1
„
2
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1
2
ECLI:EU:C:2019 :362 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
HENRIKA SA UGMANDSGAARDA Ø EJA,
predstavljeni 2. maja 2019  
Jezik izvirnika: francoščina.Zadeva C-6 9 2 / 1 7
Paulo Na scimento Consulting – M ediação Imobiliária L da
proti
Autoridade T r ibutária e Aduaneira
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Su premo Tribunal Administrativo (vrhovno 
upravno s odišče, Portugalska))
Predhodno o dločanje – Davek na dodano v rednost (DDV) – Direktiva 2006 /112/ES – Oprostitve – 
Člen 135(1)(b) in (d) – Transakcije v zvezi z dajanjem kr editov in posredovanjem v zvezi s krediti ter 
upravljanjem kr editov – Transakcije v zvezi s terjatvami, razen izterjave d olgov – Odplačni odstop 
položaja v postopku izvršbe za plačilo terjatve, ki j e bila priznana s sodno o dločbo, v korist tretje osebe“
I. Uvod
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Su premo Tribunal Administrativo (vrhovno 
upravno s odišče, Portugalska), je bil predložen v okviru spora o davku n a dodano v rednost (DDV), ki 
ga mora plačati nepremičninska a gencija na odplačni odstop položaja – ki g a je ta da včna zavezanka 
imela v postopku izvršbe za plačilo terjatve, ki j e bila priznana s sodno o dločbo – v korist tretje osebe.
2. Vprašanje, ki g a je postavilo predložitveno s odišče, se nanaša na razlago člena 135(1)(b) Direktive 
2006 /112/ES, 
Direktiva Sveta z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost (UL 2006 , L 347, str. 1). ki d oloča oprostitev p lačila DD V za transakcije da včnega zavezanca, ki j ih sestavlja 
dajanje kr editov in posredovanje v zvezi s krediti ter upravljanje kr editov od osebe, ki j e kr edite 
odobrila.
3. Da bi navedeno s odišče prejelo ko risten odgovor, bi se moralo Sodišče po m ojem m nenju v tej 
zadevi izreči tudi o razlagi točke (d) istega člena 135(1), ki d oloča oprostitev p lačila DD V zlasti za 
transakcije davčnega zavezanca, ki s e nanašajo na terjatve, razen če gre za izterjavo terjatev.
4. Iz razlogov, predstavljenih v teh sklepnih predlogih, me nim, da j e treba navedeni točki (b) in (d) 
razlagati tako, da v okoliščinah, ko t so tiste iz spora o glavni stvari, ni ustrezno u porabiti oprostitev, ki 
so tam določene.
3
4
5
3
4
5
2 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
II. Pravni okvir
A. Pravo Un ije
5. Kot je navedeno v uvodni izjavi 1 D irektive 2006 /112, je bila z njo p reoblikovana Šesta 
direktiva 77/388/EGS. 
Šesta dir ektiva Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakono daje dr žav članic o prometnih da vkih – Skupni sistem da vka n a 
dodano v rednost: enotna osnova za odmero (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 23; v nadaljevanju: Šesta dir ektiva).6. V skladu s členom 2(1)(a) in (c) Direktive 2006 /112 s o predmet DD V dobave blaga in storitve, ki j ih 
davčni zavezanec, ki d eluje ko t tak, opravi na ozemlju dr žave članice za plačilo.
7. V členu 9(1), dr ugi pododstavek, n avedene dir ektive j e opredeljeno, ka j pomeni „ekono mska 
dejavnost“ v smislu navedene dir ektive.
8. V skladu s členom 14(1) navedene dir ektive „‚[d]obava blaga‘ pomeni prenos pravice do razpolaganja 
s premoženjem v stvareh ko t lastnik“.
9. V skladu s členom 24(1) Direktive 2006 /112 „‚[o]pravljanje storitev‘ pomeni vsako transakcijo, ki n i 
dobava blaga“. Člen 25, točka (a), navedene dir ektive d oloča, da l ahko „[o]pravljanje storitev […] me d 
drugim v ključuje […] odstop premoženja v pravicah, n e glede na to, ali so te pravice ustanovljene 
z dokumentom ali ne“.
10. V skladu s členom 135(1)(b) in (d) navedene dir ektive dr žave članice oprostijo:
„(b) dajanje kreditov in posredovanje v zvezi s krediti ter upravljanje kreditov s strani osebe, ki kr edit 
odobri;
[…]
(d) transakcije, vključno s posredovanjem, v zvezi z depoziti in tekočimi računi, plačili, transferji, 
dolgovi, čeki ali drugimi plačilnimi instrumenti, razen izterjave d olgov.“ 
Naj spomnim, da s o v členu 135(1), točke o d (b) do (g), brez vsebinskih spremem b navedene oprostitve, ki s o bile prej določene 
v členu 13(B)(d), točke o d 1 do 6, Šeste dir ektive (glej tudi sodbo z dne 25. julija 2018 , DP AS, C-5/17, EU:C:2018 :592, točka 4).B. Portugalsko pravo
11. V C ódigo do Imposto sobre o Valor Acrescentado (zakonik o davku n a dodano v rednost, 
v nadaljevanju: zakonik o DDV) so bile vključene različne določbe za uskladitev portugalske zakono daje 
o DDV z akti sekundarne zakono daje Unije, ki s e uporabljajo na tem p odročju. 
V zvezi s temi določbami za prenos glej zlasti sodbo z dne 8. marca 2012 , Komisija/Portugalska (C-524/10, EU:C:2012 :129, točka 14).12. V skladu s členom 9(27)(a) in (c) navedenega zakonika v različici, ki s e je uporabljala na da tum 
dejanskega stanja v glavni stvari, so DD V oproščene naslednje transakcije:
„(a)dajanje kreditov in posredovanje v zvezi s krediti v kakršni koli obliki, vključno z diskontiranjem i n 
rediskontiranjem, ter upravljanje kreditov s strani osebe, ki kr edit odobri;
[…]
6
7
8
9
10
6
7
8
9
10
ECLI:EU:C:2019 :362 3SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
(c) transakcije, vključno s posredovanjem, v zvezi z depoziti in tekočimi računi, plačili, transferji, 
denarnimi prilivi, čeki, plačilnimi instrumenti in dr ugimi instrumenti, razen preproste izterjave 
dolgov.“
III. Spor o glavni stvari, vprašanje za predhodno odločanje in postopek p red S odiščem
13. Iz predložitvene odločbe in nacionalnega spisa, ki s ta bila predložena Sodišču, izhaja, da j e bila 
novembra 2006 dr užba Paulo N ascimento Consulting – M ediação Imobiliária L da ( v nadaljevanju: 
PNC) v okviru svoje dejavnosti nepremičninskega posredovanja izključno p ooblaščena za prodajo 
kme tijskega zemljišča. Družba PNC je da la prodajno p onudbo, vendar j o je lastnica zemljišča zavrnila 
in slednji tudi ni želela plačati opravljene storitve.
14. Družba PNC je zato pri Tribunal de Família e Menores e de Comarca de Portimão (sodišče za 
družinske z adeve i n zadeve v zvezi z mladoletniki v okrožju Portimão, Portugalska) vložila tožbo, 
s katero je predlagala, naj se naročnici naloži plačilo dolgovanega zneska p rovizije za nepremičninsko 
posredovanje v višini 125 .000 EUR, povečanega za DD V in zamudne obresti do plačila v celoti. 
Navedeno s odišče je predlogu dr užbe PNC ugodilo s sodbo, ki j e postala pravnomočna.
15. Ker dolžnica ni plačala zneska, ki g a je tako d olgovala, je dr užba PNC pri istem s odišču vložila 
predlog za izvršbo za izterjavo svoje terjatve, kot je bila priznana z navedeno s odbo, v skupni višini 
170.859,62 EUR. 
Terjatev, izračunana tako: 125 .000 EUR ( provizija za posredovanje) + 26.250 EUR ( DDV od te provizije) + 19.609,62 EUR ( zamudne obresti).16. V okviru tega postopka izvršbe je bila za zagotovitev p lačila dolgovanega zneska d olžnici zasežena 
nepremičnina. Zasežena nepremičnina je bila nato domaknjena družbi PNC za znesek 606 .200 EUR, 
Glede na nacionalni spis se zdi, da j e navedeni znesek ustrezal 70 % prodajne cene zadevne nepremičnine, kot jo je določil sodni izvršitelj na 
podlagi ocene vrednosti nepremičnine, ki j o je za to opravil neodvisen subjekt. 
pri č emer je m orala ta izvršilnemu organu plačati presežek – in sicer ra zliko me d zneskom 
domaknjene nepremičnine in vrednostjo svoje terjatve – povečan za stroške izvršbe. Očitno je, da j e 
znesek za plačilo iz naslova tega presežka znašal skupaj 417 .937,12 EUR.
