ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Člen 71 Uredbe št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, v skladu s katero so za prispevek iz EKSRP za sofinanciranje dejavnosti, ki jo je izbral organ upravljanja zadevnega programa za razvoj podeželja ali programa v okviru njegove odgovornosti, upravičeni le izdatki, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev.

V skladu s členom 71(3) Uredbe št. 1698/2005 se namreč pravila o upravičenosti izdatkov načeloma določijo na nacionalni ravni ob upoštevanju posebnih pogojev, ki so bili v tej uredbi določeni za nekatere ukrepe za razvoj podeželja. Iz navedenega sledi, da lahko države članice – glede na to, da jim ta določba podeljuje načelno pristojnost za določitev pravil o upravičenosti izdatkov – določijo pogoj za upravičenost izdatkov, ki se zlasti nanaša na okoliščino, da so ti izdatki nastali po odobritvi zahtevka za podporo. Poleg tega, ker je cilj Uredbe št. 1698/2005 v skladu z uvodno izjavo 5 te uredbe spodbujanje razvoja podeželja, je pogoj, s katerim se upravičenost izdatkov za neko sofinancirano dejavnost omejuje le na izdatke, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev, primeren za dosego tega cilja, če se z njim zagotavlja učinkovitejša razdelitev sredstev iz EKSRP.

(Glej točke 37, 39, 41, 45 in točko 1 izreka.)
Zadeva C‑641/15

Verwertungsgesellschaft Rundfunk GmbH

proti

Hettegger Hotel Edelweiss GmbH

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,

ki ga je vložilo Handelsgericht Wien)

„Predhodno odločanje – Intelektualna lastnina – Direktiva 2006/115/ES – Člen 8(3) – Izključna pravica RTV organizacij – Priobčitev javnosti – Javno dostopni kraji ob plačilu vstopnine – Predvajanje oddaj prek televizijskih sprejemnikov, nameščenih v hotelskih sobah“

Povzetek – Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 16. februarja 2017

Približevanje zakonodaj – Avtorska pravica in sorodne pravice – Direktiva 2006/115 – Pravica dajanja v najem in pravica posojanja varovanih del – Radiodifuzija in priobčitev javnosti – Izključna pravica RTV organizacij – Priobčitev javnosti, ki se izvede na javno dostopnem kraju ob plačilu vstopnine – Pojem – Predvajanje oddaj prek televizijskih sprejemnikov, nameščenih v hotelskih sobah – Izključitev

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/115, člen 8(3))

Člen 8(3) Direktive 2006/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine je treba razlagati tako, da predvajanje televizijskih in radijskih oddaj prek televizijskih sprejemnikov, ki so nameščeni v hotelskih sobah, ni priobčitev javnosti na javno dostopnem kraju ob plačilu vstopnine.

Ugotoviti je treba, kot je generalni pravobranilec navedel v točkah od 26 do 30 sklepnih predlogov, da cena za hotelsko sobo – po zgledu gostinske storitve – ni vstopnina, ki bi se posebej zahtevala za priobčitev televizijske ali radijske oddaje javnosti, temveč je nadomestilo za glavno nastanitveno storitev, ki so ji glede na kategorijo hotela dodane nekatere dodatne storitve, kot so predvajanje televizijskih in radijskih oddaj prek sprejemnikov, s katerimi so opremljene sobe, in ki so običajno brez razlikovanja vključene v ceno za nočitev.

Zato čeprav distribucija signala prek televizijskih in radijskih sprejemnikov, ki so nameščeni v hotelskih sobah, pomeni dodatno storitev, ki vpliva na raven tega hotela in tako na ceno za sobo, kot je Sodišče navedlo v sodbah z dne 7. decembra 2006, SGAE (C‑306/05, EU:C:2006:764, točka 44), in z dne 15. marca 2012, Phonographic Performance (Ireland) (C‑162/10, EU:C:2012:141, točka 44), v okviru preizkusa, ali gre za dejanje priobčitve javnosti v smislu člena 3(1) Direktive 2001/29 oziroma člena 8(2) Direktive 2006/115, ni mogoče šteti, da se ta dodatna storitev ponuja na javno dostopnem kraju ob plačilu vstopnine v smislu člena 8(3) zadnjenavedene direktive.

Zato za predvajanje televizijskih in radijskih oddaj javnosti prek televizijskih sprejemnikov, ki so nameščeni v hotelskih sobah, ne velja izključna pravica RTV organizacij iz člena 8(3) Direktive 2006/115.

