij in/ali skladišč in obveznost ustreznega označevanja glede na geografsko poreklo rozin, ter možnost, da se zagotovi izpolnjevanje teh obveznosti z nenapovedanimi pregledi in primernimi sankcijami, absolutne prepovedi pretoka rozin med drugim podobmočjem območja A in območjem B, kakršno določajo zadevni predpisi, ni mogoče šteti za utemeljeno zaradi varstva potrošnikov in preprečevanja goljufij, saj temu cilju ne sledi dosledno in ni skladna z zahtevami načela sorazmernosti.

(Glej točke 55, 57, 58 in od 60 do 62 ter izrek.)