17. S pogodbo z dne 29. septembra 2010 j e dr užba PNC dr užbi Starplant – U nipessoal Lda ( v 
nadaljevanju: Starplant) odstopila vse pravice, izhajajoče iz njenega položaja v tekočem p ostopku 
izvršbe, za kar j i je družba Starplant plačala 351 .619,90 EUR. 
V skladu s to pogodbo, ki j o je potrdilo sodno t ajništvo sodišča, pri ka terem j e bil vložen predlog za prisilno i zvršitev, se je dr užba PN C 
zavezala, da b o storila vse in/ali podpisala samostojno a li skupaj z družbo Starplant, da s e takoj izvede nadomestitev v postopku.18. Oktobra 2010 j e družba PN C na eni strani vknjižila znesek 125 .000 EUR, ki g a je prejela za storitve, 
zagotovljene zgoraj navedeni naročnici, in plačala znesek 26 .250 EUR, ki j e ustrezal DD V v zvezi s tem. 
Na drugi strani je pod postavko „drugi neopredeljeni prejemki“ vknjižila znesek 200 .369,90 EUR, ki j e 
ustrezal preostanku c ene, ki j o je plačala družba Starplant, 
Preostanek, izračunan tako: 351 .619,90 EUR ( cena, ki j o je plačala družba Starplant) – 125.000 EUR ( provizija za posredovanje) – 26.250 EUR 
(DDV od te provizije). in od ka terega ni plačala no benega DD V.
19. Autoridad e Tributária e Aduaneira ( davčna in carinska u prava, Portugalska) je 24. junija 2014 
izdala odločbo o odmeri DD V (73.840,18 EUR  
DDV, izračunan tako: 351 .619,90 EUR ( cena, ki j o je plačala družba Starplant) x 21 %.) s pripadajočimi obrestmi (9807 ,59 EUR), kar j e 
skupaj znašalo 83 .647,77 EUR, potem ko j e ocenila, da v obračunu DD V, ki g a je predložila 
družba PNC za zadevno o bdobje, ni bil pravilno v knjižen odstop procesnopravnega položaja za znesek 
351.619,90 EUR. V zvezi s tem j e me nila, da g re za transakcijo, ki j e ločena od transakcije v zvezi 
s provizijo za nepremičninsko p osredovanje in je prav tako o bdavčena z DDV, ker pomeni odplačni 
odstop pravice da včnega zavezanca, ki d eluje ko t tak, ki s pada p od pojem o pravljanja storitev in za 
katerega ne velja no bena oprostitev iz zakonika o DDV.
11
12
11
12
4 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
20. Tribunal Administrativo e Fiscal de Loulé (upravno in da včno s odišče v Louléju, Portugalska) je 
s sodbo z dne 30. junija 2015 u godilo tožbi družbe PNC za ra zglasitev n ičnosti zgoraj navedene 
odločbe o odmeri DD V. 
Poudarjam, da s e spor o glavni stvari n anaša samo na obdavčitev o dstopa, izvedenega 29. septembra 2010 , in ne na obdavčitev p rovizije, ki j o je 
prejela družba PN C za storitev n epremičninskega posredovanja, ki j o je zagotovila svoji stranki.21. Tribunal Central Administrativo Su l (osrednje upravno s odišče, jug, Portugalska), pri ka terem j e 
Fazenda P ública (davčni urad, Portugalska) vložila pritožbo, je s svojo sodbo z dne 4. februarja 2016 
razveljavilo sodbo, izdano n a prvi stopnji, ker je zadevni odstop terjatve s padal v okvir ekono mske 
dejavnosti družbe PNC, ke r bi se moral šteti za obdavčljivo opravljanje storitev in ke r zanj ne ve lja 
nobena oprostitev iz člena 9 zakonika o DDV. Zlasti je me nilo, da z a zadevno t ransakcijo ne ve lja 
oprostitev iz točke 27(a) navedenega člena 9 za bančne in finančne transakcije da janja kr editov ter 
posredovanja v zvezi s krediti.
22. Družba PNC je zoper navedeno s odbo pri Su premo Tribunal Administrativo (vrhovno u pravno 
sodišče) vložila pritožbo, v kateri je trdila predvsem, da s e oprostitev iz člena 9(27)(a) zakonika o DDV 
uporablja za transakcije odstopa terjatve tudi, če jih izvedejo subjekti, ki n iso finančne ustanove. Pri 
tem s e je oprla na sodno p rakso Sodišča v zvezi z določbo prava Unije, ki j e bila s tem p renesena 
v portugalsko p ravo, in sicer člen 13(B)(d)(1) Šeste dir ektive, ki j e postal člen 135(1)(b) Direktive 
2006 /112. 
Družba PNC se sklicuje na sodbe z dne 15. junija 1989 , Stichting Uitvoering Financiële Acties (348/87, EU:C:1989 :246); z dne 27. oktobra 1993 , 
Muys’ en De W inter’s Bouw- en Aannemingsbedrijf (C-281/91, EU:C:1993 :855), in z dne 21. junija 2007 , Ludwig (C-453/05, EU:C:2007 :369).23. V teh okoliščinah je Su premo Tribunal Administrativo (vrhovno u pravno s odišče) z odločbo z dne 
8. novembra 2017 , prejeto 11. decembra 2017 , prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo to vp rašanje:
„Ali pojmi ‚dajanje‘, ‚posredovanje‘ ali ‚upravljanje kr editov‘ za uporabo oprostitve iz člena 135(1)(b) 
[Direktive 2006 /112] zajemajo odplačni odstop procesnopravnega položaja – ki g a ima da včni 
zavezanec za DD V v postopku izvršbe za plačilo terjatve, ki j e bila priznana s sodno o dločbo in izvira 
iz neizpolnitve p ogodbe o nepremičninskem p osredovanju, skupaj z DDV po stopnji, ki ve lja na da n 
plačila, ter zamudnimi obrestmi, ki s o že zapadle ali lahko z apadejo, dokler plačilo ni izvršeno 
v celoti – v korist tretje osebe?“
24. Pisna stališča so predložile dr užba PNC, p ortugalska v lada i n Evropska ko misija. Na obravnavi 
7. februarja 2019 s o vse te stranke u stno p redstavile stališča.
IV. Analiza
25. Ob upoštevanju običajnega pristopa na področju DD V in glede na elemente, predložene v razpravo, 
v zvezi s posebnostmi transakcije odstopa, ki j e predmet spora o glavni stvari, se mi zdi nujno n aprej 
predstaviti preudarke v zvezi z opredelitvijo navedene transakcije, da s e preveri, ali se zanjo obračuna 
DDV ( razdelek A), preden o dgovorim n a vp rašanje, ali lahko z anjo ve ljajo o prostitve i z 
člena 135(1)(b) in (d) Direktive 2006 /112 ( razdelek B).
13
14
15
16
17
18
13
14
15
16
1718
ECLI:EU:C:2019 :362 5SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
A. Zavezanost za plačilo DD V od transakcije, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari
26. Čeprav se zdi, da p redložitveno s odišče izhaja iz predpostavke, da s e za transakcijo iz postopka 
v glavni stvari p lača DD V, razprave p red Sodiščem ka žejo, da j e mogoče o tem p odvomiti ne samo 
glede na posebno n aravo take t ransakcije (razdelek 1), temve č tudi gl ede na ekono msko d ejavnost 
zadevnega da včnega zavezanca (razdelek 2), pri čemer je treba že na začetku s pomniti, da j e Sodišče 
pristojno, da s e izreče o razlagi upoštevnih določb prava Unije, tako da p redložitvenemu sodišču 
zagotovi vse elemente, potrebne za rešitev s pora o glavni stvari, in da s o samo nacionalna sodišča 
pristojna za presojo dejanskega stanja. 
V skladu z ustaljeno s odno p rakso ima Sodišče v okviru predhodnega odločanja možnost, da n acionalnim sodiščem z agotovi vse smernice, ki s e 
mu zdijo potrebne za rešitev spora o glavni stvari, ta sodišča pa so edina pristojna, da p reverijo, ali so v zadevi, ki j o obravnavajo, izpolnjeni 
dejanski pogoji za uporabo določbe Unije, in da v odločbi, ki j o m orajo izdati, upoštevajo zadevne posledice (glej zlasti sodbi z dne 5. junija 
2014 , Mahdi, C-146/14 PPU , EU:C:2014 :1320 , točke o d 78 d o 80, in z dne 7. avgusta 2018 , Prenninger in dr ugi, C-329/17, EU:C:2018 :640, 
točka 27).1. Narava zadevne transakcije
27. Družba PNC izpodbija obdavčenje zadevne transakcije iz spora o glavni stvari, pri čemer trdi, da 
gre za odstop terjatve, ki n e spada n a področje uporabe Direktive 2006 /112, kot je opredeljeno z lasti 
v točkah (a) in (c) člena 2(1) navedene dir ektive, ki s e nanašata na dobavo blaga in opravljanje storitev 
v smislu člena 14(1) oziroma člena 24(1) navedene dir ektive.
