SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:T:2011 :746 1SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (pritožbeni senat)
z dne 14. decembra 2011
Zadeva T-563/10 P
Patrizia De L uca
proti
E v ropski komisiji
„Pritožba — Nasprotna pritožba — Javni uslužbenci — Uradniki — Imenovanje na delovno me sto višje 
funkcionalne skupine na podlagi javnega natečaja — Začetek veljavnosti novih Kadrovskih predpisov — 
Prehodne določbe — Člen 12(3) Priloge XIII h Kadrovskim predpisom“
Predmet:Pritožba, vložena zoper sodbo Sodišča za uslužbence Evropske u nije (drugi senat) z dne 
30. septembra 2010 v zadevi De Luca proti Komisiji (F-20/06), za razveljavitev te sodbe.
Odločitev:Nasprotne tožbe se zavrnejo. Sodba Sodišča za uslužbence Evropske u nije (drugi senat) 
z dne 30. septembra 2010 v zadevi De Luca proti Komisiji (F-20/06) se razveljavi. Zadeva 
se vrne v razsojanje Sodišču za uslužbence. Odločitev o stroških se pridrži.
Pov zetek
1. Pritožba — Nasprotna pritožba — Dopustnost — Preizkus po uradni dolžnosti s strani Splošnega 
sodišča
2. Pritožba — Nasprotna pritožba — Predmet — Nadomestitev obrazložitve izpodbijane sodbe — 
Nedopustnost — Napotitev na trditve, ki jih je navedla druga stranka, v utemeljitev nasprotne 
pritožbe — Nedopustnost
(Statut Sodišča, Priloga I, člen 13(1); Poslovnik Splošnega sodišča, členi 48(2), 141 (2) in 142(1))
3. Uradniki — Natečaj — Splošni javni natečaj — Način zaposlovanja, ki ni izključno zunanji
(Kadrovski predpisi, člen 29(1))
4. Uradniki — Kariera — Sprememba kategorije ali službe po sodelovanju na javnem n atečaju — 
Razvrstitev v plačilni razred — Pravila, ki se u porabljajo
(Kadrovski predpisi, člen 32(2) in 46)
5. Uradniki — Kariera — Sprememba kategorije ali službe po sodelovanju na javnem n atečaju — 
Prerazporeditev v naziv — Pravila, ki se u porabljajo
(Kadrovski predpisi, Priloga XIII, člena 1(2) in 12(3))
1. Čeprav pritožnica predlaga Splošnemu sodišču, naj ugotovi in ra zsodi, da j e nasprotna pritožba 
nedopustna, mora S plošno s odišče po uradni dolžnosti preučiti vsa vp rašanja v zvezi z njeno 
dopustnostjo.
2 ECLI:EU:T:2011 :746POVZETEK–ZADEVAT-563/10P
DELUCAPROTIKOMISIJI
(Glej točko 29.)
Napotitev n a:
Sodišče: 26. februar 2002 , Svet proti Bohringerju, C-23/00 P, Recueil, str. I-1873 , točka 46; 28. februar 2008 , Neirinck 
proti Komisiji, C-17/07 P, neobjavljena v ZOdl., točka 38.
2. Predlogi iz nasprotne pritožbe, ki n iso usmerjeni v delno a li popolno ra zveljavitev izreka izpodbijane 
sodbe, ampak se nanašajo le na zamenjavo nekaterih delov obrazložitve, ki p redstavljajo nujno o poro 
izreku, je treba ra zglasiti za nedopustne. Taki p redlogi ne izpolnjujejo zahtev i z člena 142(1) 
Poslovnika S plošnega sodišča. Kot izhaja iz člena 13(1) Priloge I k Statutu Sodišča mora biti pritožba 
usmerjena v popolno a li delno ra zveljavitev sodbe Sodišča za uslužbence, ker lahko S plošno s odišče 
v primeru ra zveljavitve samo dokončno o dloči o zadevi, če stanje postopka to dovoljuje, ali pa vrne 
zadevo v razsojanje Sodišču za uslužbence, da t o odloči v zadevi.
Poleg tega iz navedenega člena 142 t er členov 141(2) in 48(2) Poslovnika izhaja, da j e treba vsak 
pritožbeni razlog za razveljavitev sodbe Sodišča za uslužbence, ki v odgovoru na pritožbo ni dovolj 
izražen, šteti za nedopustnega. Pritožbeni razlogi ali očitki, ki s o navedeni v utemeljitev n asprotne 
pritožbe in v katerih intervenientka n a prvi stopnji v utemeljitev s voje nasprotne pritožbe zgolj 
napotuje na razloge, navedene v vlogi tožene stranke n a prvi stopnji, ne izpolnjujejo te zahteve i n jih 
je treba zato zavreči kot nedopustne, ker niso dovolj podrobni.
(Glej točke 30, 31, 34 in 35.)
Napotitev n a:
Sodišče: 17. julij 2008 , Campoli proti Komisiji, C-71/07 P, ZOdl., str. I-5887 , točka 41;
Sodišče prve stopnje: 21. marec 2002 , Joynson p roti Komisiji, T-231/99, Recueil, str. II-2085 , točka 154; 14. december 
2005 , Honeywell proti Komisiji, T-209/01, ZOdl., str. II-5527 , točka 54
3. Postopek javnega natečaja, določen v členu 29(1) Kadrovskih predpisov, ni način zaposlovanja, ki b i 
bil izključno z unanji, ker je odprt hkrati za kandida te, ki s o zunaj institucij Unije, in za kandida te, ki s o 
že uradniki ali uslužbenci.
(Glej točko 44.)
