19

V teh okoliščinah je Handelsgericht Wien prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. (a) Ali je treba formulacijo v členu 15(1) Uredbe (ES) št. 44/2001 ,v zadevah v zvezi s pogodbami, ki jih sklene oseba – potrošnik – za namen, za katerega se šteje, da je izven njegove poklicne ali pridobitne dejavnosti‘ razlagati tako, da (i) se tožeča stranka, ki kot potrošnik na sekundarnem trgu pridobi imetniško obveznico in ki zdaj zoper izdajateljico uveljavlja zahtevke iz naslova odgovornosti, ki izhaja iz prospekta, zaradi kršitve obveznosti posredovanja informacij in obveznosti nadzora ter posojilnih pogojev lahko sklicuje na to podlago pristojnosti, če je tožeča stranka derivativno, z nakupom vrednostnega papirja od tretje osebe, vstopila v pogodbeno razmerje med izdajateljico in prvotnim vpisnikom posojila? (ii) se lahko, če je odgovor na vprašanje (a)(i) pritrdilen, tožeča stranka sklicuje na pristojnost iz člena 15 Uredbe št. 44/2001, tudi če je tretja oseba, od katere je potrošnik kupil imetniško obveznico, to prej pridobila za namen, za katerega se šteje, da je v okviru njene poklicne ali pridobitne dejavnosti, če torej tožeča stranka posojilno razmerje prevzame od osebe, ki ni potrošnik? (iii) da se lahko, če je odgovor na vprašanji (a)(i) in (a)(ii) pritrdilen, tožeča stranka kot potrošnik sklicuje na pristojnost za potrošniške pogodbe na podlagi člena 15 Uredbe št. 44/2001, tudi če sama ni imetnica imetniške obveznice, temveč tretja oseba, ki sama ni potrošnik, ki je vrednostne papirje kupila za tožečo stranko in ki jih na podlagi sporazuma fiduciarno drži v svojem imenu za tožečo stranko, in tožeči stranki priznava zgolj obligacijskopravni zahtevek za izročitev? (b) če je odgovor na vprašanje (a)(i) pritrdilen, ali je člen 15(1) Uredbe št. 44/2001 podlaga za pristojnost sodišča, ki odloča zaradi pogodbene podlage iz naslova nakupa posojila, tudi v zadevah v zvezi z delikti iz istega posojila? 2. (a) Ali je treba formulacijo iz člena 5, točka 1(a), Uredbe (ES) št. 44/2001 ‚v zadevah v zvezi s pogodbenimi razmerji‘ razlagati tako, da: (i) se tožeča stranka, ki na sekundarnem trgu pridobi imetniško obveznico in ki zdaj zoper izdajateljico uveljavlja zahtevke iz naslova odgovornosti, ki izhaja iz prospekta, zaradi kršitve obveznosti posredovanja informacij in obveznosti nadzora ter posojilnih pogojev, lahko sklicuje na to podlago pristojnosti, če je tožeča stranka derivativno, z nakupom vrednostnega papirja od tretje osebe, vstopila v pogodbeno razmerje med izdajateljico in prvotnim vpisnikom posojila? (ii) se lahko, če je odgovor na vprašanje (a)(i) pritrdilen, tožeča stranka sklicuje na pristojnost iz člena 5, točka 1(a), Uredbe št. 44/2001 tudi v primeru, če sama ni imetnica imetniške obveznice, temveč tretja oseba, ki je za tožečo stranko kupila vrednostne papirje, ki jih na podlagi sporazuma fiduciarno drži v svojem imenu za tožečo stranko in tožeči stranki priznava zgolj obligacijskopravni zahtevek za izročitev? (b) če je odgovor na vprašanje (a)(i) pritrdilen, ali je člen 5, točka 1(a), Uredbe ES št. 44/2001 podlaga za pristojnost sodišča, ki odloča zaradi pogodbene podlage iz naslova nakupa posojila, tudi v zadevah v zvezi z delikti iz istega posojila? 3. (a) Ali je treba zahtevke iz naslova odgovornosti, ki izhaja iz prospekta na podlagi predpisov, ki urejajo kapitalske trge in zahtevke zaradi kršitve obveznosti varstva in seznanitve v zvezi z izdajo imetniških obveznic, šteti za zahtevke v zadevah v zvezi z delikti ali kvazidelikti v smislu člena 5, točka 3, Uredbe (ES) št. 44/2001? (i) če je odgovor na tretje vprašanje (a) pritrdilen, ali to velja tudi v primeru, da oseba, ki sama ni imetnica obveznice, temveč ima v razmerju do imetnika, ki zanjo fiduciarno drži vrednostne papirje, zgolj obligacijskopravni zahtevek za povračilo, te zahtevke uveljavlja zoper izdajateljico? (b) Ali je treba izraz ‚kraj, kjer je prišlo ali kjer grozi škodni dogodek‘ v členu 5, točka 3, Uredbe (ES) št. 44/2001 razlagati tako, da se v primeru nakupa vrednostnega papirja zaradi namernih napačnih informacij (i) za kraj škodnega dogodka šteje kraj, kjer ima oškodovanec svoje prebivališče kot središče svojega premoženja? (ii) če je odgovor na vprašanje (b)(i) pritrdilen, ali to velja tudi v primeru, ko je mogoče nakup in nakazilo na račun preklicati do sklenitve posla, do česar je prišlo nekaj časa po odtegljaju z računa oškodovanca v drugi državi članici? 4. Ali mora sodišče v okviru preizkusa pristojnosti na podlagi členov 25 in 26 Uredbe (ES) št. 44/2001 glede spornih dejstev, ki so pomembna tako glede vprašanja pristojnosti kot tudi za obstoj uveljavljane pravice („dvojno upoštevna dejstva“), izvesti obsežen dokazni postopek ali pa mora pri odločanju o vprašanju glede pristojnosti izhajati iz pravilnosti trditev tožeče stranke?“