28. Portugalska v lada n asprotno t rdi, da s e za navedeno t ransakcijo obračuna DD V, pri čemer 
opozarja, da j e portugalska da včna uprava me nila, da p omeni eno s amo storitev, 
Glej tudi točko 19 teh sklepnih predlogov. in navaja, da b i 
morala biti opredeljena ko t dobava stvarnega premoženja. Komisija je na obravnavi zagovarjala obstoj 
dveh obdavčljivih storitev, pri čemer se je prva nanašala na odstop terjatve dr užbe PNC, dr uga pa na 
odstop procesnopravnega položaja navedene družbe. 
Komisija je v pisnih stališčih me nila, da s porna transakcija pomeni odplačni odstop terjatve, ki s pada n a področje uporabe DD V, vendar j e 
spremenila mnenje, ko s e je seznanila z dejanskimi okoliščinami, ki i zhajajo iz razprav na Sodišču.29. Sam se nagibam k mnenju, da j e sporna transakcija zapletena, vendar e notna, in da p omeni dobavo 
nepremičnine, tako da s pada n a področje uporabe DD V, brez poseganja v morebitno u porabo pravil 
o oprostitvi v zvezi s takim premoženjem, 
Glede oprostitev v zvezi z nepremičninami glej točko 51 teh sklepnih predlogov. in to iz naslednjih razlogov.
30. Na prvem me stu ugotavljam, da s e dr užba PNC sklicuje predvsem n a sodbo G FKL Financial 
Services, 
Sodba z dne 27. oktobra 2011 ( C-93/10, EU:C:2011 :700). da b i dokazala, da o dstop terjatve, ki p omeni dokončni prenos vseh pravic, ki i zhajajo iz 
zadevne terjatve, ko t naj bi bilo to v sporu o glavni stvari, ne spada n a področje uporabe DD V. 
Sodišče je v navedeni sodbi razložilo člen 2(1) Šeste dir ektive, ki u streza členu 2(1)(a) in (c) Direktive 
2006 /112, tako, da „gospodarski subjekt, ki n a svoje tveganje odkupi slabe terjatve p o ceni, ki j e nižja 
od njihove no minalne vrednosti, ne opravi storitve z a plačilo […], če je ra zlika me d no minalno 
vrednostjo navedenih terjatev in njihovo odkupno c eno o draz dejanske ekono mske v rednosti zadevnih 
terjatev ob odstopu“.
31. V zvezi s tem z adostuje ugotoviti, tako ko t je to storila portugalska vlada, da s o okoliščine te zadeve 
zelo dr ugačne od okoliščin, v katerih je bila izdana navedena sodba. Po eni strani tu namreč ne gre za 
odkup terjatve o d zadevnega da včnega zavezanca, in sicer družbe PNC, temve č nasprotno z a odstop 
pravic drugačne narave, ki g a je izvedla ta da včna zavezanka. 
Naj spomnim, da j e družba PNC prodala svoj položaj v postopku izvršbe za plačilo njene terjatve. V nadaljevanju bom obravnaval opredelitev 
tega odstopa (glej točko 33 in naslednje). Po dr ugi strani ni mogoče šteti, da g re 
za problematično terjatev in da j e bila transakcija izvedena na tveganje ku pca, in sicer družbe Starplant, 
saj je bila v trenutku o dstopa terjatve dr užbe PNC že priznana s sodno o dločbo, tako n ačeloma ko t po
19
20
21
22
23
24
25
26
19
20
2122
23
24
25
26
6 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
 višini zneska, tveganje neplačila dolžnice pa je bilo izključeno z aradi p ostopka izvršbe, ki j e bil že skoraj 
končan. 
V skladu stališči, predstavljenimi na Sodišču, je bil odstop izveden ra vno n a da n pred dnevom, ko j e sodba o domiku z asežene nepremičnine 
v korist družbe PNC postala pravnomočna. Ve rjetnost, da b i dolžnica vložila pritožbo zoper to sodbo, se je torej zdela majhna, tako da s ta 
lahko stranki pogodbe o odstopu oblikovali pogoje pogodbe ob predpostavki, da n e bo pritožbe. N azadnje, zdi se mi, da v obravnavanem p rimeru odkupna cena ni nižja, temve č precej višja 
od no minalne vrednosti terjatve in predloga za izvršbo v zvezi z njo, čeprav besedilo predložitvene 
odločbe me če senco dvoma na to. 
V skladu z navedeno o dločbo naj bi „odsvojitelj od pridobitelja za odstop prejel nižji znesek od zneska, ki j e bil predmet predloga“. Če naj se ta 
zadnji stavek razume t ako, da j e bil odstop izveden za nižjo ceno o d vrednosti terjatve, ki j e bila predmet predloga za izvršbo, se mi zdi, da j e ta 
trditev n apačna glede na zgoraj navedena dejstva (glej točki 15 in 17), iz katerih se mi zdi, da i zhaja, da j e vrednost pravic in obveznosti v zvezi 
z nepremičnino, ki j ih je odstopila družba PNC, ve čja od cene, ki j o je plačala družba Starplant.32. Na dr ugem me stu naj spomnim, da v skladu s sodno p rakso Sodišča uporaba skupnega sistema 
DDV n i odvisna samo od volje, ki s ta jo izrazili udeleženki v sporni transakciji, in zlasti od 
poimenovanja, ki s ta ga izbrali, temve č od objektivnih meril, ki s o lastna pravu Unije in ki s o posebej 
povezana z upoštevanjem g ospodarske in poslovne stvarnosti, ki s e ocenjuje glede na vse zadevne 
okoliščine. 
Glej zlasti sodbe z dne 12. julija 2012 , J. J. Komen en Zonen Beheer Heerhugowaard ( C-326/11, EU:C:2012 :461 t očka 33); z dne 22. februarja 
2018 , T-2 (C-396/16, EU:C:2018 :109, točka 43); z dne 22. novembra 2018 , MEO – Serviços de Comunicações e Multimédia ( C-295/17, 
EU:C:2018 :942, točka 43), in z dne 10. januarja 2019 , A (C-410/17, EU:C:2019 :12, točka 47).33. V obravnavanem p rimeru dejstvo, da s ta dr užbi PNC in Starplant pogodbo, ki s ta jo sklenili, 
poimenovali z izrazom „cessão de crédito“, ki b i se lahko p revedel kot „odstop kr edita“ ali „odstop 
terjatve“, 
Glede jezikovnih težav v zvezi z uporabo izraza „crédito“ glej točko 49 teh sklepnih predlogov. n e m ore biti odločilni dejavnik. N asprotno, zaradi o koliščin sporne transakcije in 
gospodarske s tvarnosti, ki j o odražajo, me nim, da j e bistveni namen navedene transakcije prenos 
pravic in obveznosti v zvezi z nepremičnino, ki j e bila domaknjena odsvojitelju, to je družbi PNC, ko t 
plačilo za njeno terjatev, ki j e bila že priznana s pravnomočno s odbo.
34. Po eni strani se namreč sporna transakcija – ko t je navedeno v vprašanju za predhodno 
odločanje – nanaša na odstop procesnopravnega položaja in ne na odstop terjatve. V zvezi s tem 
poudarjam, da j e bil dolg v praksi poravnan s tem, da j e bila družbi PNC domaknjena nepremičnina, 
ki je pripadala njeni dolžnici, in da j e bil odstop izveden po tem d omiku, čeprav je odločba, s katero je 
bila ta odrejena, postala pravnomočna šele naslednji dan po podpisu pogodbe. To analizo potrjuje 
visoki znesek cene, ki j o je bila družba Starplant pripravljena plačati za pridobitev p ravic v zvezi s tem 
procesnopravnim položajem ( 351.619,90 EUR), 
Medtem ko p ri običajni obliki odstopa terjatve o dsvojitelj na splošno d oseže ceno, ki j e nižja od vrednosti njegove terjatve, ker pridobitelj 
prevzame t veganje v zvezi z njo (glej tudi točki 30 in 31 teh sklepnih predlogov). kar j e – ko t se zdi – pomenilo tudi obveznost vračila 
presežka, ki g a je morala družba PNC vrniti izvršilni agenciji (417.937,12 EUR), 
Družba PNC je na obravnavi navedla, da j e družba Starplant v skladu z njuno p ogodbo prevzela plačilo tega zadnjega zneska, saj je vedela, da 
sama ni imela sredstev za ta namen. kar p omeni skupni 
strošek ve č ko t 769 .000 EUR, če se ne motim. 