Napotitev n a:
Sodišče: 5. december 1974 , Van Belle proti Svetu, 176/73, Recueil, str. 1361 , točka 8.
4. Kadrovski p redpisi ne vsebujejo splošnih d oločb, ki b i urejale ra zvrstitev v plačilni ra zred 
zaposlenega uradnika, ki j e bil na drugo delovno me sto imenovan ko t kandida t, ki j e uspešno o pravil 
javni natečaj. Tako imenovanje namreč ne spada me d postopke, ki j ih Kadrovski predpisi določajo za 
napredovanje uradnikov; ni pa ga niti mogoče obravnavati kot zaposlovanje v strogem p omenu, ker je 
bil zadevni uradnik že prej zaposlen. Zaposlovanje se namreč nanaša na položaj osebe, ki j e bila 
prvikrat sprejeta me d uradnike U nije, napredovanje pa ureja običajni potek tako z ačete kari ere 
uradnika U nije. Upoštevnih določb – pa naj gre za Kadrovske p redpise, ki u rejajo zaposlovanje, ali pa 
za splošna načela, ki u rejajo običajni potek kari ere zaposlenih uradnikov Unije – ni mogoče uporabiti 
po analogiji, ker uporaba dr ugonavedenih določb od organa, pristojnega za imenovanja, terja, da 
spoštuje predvsem e nakost me d zadevnim u radnikom in dr ugimi uradniki, ki b odo napredovali, 
uporaba p rvonavedenih d oločb p a ima za p osledico z agotovitev e nakega o bravnavanja vseh 
kandida tov, ki s o uspešno o pravili javni natečaj, ne glede na to, ali so že uradniki.
ECLI:EU:T:2011 :746 3POVZETEK–ZADEVAT-563/10P
DELUCAPROTIKOMISIJI
(Glej točko 46.)
Napotitev n a:
Sodišče: 15. januar 1985 , Samara p roti Komisiji, 266/83, Recueil, str. 189, točka 13; 29. januar 1985 , Michel proti 
Komisiji, 273/83, Recueil, str. 347, točka 18; 19. april 1988 , Sperber proti Sodišču, 37/87, Recueil, str. 1943 , 
točki 9 in 11 ter navedena sodna praksa; 14. junij 1988 , Lucas proti Komisiji, 47/87, Recueil, str. 3019 , točka 11;
Sodišče prve s topnje: 28. september 1993 , Baiwir in dr ugi proti Komisiji, od T -103/92 d o T -105/92, Recueil, 
str. II-987, točka 34.
5. Tako ko t Kadrovski p redpisi ne vsebujejo splošnih določb, ki b i urejala prerazvrstitev v plačilni 
razred zaposlenega uradnika, ki j e bil imenovan na dr ugo me sto ko t kandida t, ki j e uspešno o pravil 
javni natečaj, določbe K adrovskih predpisov tudi n e urejajo prerazvrstitve v naziv zaposlenega 
uradnika, ki j e uspešno o pravil javni natečaj, ki m u omogoča dostop do delovnih me st, ki s o a priori 
višji od tistega, ki g a je zasedal.
V zvezi s tem s e člen 12(3) Priloge XIII h Kadrovskim p redpisom, ki u reja ra zvrstitev u radnikov, 
vpisanih na seznam primernih ka ndida tov pred 1. majem 2006 in „zaposlenih“ me d 1. majem 2004 in 
30. aprilom 2006 , uporablja za zaposlenega uradnika, ki j e bil imenovan na drugo delovno me sto ko t 
kandida t, ki j e uspešno o pravil javni natečaj, le po analogiji in le če bi imel uradnik od uporabe te 
določbe ko risti glede razvoja kari ere ali osebnega prejemka, ker so bile prednosti teh določb načeloma 
prihranjene za uradnike „zaposlene“ me d 1. majem 2004 in 30 . aprilom 2006 .
Čeprav lahko d oločbe iz Priloge XIII h Kadrovskim p redpisom ko t posebne prehodne določbe 
odstopajo od splošnih pravil, ki b i se ob neobstoju posebnih določb uporabljale za obravnavani 
položaj, ni m ogoče iz besedila člena 12(3) Priloge XIII h Kadrovskim p redpisom v povezavi 
s členom 1(2) Priloge XIII h Kadrovskim p redpisom s klepati, da j e zakono dajalec v kontekstu 
prehodnih ukrepov, ki ve ljajo za uradnike, želel opredeliti pojem z aposlovanja na poseben način in ko t 
odstopanje od splošne ureditve, ki b i se lahko n anašala na položaj zaposlenega uradnika, imenovanega 
na drugo delovno me sto ko t kandida ta, ki j e uspešno o pravil javni natečaj. Sodišče Unije pa je razširilo 
pojem z aposlovanja v ozkem s mislu tako, da t a pojem o značuje zaposlovanje oseb, ki s o že uradniki, le 
izjemoma in le za primere, v katerih imajo te osebe od tega ko risti glede razvoja kari ere ali osebnega 
prejemka.
(Glej točke 46 in od 48 d o 52.)
Napotitev n a:
Sodišče: zgoraj navedena sodba Samara p roti Komisiji, točki 13 in 15; zgoraj navedena sodba M ichel proti Komisiji, 
točka 18; zgoraj navedena sodba Sperber proti Sodišču, točki 9 in 11; zgoraj navedena sodba Lucas proti Komisiji, 
točke 11, 14 in 15 ter navedena sodna praksa;
Sodišče prve s topnje: zgoraj navedena sodba Baiwir in dr ugi proti Komisiji, točka 34; 11. julij 2007 , Centeno 
Mediavilla in dr ugi proti Komisiji, T-58/05, ZOdl., str. II-2523 , točka 39.