Stroške, ki j ih je sprejela dr užba Starplant, je treba po m ojem m nenju povezati z dejansko v rednostjo nepremičnine, ki j e bila domaknjena 
družbi PNC (glej opombo 7 teh sklepnih predlogov), zaradi č esar je mogoče predvideti možnost nadaljnje prodaje po ugodni ceni. Poleg tega opozarjam, da j e družba PNC samodejno 
plačala DD V od svoje terjatve, kot je bila povečana, ki j e bila sodno p riznana, in da s e spor o glavni 
stvari n e nanaša na ta del. 
Glej točko 18 in naslednje teh sklepnih predlogov.35. Po drugi strani tako ko t portugalska vlada me nim, da j e po sodnem d omiku v korist družbe PNC ta 
družbi Starplant za plačilo odstopila svoj procesnopravni položaj, kar j e vključevalo vse imetje – aktivo 
in pasivo – v zvezi z njim, tako da j e prenesla vse povezane pravice in obveznosti, in to enotno i n 
v celoti. Kot je Sodišče že večkrat opozorilo, se transakcija, ki z gospodarskega vidika o bsega eno s amo
27
28
29
30
27
28
29
30
ECLI:EU:C:2019 :362 7SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
 storitev, glede na njene značilnosti, ki j ih izraža njen cilj in interes udeležencev v njej, ne sme u metno 
razdeliti, da s e ne bi izkrivilo delovanje sistema DD V. 
Glej zlasti sodbe z dne 10. marca 2011 , Bog in dr ugi (C-497/09, C-499/09, C-501/09 in C-502/09, EU:C:2011 :135, točka 53 in naslednje); z dne 
18. oktobra 2018 , Volkswagen Financial Services (UK) (C-153/17, EU:C:2018 :845, točka 30 in naslednje), in z dne 28. februarja 2019 , Sequeira 
Mesquita (C-278/18, EU:C:2019 :160, točka 30 in naslednje). Zato se ne strinjam z mnenjem K omisije, da b i 
bilo treba sporno transakcijo razdeliti na dva ločena elementa, saj iz zgoraj navedenih razlogov me nim, 
da se ta transakcija ne nanaša na odstop terjatve.
36. Nazadnje, zdi se mi, da j e me d ra zličnimi elementi, ki j ih vključuje sporna transakcija, bistveni 
element, zaradi ka terega je po m ojem m nenju dr užba Starplant sprejela pogoje pogodbe, sklenjene 
z družbo PNC, in zlasti plačano c eno, ta, da j i je slednja odstopila pravico do razpolaganja s stvarnim 
premoženjem, in sicer nepremičnino, ki j i je bila domaknjena, ko t če bi bila njena lastnica, kar 
natančno u streza opredelitvi dobave b laga iz člena 14(1) Direktive 2006 /112. 
V skladu z ustaljeno s odno p rakso se pojem „dobava blaga“ iz te določbe ne nanaša na prenos lastninske p ravice v oblikah, d oločenih 
z upoštevnim n acionalnim p ravom, temve č zajema vsak prenos premoženja v stvareh ene stranke, ki dr ugo stranko p ooblasti, da s tem 
premoženjem d ejansko ra zpolaga, kot da b i bila njegov lastnik (glej zlasti sodbe z dne 8. februarja 1990 , Shipping and Forwarding Enterprise 
Safe, C-320/88, EU:C:1990 :61, točke o d 7 do 9; z dne 3. septembra 2015 , Fast Bunkering Klaipėda, C-526/13, EU:C:2015 :536, točka 51, in z dne 
19. decembra 2018 , AREX CZ, C -414/17, EU:C:2018 :1027 , točka 75). Poleg tega se mi zdi, da 
ni mogoče zanikati, da j e bil odstop procesnopravnega položaja dr užbe PNC – ko t je navedeno 
v vprašanju za predhodno o dločanje – izveden odplačno v skladu s členom 2(1)(a) navedene dir ektive, 
saj je cena, ki j o je prejela družba PNC, d ejanska p rotivrednost pravic do nepremičnine, prenesenih na 
družbo Starplant. 
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da j e dobava blaga izvedena „za plačilo“ v smislu navedene točke (a), če obstaja neposredna povezava me d 
dobavljenim b lagom in prejeto protivrednostjo, pri čemer cena, ki j o prejme d obavitelj, pomeni dejansko p rotivrednost blaga, dobavljenega 
kupcu (glej zlasti sodbe z dne 21. novembra 2013 , Dixons Retail, C-494/12, EU:C:2013 :758, točka 32; z dne 11. maja 2017 , Posnania Investment, 
C-36/16, EU:C:2017 :361, točka 31, in z dne 13. junija 2018 , Gmina W rocław, C-665/16, EU:C:2018 :431, točka 43).37. Podredno u gotavljam, da t udi če se opredelitev d obave b laga ne bi upoštevala, pa to ne spremeni 
dejstva, da j e transakcija iz postopka v glavni stvari p o svoji naravi taka, da j e treba zanjo potencialno 
obračunati DD V. Morala bi namreč, odvisno o d primera, spadati v okvir pojma opravljanja storitev 
v smislu člena 24(1) Direktive 2006 /112, ki p omeni vsako transakcijo, ki n i dobava blaga. Natančneje, 
kot sta navedli portugalska v lada i n K omisija, bi lahko s porna transakcija pomenila storitev, ki 
vključuje odstop premoženja v pravicah, v smislu člena 25 n avedene dir ektive. Poleg tega tudi n i 
mogoče zanikati, da j e bil zadevni odstop izveden odplačno v skladu s členom 2(1)(c) iste dir ektive, saj 
je bil opravljen v zameno z a plačilo. 
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da j e storitev o pravljena „za plačilo“ v smislu navedene točke (c), če obstaja neposredna povezava me d 
zagotovljeno s toritvijo in prejeto protivrednostjo, pri čemer plačilo, ki g a prejme i zvajalec, pomeni dejansko p rotivrednost storitve, zagotovljene 
naročniku (glej zlasti sodbi z dne 29. oktobra 2015 , Saudaçor, C-174/14, EU:C:2015 :733, točka 32, in z dne 5. julija 2018 , Marcandi, C-544/16, 
EU:C:2018 :540, točki 36 in 37).38. Zato me nim, da j e treba transakcijo, kot je ta, ki s e obravnava v postopku v glavni stvari – razen če 
je bila storjena napaka p ri analizi dejanskega stanja, ki j e vzeta ko t premisa, za presojo česar so 
pristojna nacionalna sodišča – opredeliti za dobavo blaga za plačilo v smislu člena 2(1)(a) Direktive 
2006 /112 in vsekakor šteti, da s e zanjo potencialno p lača DD V v skladu z navedenim členom 2.
2. Ekonomska de javnost zadevnega davčnega zavezanca
39. Družba PNC poleg tega v bistvu trdi, da s e v okoliščinah, ko t so tiste iz spora o glavni stvari, ne 
more šteti, da j e odsvojitelj deloval v okviru svoje „ekono mske d ejavnosti“ v smislu člena 9(1), drugi 
pododstavek, D irektive 2006 /112. Trdi, da j e bila njena udeležba v zadevni transakciji odstopa samo 
enkratna, saj običajno n e opravlja dejavnosti v zvezi s kreditnimi transakcijami, temve č dejavnost 
opravljanja storitev n epremičninskega posredovanja. Portugalska vlada i n Komisija to trditev zavračata. 
Strinjam se z zadnjim m nenjem.
31
32
33
34 35
31
32
33
34
35
8 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
40. V zvezi s tem me nim, da j e, ne glede na opredelitev, ki b o uporabljena za sporno t ransakcijo, 
družba PNC „davčni zavezanec“ za DD V, ki d eluje „kot tak“, kot zahteva Direktiva 2006 /112, 
Zlasti člen 2(1)(a) in (c) ter člen 9(1), prvi pododstavek, navedene dir ektive. ke r je 
zadevna oseba to transakcijo izvedla v okviru svoje obdavčljive d ejavnosti. 
V nasprotju s primerom, v katerem da včni zavezanec opravi transakcijo za zasebni namen (glej zlasti sodbi z dne 4. oktobra 1995 , Armbrecht, 
C-291/92, EU:C:1995 :304, točka 16 in naslednje, in z dne 9. julija 2015 , Trgovina Prizma, C-331/14, EU:C:2015 :456, točka 18 in naslednje).41. Kot je Komisija navedla na obravnavi, iz sodne prakse Sodišča namreč izhaja, da j e treba osebo, ki 
je že zavezana k plačilu DD V za svojo običajno d ejavnost, šteti za da včnega zavezanca za vsako dr ugo, 
priložnostno o pravljeno e kono msko d ejavnost, če ta dejavnost pomeni dejavnost v smislu člena 9(1), 
drugi pododstavek, D irektive 2006 /112. 
Glej sodbo z dne 13. junija 2013 , Kostov (C-62/12, EU:C:2013 :391, točka 27 in naslednje), in sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott 
v zadevi Posnania Investment (C-36/16, EU:C:2017 :134, točka 33 in naslednje), v katerih je upravičeno p oudarjeno, da j e v konkretni zadevi, 
v kateri je bila izrečena navedena sodba, obstajala tesna povezava me d sekundarno d ejavnostjo zadevne osebe in njeno gl avno d ejavnostjo, 
obdavčljivo z DDV. Zato je po mojem m nenju nepomem bno, da j e družba PNC 
sporno t ransakcijo izvedla samo izjemoma, saj je ta tesno p ovezana z glavno e kono msko d ejavnostjo, 
ki jo opravlja ta davčna zavezanka.
42. Tako ko t portugalska v lada i n Komisija me nim, da o dstop, obravnavan v postopku v glavni stvari, 
dejansko p omeni neposredno n adaljevanje dejavnosti dr užbe PNC, ki j e zagotavljanje storitev 
nepremičninskega posredovanja, ker je namen navedenega odstopa zamenjava položaja v postopku 
v zvezi z izterjavo terjatve, ki i zhaja iz pogodbe, sklenjene v okviru njene obdavčljive e kono mske 
dejavnosti. 
Natančneje, portugalska vlada t rdi, da j e treba šteti, da o bstaja neposredna povezava s to dejavnostjo, „ker je bila v razvoju ugotovitvene tožbe in 
predloga za izvršbo uporabljena pogodba v okviru ekono mske d ejavnosti [družbe PNC], ker je bila [družba PNC] tista, ki j e imela pravice in 
obveznosti, ki s o ji bile sodno p ripisane v okviru postopka o predlogu za izvršbo, ali ker je bila [družba PNC] tista, ki j e v svojem i menu in za 
svoj račun sklenila pogodbo, na podlagi katere je bil izveden odplačni prenos zgoraj navedene skupine pravic in obveznosti na tretjo osebo“. Zadevna transakcija torej po mojem m nenju spada n a področje uporabe DD V. 
Glej po analogiji sodbi z dne 12. januarja 2006 , Optigen in dr ugi (C-354/03, C-355/03 in C-484/03, EU:C:2006 :16, točka 42 in naslednje), in 
z dne 8. novembra 2018 , C&D Foods Acquisition (C-502/17, EU:C:2018 :888, točka 35 in naslednje).43. Glede na te elemente razlage upoštevnih določb prava Unije in ob pridržku p reveritve kon kretnih 
okoliščin spora o glavni stvari, za katero je pristojno p redložitveno s odišče, je to pristojno, da o predeli 
zadevno t ransakcijo, da s e potrdi n jena m orebitna obdavčljivost z DDV, preden se določi ureditev 
oprostitve, ki s e morda u porablja za to transakcijo.
44. Glede na opredelitev, za ka tero se mi zdi n ajustrezneje, da j o predložitveno s odišče uporabi za 
zadevno t ransakcijo, in sicer dobavo nepremičnine, se mi zdi m alo ve rjetno, da b i se v obravnavanem 
primeru uporabljale oprostitve iz člena 135(1)(b) in (d) Direktive 2006 /112. Kljub temu bom zaradi 
izčrpnosti predstavil ugotovitve v zvezi s tem, da b i odgovoril na postavljeno vp rašanje in zajel primer, 
v katerem b i bila tu predlagana opredelitev zavrnjena v korist opredelitve za opravljanje storitve, ki s e 
mi zdi p redpostavka, ki j o je predložitveno s odišče uporabilo za oblikovanje svojega vp rašanja za 
predhodno o dločanje.
B. Oprostitve iz člena 135(1)(b) in (d) Direktive 2006 /112
45. Preden se lotim ra zlage točke (b) in točke (d) člena 135(1) Direktive 2006 /112 ( razdelek 3 in 
razdelek 4), bom n ajprej navedel razloge, zakaj me nim, da j e treba preučiti ti določbi (razdelek 1), 
nato pa opozoril na gl avne ugotovitve, ki v zvezi s tem ž e obstajajo v sodni praksi Sodišča 
(razdelek 2).
36
37
38
39
40
41
36
37
38
39
40
41
ECLI:EU:C:2019 :362 9SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
1. Potrebna razširitev obsega odgovora So dišča
46. Ugotoviti je mogoče, da s e vp rašanje predložitvenega sodišča formalno n anaša samo n a oprostitev 
plačila DD V iz točke (b) člena 135(1) Direktive 2006 /112, ki d oloča oprostitev p lačila DD V za 
transakcije „dajanja“, „posredovanja“ ali „upravljanja“ „kreditov“. Iz predložitvene odločbe izhaja, da 
besedilo tega vp rašanja povsem o draža pravno p odlago, na ka tero se sklicuje dr užba PNC v svoji 
pritožbi. 
Glej točko 22 teh sklepnih predlogov. Vendar t e okoliščine ne preprečujejo, da b i se v tej zadevi razložile tudi dr uge določbe 
navedene dir ektive.
47. V skladu z ustaljeno s odno p rakso lahko n amreč Sodišče za zagotovitev ko ristnega odgovora 
predložitvenemu sodišču upošteva določbe prava U nije, na ka tere se to sodišče v vprašanju ni 
sklicevalo. Glede tega mora Sodišče iz vseh podatkov, ki s o jih predložila nacionalna sodišča, zlasti iz 
obrazložitve p redložitvene odločbe, zbrati elemente prava U nije, ki j ih je treba ra zložiti, ob 
upoštevanju predmeta spora. 
Glej zlasti sodbi z dne 22. oktobra 2015 , Impresa Edilux in SICEF (C-425/14, EU:C:2015 :721, točka 20), in z dne 19. decembra 2018 , AREX CZ 
(C-414/17, EU:C:2018 :1027 , točki 34 in 35).48. V obravnavanem p rimeru glede na izvor spora o glavni stvari, ki j e povezan s predlogom za izvršbo 
za p lačilo terjatve, me nim t ako ko t K omisija, 
V s vojih p isnih stališčih sta dr užba PN C in p ortugalska v lada n a vp rašanje za p redhodno o dločanje o dgovorili samo z vidika 
točke (b) člena 135(1) Direktive 2006 /112. Vendar j u je Sodišče na obravnavi pozvalo, naj izrazita svoje stališče glede mnenja Komisije, da b i 
lahko transakcija, kot se obravnava v postopku v glavni stvari, spadala bolj na področje uporabe oprostitve iz točke (d) navedenega odstavka 1. da b i m oralo S odišče ra zložiti ne samo 
točko (b) člena 135(1) Direktive 2006 /112, na ka tero se nanaša vp rašanje za predhodno o dločanje, 
temve č tudi točko (d) i stega odstavka 1, saj ta točka d oloča oprostitev p lačila DD V za transakcije 
v zvezi z „dolgovi“.
49. Komisija v tem s mislu – po mojem m nenju upravičeno – poudarja, da j e morda m ogoče stališče 
predložitvenega sodišča, da j e točka (b) navedenega člena 135(1) določba, ki s e potencialno u porablja 
v obravnavani zadevi, razložiti z besedilom ra zličice navedenega odstavka 1 v portugalskem j eziku. 
V zvezi s tem n aj spomnim, da p ri ra zlagi določbe prava Unije ubeseditev, uporabljena v eni od njenih jezikovnih ra zličic, ne more imeti 
prednosti pred dr ugimi in da j e treba v primeru razlik me d različicami upoštevati sobesedilo in namen ureditve, katere del je navedena določba 
(glej zlasti sodbi z dne 22. oktobra 2015 , Hedqvist, C-264/14, EU:C:2015 :718, točka 47, in z dne 25. oktobra 2018 , Tänzer & Trasper, C-462/17, 
EU:C:2018 :866, točka 20). 
Medtem ko ve čina dr ugih jezikovnih ra zličic jasno ra zlikuje me d „krediti“, na ka tere se nanaša 
točka (b) navedenega odstavka, in „dolgovi“, na ka tere se nanaša točka (d), različica v portugalskem 
jeziku u porablja besedo „créditos“ v točki (b) in v točki (d), zaradi č esar je morda p rišlo do zmede 
glede pravne podlage, ki j e lahko u poštevna v zvezi s sporom o glavni stvari. 
Komisija n avaja, da j e v različici člena 135(1) D irektive 2006 /112 v portugalskem j eziku b eseda „créditos“ („krediti“) uporabljena 
v točkah (b) in (c), me dtem ko s ta besedi „créditos“ in „dívidas“ („dolgovi“) skupaj uporabljeni v točki (d), zaradi č esar bi lahko imeli naslovniki 
navedene različice vtis, da s ta ta izraza za namene navedene dir ektive e nakovredna. Nasprotno j e v večini drugih jezikovnih ra zličic (razen 
v različicah v italijanskem i n španskem j eziku) v točkah (b) in (c) uporabljen izraz, ki u streza besedi „créditos“, v točki (d) pa je uporabljen samo 
izraz, ki u streza besedi „dívidas“.50. Čeprav je predložitveno s odišče svoje vp rašanje za predhodno o dločanje omejilo na ra zlago 
točke (b) člena 135(1) Direktive 2006 /112, je zato po m ojem m nenju pomem bno ra zložiti tudi 
točko (d) tega odstavka 1, da s e ugotovi, ali lahko z a transakcijo, kot se obravnava v postopku v glavni 
stvari, velja ena ali druga od teh dveh določb, in to glede na ugotovitve iz sodne prakse Sodišča v zvezi 
s tem.
51. Opozarjam, da b i se bilo m ogoče vp rašati – če se zadevna transakcija opredeli za dobavo 
nepremičnine, kot predlagam – ali se v obravnavanem p rimeru uporabljata točki (j) in (k) navedenega 
člena 135(1), ki s e nanašata na dobave „objektov […] ter zemljišč, na ka terih stojijo“, oziroma 
„nepozidanih zemljišč“, 
Naj pojasnim, da n avedeni točki (j) in (k) izrecno d opuščata možnost posebnih primerov iz točk (a) in (b) člena 12(1) iste dir ektive, in sicer 
„dobavo objekta ali delov objekta in zemljišča, na katerem o bjekt stoji pred prvo uporabo“, in „dobavo zemljišča za gradnjo“. tako da j e navedena transakcija oproščena DD V, kot to na splošno ve lja na
42
43
44
45
46
47
48
42
43
44
45
46
47
48
10 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
 tem p odročju. 
Generalni pravobranilec F. G. Jacobs je v svojih sklepnih predlogih v zadevi Blasi (C-346/95, EU:C:1997 :432, točka 15) poudaril, da „sta v skladu 
s [Šesto] dir ektivo dobava nepremičnin in da janje nepremičnin v najem n ačeloma oproščena DD V [na podlagi člena 13(B)(b)(g) in (h), ki u streza 
členu 135(1)(j), (k) in (l) Direktive 2006 /112]. Te oprostitve so odraz posebnih težav, ki o bstajajo pri uporabi DD V za tako b lago. V nasprotju 
z običajnim b lagom z emljišče ni rezultat proizvodnega postopka; poleg tega lahko z gradbe, ko s o zgrajene, v svoji življenjski d obi večkrat 
zamenjajo lastnika, pogosto ne da b i bile predmet dodatne ekono mske d ejavnosti“. Družba PNC je sicer ti določbi omenila v svoji pritožbi pri predložitvenem s odišču in 
stališčih, p redloženih Sodišču. Ve ndar s e gl ede na vsebino vp rašanja predložitvenega sodišča in 
omejene navedbe v njegovi odločbi glede vrste nepremičnine, na ka tero se nanaša sporni odstop, ne 
bom izrekel o razlagi teh točk (j) in (k). 
Določbi, ki s ta me d dr ugim predmet sodb z dne 17. januarja 2013 , Woningstichting M aasdriel (C-543/11, EU:C:2013 :20, točke o d 22 d o 36), in 
z dne 13. junija 2018 , Polfarmex (C-421/17, EU:C:2018 :432, točka 43), ter sklepnih predlogov generalnega pravobranilca M. Bobka v zadevi KPC 
Herning (C-71/18, EU:C:2019 :226, točka 23 in naslednje).2. Dognanja iz sodne prakse v zvezi z razlago člena 135(1)(b) in (d) D irektive 2006 /112
52. Iz sodne prakse Sodišča na tem p odročju izhaja, da j e treba pri ra zlagi teh določb upoštevati vrsto 
skupnih pravil iz točk (b) in (d) člena 135(1) Direktive 2006 /112. 
Naj pojasnim, da j e sodna praksa Sodišča v zvezi z določbami Šeste dir ektive, ki i majo enakovredno v sebino, in sicer členom 13(B)(d), točke 
od 1 do 6, te dir ektive, upoštevna za razlago člena 135(1), od (b) do (g), Direktive 2006 /112 ( glej sodbi z dne 26. maja 2016 , Bookit, C-607/14, 
EU:C:2016 :355, točka 32, in z dne 26. maja 2016 , National Exhibition C entre, C-130/15, neobjavljena, EU:C:2016 :357, točka 27).53. Prvič, ni sporno, da s o vse oprostitve iz člena 135(1) navedene dir ektive samostojni pojmi prava 
Unije, katerih namen je izogniti se razlikam pri uporabi ureditve DD V v posameznih dr žavah članicah 
in ki j ih je treba razlagati enotno gl ede na splošni okvir in cilje skupnega sistema DD V. 
Glej zlasti sodbe z dne 21. junija 2007 , Ludwig (C-453/05, EU:C:2007 :369, točka 22); z dne 26. maja 2016 , Bookit (C-607/14, EU:C:2016 :355, 
točka 33); z dne 16. novembra 2017 , Kozuba Premium S election ( C-308/16, EU:C:2017 :869, točka 38 in naslednje), in z dne 25. julija 2018 , 
DPAS ( C-5/17, EU:C:2018 :592, točka 28). Iz tega izhaja, 
da je lahko transakcija predmet navedenih oprostitev n eodvisno o d opredelitve, ki j o ima ta transakcija 
glede na pravo dr žave č lanice, in ne glede na to, kako s ta jo poimenovala udeleženca v navedeni 
transakciji.
54. Drugič, Sodišče je že ve čkrat ponovilo, da j e treba izraze, uporabljene za opis oprostitev i z 
člena 135(1), razlagati ozko , saj te oprostitve p omenijo izjeme o d splošnega načela, na podlagi 
katerega se DD V plača za vsako d obavo blaga in storitev, ki j o da včni zavezanec opravi za plačilo. 
Vendar n jihova razlaga ne sme b iti tako restriktivna, da z adevni dejavniki oprostitve izgubijo svoj polni 
učinek. 
Glej zlasti sodbe z dne 28. oktobra 2010 , Axa UK (C-175/09, EU:C:2010 :646, točka 25); z dne 16. novembra 2017 , Kozuba Premium Selection 
(C-308/16, EU:C:2017 :869, točki 39 in 45); z dne 25. julija 2018 , DP AS ( C-5/17, EU:C:2018 :592, točka 29), in z dne 19. decembra 2018 , Mailat 
(C-17/18, EU:C:2018 :1038 , točka 37).55. Tretjič, kar z adeva natančneje transakcije, oproščene na podlagi točk od (b) do (g) člena 135(1) 
Direktive 2006 /112, je Sodišče presodilo, da s o opredeljene ne gl ede na to, kd o jih opravlja ali 
prejema, temve č glede na naravo storitev, ki s o opravljene. Drugače povedano, oprostitev n i pogojena 
s tem, da z adevno t ransakcijo opravi določena vrsta ustanove a li pravne osebe, temve č s tem, da t a 
transakcija po svoji naravi pomeni finančno t ransakcijo. 
Glej zlasti sodbe z dne 19. aprila 2007 , Velvet & Steel Immobilien (C-455/05, EU:C:2007 :232, točka 21 in naslednje); z dne 22. oktobra 2009 , 
Swiss R e Germany Holding (C-242/08, EU:C:2009 :647, točka 44 in naslednje); z dne 28. oktobra 2010 , Axa UK (C-175/09, EU:C:2010 :646, 
točka 26 in naslednje); z dne 22. oktobra 2015 , Hedqvist (C-264/14, EU:C:2015 :718, točka 37 in naslednje); z dne 26. maja 2016 , Bookit 
(C-607/14, EU:C:2016 :355, točki 36 in 54), in z dne 25. julija 2018 , DP AS ( C-5/17, EU:C:2018 :592, točki 31 in 45). Sodišče je v zvezi s tem p oudarilo, da j e 
namen oprostitve transakcij iz navedenih točk od (b) do (g), da s e me d dr ugim o dpravijo težave, 
povezane z določitvijo da včne osnove in zneska DD V, ki s e odbije. 
Glej zlasti sodbe z dne 19. aprila 2007 , Velvet & Steel Immobilien (C-455/05, EU:C:2007 :232, točka 24); z dne 26. maja 2016 , Bookit (C-607/14, 
EU:C:2016 :355, točka 55), in z dne 25. julija 2018 , DP AS ( C-5/17, EU:C:2018 :592, točka 46).56. Potem ko s em o pozoril na ta glavna pravila o razlagi, ki s o po m ojem m nenju upoštevna v tej 
zadevi, jih je treba zdaj uporabiti, da s e ugotovi, ali za transakcijo odstopa, obravnavano v postopku 
v glavni stvari, lahko ve ljajo določbe točke (b) ali točke (d) navedenega člena 135(1).
49
50
51
52
53
54
55
56
49
50
51
52
53
54
55
56
ECLI:EU:C:2019 :362 11SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
3. Morebitna uporaba člena 135(1)(b) Direktive 2006 /112
57. Predložitveno s odišče s svojim vp rašanjem S odišče v bistvu sprašuje, ali transakcija, ko t se 
obravnava v postopku v glavni stvari, spada p od pojme „dajanje“, „posredovanje“ ali „upravljanje“ 
„kreditov“ v smislu člena 135(1)(b) Direktive 2006 /112.
58. Najprej naj pojasnim, da gl ede na zgoraj navedeno s odno p rakso, v skladu s katero morajo biti taki 
pojmi in oprostitve, ki i z njih izhajajo, predmet samostojnega pojmovanja, 
Glej točko 53 teh sklepnih predlogov. trditve dr užbe PNC v zvezi 
z vsebino p ortugalskega civilnega prava in izbiro strank, da s porno transakcijo opredelita za „cessão de 
crédito“, 
V zvezi s tem, da t o poimenovanje nima vp liva niti glede obdavčitve transakcije iz postopka v glavni stvari z DDV, glej točko 33 teh sklepnih 
predlogov. po mojem m nenju niso upoštevne.
59. Poleg tega poudarjam, da p redložitveno sodišče samo ugotavlja, da i z sodne prakse Sodišča jasno 
izhaja, 
Glej zlasti sodbo z dne 21. junija 2007 , Ludwig (C-453/05, EU:C:2007 :369, točka 25). da s e oprostitev p lačila DD V iz člena 135(1)(b) uporablja „ne glede na to, kdo storitev p onuja 
ali prejema, saj je [navedena] oprostitev opredeljena glede na naravo zadevnih transakcij in ne glede na 
naravo udeležencev“. 
Glej tudi sodno p rakso, navedeno v opombi 47 teh sklepnih predlogov. Na tej podlagi upravičeno u gotavlja, da s e lahko z adevna oprostitev u porablja za 
transakcije iz navedene določbe tudi, če jih opravijo subjekti, ki n iso finančne ustanove. 
V nasprotju s tistim, kar s e zdi, da n avaja sodba, izpodbijana pred navedenim sodiščem, in v skladu z mnenjem g eneralnega državnega tožilca 
pri tem s odišču, navedenim v predložitveni odločbi.60. Nasprotno ima navedeno s odišče pomisleke gl ede tega, ali se v obravnavanem p rimeru uporablja 
točka (b) zaradi p osebne n arave s porne transakcije. N avaja, da g re z a „odplačni odstop 
procesnopravnega položaja v postopku i zvršbe za plačilo terjatve, ki j e bila priznana s sodno 
odločbo“. 
Terjatev, ki „izvira iz neizpolnitve p ogodbe o nepremičninskem p osredovanju“, skupaj z „DDV po stopnji, ki ve lja na da n plačila, ter zamudnimi 
obrestmi, ki s o že zapadle ali lahko z apadejo, dokler plačilo ni izvršeno v celoti“. P o n jegovem m nenju se je Sodišče do zdaj izreklo samo o položajih, p ovezanih 
z „dajanjem kr edita/financiranja/posojila v tradicionalnem p omenu besede (to je povezanih z obrestmi, 
posojilom ali financiranjem)“.
61. Čeprav Sodišče še ni obravnavalo primera, kot je ta v sporu o glavni stvari, pa se je že ve čkrat 
izreklo o uporabi člena 135(1)(b) Direktive 2006 /112 z a transakcije „dajanja“ „kredita“ v klasičnem 
pomenu tega izraza, ki p omeni dajanje denarnega zneska n a razpolago v obliki posojila, ki s e vrne na 
določen da tum skupaj z morebitnimi obrestmi. 
Za ponazoritev gl ej različne vrste posojil, v zvezi s katerimi je bila izrečena sodba z dne 29. aprila 2004 , EDM ( C-77/01, EU:C:2004 :243); sklep 
z dne 7. julija 2010 , Curia (C-381/09, neobjavljen, EU:C:2010 :406), in sodbo z dne 8. decembra 2016 , Stock‘94 (C-208/15, EU:C:2016 :936). Poleg tega je Sodišče v ta pojem ž e vključilo bolj 
netipično p ojmovanje, ko j e priznalo, da s e odloženo p lačilo nabavne cene blaga, ki g a odobri 
dobavitelj, proti plačilu obresti lahko š teje za da janje kr edita, če plačilo obresti ni del protidajatve, 
prejete za dobavo blaga ali storitev, temve č plačilo tega kredita. 
Glej sodbo z dne 27. oktobra 1993 , Muys’ en De W inter’s Bouw- en Aannemingsbedrijf (C-281/91, EU:C:1993 :855, točka 12 in naslednje), 
v kateri je Sodišče presodilo, da č eprav je treba oprostitve ra zlagati ozko, je tudi brez navedbe identitete posojilodajalca in posojilojemalca izraz 
„dajanje kreditov in posredovanje v zvezi s krediti“ dovolj širok, da v ključuje kredit, ki g a odobri dobavitelj blaga v obliki odloga plačila, in sodbo 
z dne 18. oktobra 2018 , Volkswagen Financial Services (UK) (C-153/17, EU:C:2018 :845, točka 36). V obravnavanem p rimeru tako ko t 
portugalska vlada i n Komisija me nim, da n amen odstopa, ki g a je izvedel zadevni davčni zavezanec, to 
je dr užba PNC, n i ne da janje kr edita v tradicionalnem p omenu izraza ne tako o dloženo p lačilo za 
nabavo blaga.
57
58
59
60
61
62
63
57
58
59
60
61
62
63
12 ECLI:EU:C:2019 :362SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
62. Sodišče je v zvezi s pojmom „posredovanje“ v z vezi s krediti v smislu člena 135(1)(b) Direktive 
2006 /112 p resodilo, da s e nanaša na dejavnost posrednika, ki v zameno z a plačilo zagotavlja storitev 
posredovanja, kar p omeni, da s tori, kar j e potrebno, da s tranki s kleneta pogodbo o finančnem 
produktu, ne da b i bil sam stranka p ogodbe in ne da b i imel lastni interes v zvezi z njeno v sebino. 
Glej zlasti sodbi z dne 21. junija 2007 , Ludwig (C-453/05, EU:C:2007 :369, točki 23 in 28), in z dne 5. julija 2012 , DTZ Zadelhoff (C-259/11, 
EU:C:2012 :423, točka 27), ter sklep z dne 21. novembra 2017 , Kerr (C-615/16, neobjavljen, EU:C:2017 :906, točki 42 in 43). 
Strinjam se s portugalsko v lado, da t ransakcija, obravnavana v postopku v glavni stvari, ki s e nanaša na 
odstop, ki g a je neposredno i zvedel zadevni da včni zavezanec v korist sopogodbenika, nikakor ne 
ustreza temu pojmu.
63. Nazadnje, kar z adeva pojem „upravljanje“ kreditov v smislu navedene točke (b), poudarjam, da j e 
v slednji izrecno n avedeno, da m ora tako d ejavnost, zato da b i bila oproščena, opravljati oseba, ki j e 
kredite odobrila. Portugalska v lada – po m ojem u pravičeno – trdi, da s e ta pojem o čitno n anaša na 
dejavnost, ki v ključuje izvajanje nalog, kot je analiza, spremljanje ali zagotavljanje donosnosti kreditov, 
ki jih ima stranka t ega da včnega zavezanca, 
Ta vlada s e v tem s mislu sklicuje na sodbo z dne 19. julija 2012 , Deutsche Bank (C-44/11, EU:C:2012 :484, točki 23 in 24), ki s e nanaša na 
upravljanje premoženja prek vrednostnih papirjev (upravljanje portfelja). kar v primeru zadevne dejavnosti v obravnavanem 
primeru nikakor ne drži.
64. Zato me nim, da t ransakcija, kot se obravnava v postopku v glavni stvari, očitno n e pomeni ene od 
finančnih transakcij v zvezi s „krediti“, ki s o oproščene plačila DD V, iz člena 135(1)(b) Direktive 
2006 /112.
4. Morebitna uporaba člena 135(1)(d) D irektive 2006 /112
65. Glede na predmet spora o glavni stvari je treba preučiti, ali lahko z adevna transakcija spada me d 
primere oprostitve p lačila DD V iz člena 135(1)(d) Direktive 2006 /112, ker pomeni transakcijo v zvezi 
z „dolgovi“ v smislu navedene določbe, ne da b i ustrezala „izterjavi dolgov“, ki j e izrecno izključena iz 
oprostitve v skladu z navedeno točko (d), in fine.
66. V zvezi s tem o pozarjam, da j e Sodišče ob uporabi zgoraj navedenih pravil o razlagi 
Glej točko 53 in naslednje teh sklepnih predlogov. že večkrat 
presodilo, da j e treba pri ugotavljanju, ali se lahko transakcija oprosti plačila DDV n a podlagi točke (d) 
navedenega člena 135(1), upoštevati posebne okoliščine, v katerih je bila transakcija izvedena, in ne 
zadevnih oseb, ter preveriti, ali izpolnjuje posebne in bistvene naloge ene od finančnih storitev iz 
navedene točke (d). 
Glej zlasti sodbe z dne 22. oktobra 2009 , Swiss Re Germany Holding (C-242/08, EU:C:2009 :647, točka 45 in naslednje); z dne 22. oktobra 2015 , 
Hedqvist (C-264/14, EU:C:2015 :718, točka 38 in naslednje); z dne 26. maja 2016 , National Exhibition C entre (C-130/15, neobjavljena, 
EU:C:2016 :357, točka 34 in naslednje), in z dne 25. julija 2018 , DP AS ( C-5/17, EU:C:2018 :592, točka 36). N asprotno p a Sodišče, ko likor vem , ni natančno o predelilo pojma „dolgovi“ 
v smislu navedene določbe.
67. Poudarjam, da v besedilu, s katerim j e bila točka (d) navedenega odstavka 1 p renesena 
v portugalsko p ravo, ni uporabljen izraz, ki j e povsem e nakovreden besedi „dolgovi“, 
Naj pojasnim, da č len 9(27)(c) zakonika o DDV določa: „as operações […] relativas a […] transferências, recebimentos […]“ in da ra zličica 
člena 135(1)(d) Direktive 2006 /112 v portugalskem j eziku d oloča: „[a]s operações […] relativas a […] transferências, créditos […]“ (besede, ki 
sem j ih poudaril, se lahko p revedejo „denarni prilivi“ (prva) oziroma „krediti“ (druga)). uporabljeni po 
besedi „transferji“ v navedeni določbi prava Unije, zato to samo po sebi ne preprečuje uporabe 
navedene točke (d) v okoliščinah, ko t so obravnavane v sporu o glavni stvari, ker so tam n avedeni 
pojmi oblikovani samostojno  
V skladu s sodno p rakso iz točke 53 teh sklepnih predlogov. in ke r je treba zadevno n acionalno b esedilo obvezno ra zlagati v skladu 
s pravom U nije. 
Portugalska v lada j e na obravnavi me nila, da j e nacionalni zakono dajalec morda me nil, da n i treba navesti izraza „dolgovi“, ker bi bil s tem 
ponovljen izraz „plačila“, uporabljen v isti točki (d). Komisija je navedla, da b esedilo, uporabljeno v portugalskem p ravu, ne pomeni težave, če je 
praksa upravnih organov v skladu s pravom U nije.
64 65
66
67
64
65
66
67
ECLI:EU:C:2019 :362 13SKLEPNIPREDLOGIH.SAUGMANDSGAARDAØEJA–ZADEVAC-692/17
PAULONASCIMENTOCONSULTING
68. Vendar t udi če bi bila transakcija, obravnavana v postopku v glavni stvari, v nasprotju z mojim 
predlogom z a namen obdavčitve z DDV opredeljena ko t storitev v zvezi z odstopom p remoženja 
v pravicah, predmet tega odstopa ne bi bil pravica do terjatve, 
Naj spomnim, da j e bila ob sklenitvi pogodbe z družbo Starplant ne le terjatev dr užbe PNC že sodno p riznana po svojem n ačelu in po višini 
zneska, ampak je bila zagotovljena tudi že dejanska izterjava te terjatve, dolg p a je bil praktično p oravnan, potem ko j e bila dr užbi PNC 
domaknjena nepremičnina, ki j e pripadala njeni dolžnici in je bila pred tem z asežena (glej tudi točko 34 teh sklepnih predlogov). temve č pravica do nepremičnine. 
Pravice, skupaj z obveznostjo, da s e izvršilni agenciji plača razlika me d zneskom terjatve dr užbe PNC do dolžnice in ceno, po ka teri je bila 
nepremičnina, ki j e pripadala tej dolžnici, domaknjena družbi PNC (glej točko 16 teh sklepnih predlogov). 
Drugače povedano, po m ojem m nenju ni mogoče šteti, da z adevna transakcija izpolnjuje posebne in 
bistvene naloge finančne storitve, ki i ma naravo „transakcij […] v zvezi z […] dolgovi“ v smislu 
navedene točke (d).
69. Podredno, kar z adeva izjemo v zvezi z „izterjavo dolgov“ iz točke (d), in fine, člena 135(1) Direktive 
2006 /112, iz sodne prakse Sodišča izhaja, da j e treba temu pojmu, ker ima naravo izjeme gl ede na 
pravilo, ki o dstopa od splošne uporabe DD V, priznati široko p odročje uporabe. Kadar t orej davčni 
zavezanec za plačilo opravi storitev, katere predmet je pridobitev p lačila terjatev, dolgovanih njegovi 
stranki, pri čemer slednjo ra zbremeni postopkov in tveganj v zvezi z neplačilom d olžnika, ta da včni 
zavezanec ne more uporabiti oprostitve iz navedene določbe. 
Glej zlasti sodbi z dne 26. junija 2003 , MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring (C-305/01, EU:C:2003 :377, točke 49, 58 in od 72 d o 80), in z dne 
28. oktobra 2010 , Axa UK (C-175/09, EU:C:2010 :646, točke o d 29 d o 36).70. V obravnavanem p rimeru odstopa, ki g a je izvedla zadevna da včna zavezanka, to je družba PNC, 
tudi če se predpostavlja, da j e mogoče sporno transakcijo opredeliti kot opravljanje storitve, nikakor ni 
mogoče analizirati ko t odplačno s toritev, ka tere n amen je izterjava terjatve, dolgovane n jeni 
sopogodbenici, družbi Starplant, 
Komisija je v svojih pisnih stališčih opozorila, da b i lahko b ila, nasprotno, kot prevzemnik ali pridobitelj obdavčena družba Starplant, če bi se 
izkazalo, da z adevni odstop pomeni „izterjavo dolgov“. Portugalska v lada j e v svojih navedbah izrazila dvom, da b i se lahko s toritev, ki j o je 
opravila družba Starplant, opredelila tako gl ede na jamstvo plačila, ki g a je družba PNC že imela ob tem o dstopu. Vsekakor poudarjam, da t o 
niso okoliščine spora o glavni stvari, v katerem s ta stranki samo družba PNC in portugalska da včna uprava. tako da b i za ta odstop ve ljala izjema, navedena na kon cu navedene 
točke (d).
71. Zato me nim, da j e treba točki (b) in (d), člena 135(1) Direktive 2006 /112 ra zlagati tako, da s e 
nobena od njiju ne uporablja za transakcijo, kot se obravnava v postopku v glavni stvari.
V. Predlog
72. Ob upoštevanju navedenega Sodišču predlagam, naj na vp rašanje za predhodno o dločanje, ki g a je 
postavilo Su premo Tribunal Administrativo (vrhovno u pravno s odišče, Portugalska), odgovori:
Člen 135(1)(b) in (d) Direktive Sveta 2006 /112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka 
na dodano v rednost je treba ra zlagati tako, da s e oprostitve p lačila da vka n a dodano v rednost iz 
navedenih točk (b) in (d) za transakcije v zvezi z dajanjem kr editov in posredovanjem v zvezi s krediti 
ter upravljanjem kr editov in v zvezi s terjatvami ne uporabljajo za transakcijo, ko t se obravnava 
v postopku v glavni stvari, pri ka teri da včni zavezanec tretji osebi za plačilo, ki m u ga ta nakaže, 
odstopi svoj položaj v postopku i zvršbe, katerega namen je izterjava terjatve, ki j e bila priznana 
s sodno o dločbo in ka tere plačilo je zagotovljeno s pravico do zasežene nepremičnine, ki m u je bila 
domaknjena.