(Glej točke od 24 do 27 in izrek.)
Združeni zadevi C‑387/15 in C‑388/15

Hilde Orleans in drugi

proti

Vlaams Gewest

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,

ki ga je vložilo Raad van State (Belgija))

„Predhodno odločanje — Okolje — Direktiva 92/43/EGS — Ohranjanje naravnih habitatov — Posebna ohranitvena območja — Območje Natura 2000 ‚Ustje rek Escaut in Durme od nizozemske meje do Genta‘ — Razvoj pristaniškega območja — Presoja posledic načrta ali projekta na varovano območje — Uresničitev negativnih posledic — Predhodni, a še nedokončani razvoj enakovrstnega območja, kot je uničeni del — Dokočnanje po presoji — Člen 6(3) in (4)“

Povzetek – Sodba Sodišča (sedmi senat) z dne 21. julija 2016

Okolje – Ohranjanje naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst – Direktiva 92/43 – Posebna ohranitev območja – Obveznosti držav članic – Presoja vplivov projekta na območje – Upoštevanje bodočega razvoja območja naravnega habitata na območju – Izključitev – Opredelitev razvoja kot izravnalnega ukrepa – Zahteva

(Direktiva Sveta 92/43, člena 6(3) in 4)

Člen 6(3) Direktive Sveta 92/43 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst je treba razlagati tako, da se ukrepi – ki so določeni v načrtu ali projektu, ki ni neposredno povezan z upravljanjem za Unijo pomembnega območja ali potreben zanj, in s katerimi se pred uresničitvijo negativnih posledic na naravni habitatni tip tega območja načrtuje razvoj območja takega tipa v prihodnosti, ki pa bo dokončan po presoji pomembnosti morebitnega škodovanja celovitosti navedenega območja – pri tej presoji ne smejo upoštevati. Taki ukrepi se lahko opredelijo kot izravnalni ukrepi v smislu odstavka 4 tega člena, le če so izpolnjeni pogoji iz te določbe.

Negativne posledice načrta ali projekta, ki ni neposredno povezan z upravljanjem posebnega ohranitvenega območja ali potreben zanj in ki vpliva na celovitost tega območja, namreč ne spadajo na področje uporabe člena 6(3) Direktive 92/43. Poleg tega je treba člen 6(4) te direktive kot določbo, ki odstopa od merila za izdajo soglasja iz člena 6(3), drugi stavek, Direktive 92/43, razlagati ozko, uporabi pa se lahko šele po tem, ko so bile posledice načrta ali projekta analizirane v skladu z določbami omenjenega odstavka 3. Za določitev narave morebitnih izravnalnih ukrepov je treba škodo na zadevnem območju opredeliti zelo natančno. Poznavanje teh posledic glede na cilje ohranjanja zadevnega območja je nujna predpostavka za uporabo člena 6(4) navedene direktive, ker se ob neobstoju teh elementov ne sme presojati noben pogoj za uporabo te določbe o odstopanju. Presoja morebitnih nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa in presoja obstoja manj škodljivih ustreznih rešitev namreč zahtevata uravnoteženje glede na škodo, ki jo za območje predstavljata zadevni načrt ali projekt.

(Glej točke od 59 do 61 in 64 ter izrek.)
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Zbi rka odločb sodne pr akse 
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 2 6. januarja 2 0 1 7 – 
Španija/Komisija 
(Zadeva C-5 0 6 / 1 5 P) 1 
„Pritožba – Evropski kme tijski sklad za razvoj podeželja (Feader) – Odhodki, izključeni iz financiranja 
Evropske unije – Uredbe (ES) št. 1698 /2005 , (ES) št. 1975 /2006 in (ES) št. 796/2004 – Ukrepi podpore 
za razvoj podeželja – Območja z naravnimi omejitvami – Pregledi na kraju samem – Koeficient gostote 
živine – Štetje živali“ 
1. Ničnostna tožba – Razlogi – Bistvena kršitev postopka – Nespoštovanje roka, ki ga je predpisal 
zakonodajalec Unije – Sodni preizkus po uradni dolžnosti 
(člen 263 PDEU) 
(Glej točko 39.) 
2. Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Financiranje s strani EKSRP – Odobritev pomoči in 
premij – Obveznost držav članic, da organizirajo učinkovit sistem upravnih pregledov in 
pregledov na kraju samem – Obseg 
(uredbi Komisije št. 796/2004 , člen 35, in št. 1975 /2006 , členi 10(2), 14(2) in 15(2)) 
(Glej točke 58, 60, 61, 68, 69 in 73.) 
3. Pritožba – Razlogi – Zgolj ponovitev razlogov in trditev, predstavljenih pred Splošnim sodiščem – 
Neopredelitev navedene napačne uporabe prava – Nedopustnost 
(člen 256(1) PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člen 168(1)(d)) 
(Glej točko 63) 
4. Pritožba – Razlogi – Obrazložitev sodbe, pri kateri je podana kršitev prava Unije – Izrek, 
utemeljen iz drugih pravnih razlogov – Zavrnitev 
(člen 256(1) PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek) 
(Glej točko 74.) 
1 UL C 381, 16.11.2015 . 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :42 1 
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Iz rek 
1. Pritožba se zavrne. 
2. Kraljevini Španiji se naloži plačilo stroškov. 
3. Francoska republika nosi svoje stroške. 
ECLI:EU:C:2017 :42 2
Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Organizacija delovnega časa – Pravica do plačanega letnega dopusta – Posebej pomembno načelo socialnega prava Unije

Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Organizacija delovnega časa – Pravica do plačanega letnega dopusta – Delavec, ki je na dopustu za okrevanje v obdobju letnega dopusta – Nacionalne določbe, ki navedenemu delavcu ne dajejo pravice do uveljavljanja svojega plačanega letnega dopusta v poznejšem obdobju – Različen namen pravice do dopusta za okrevanje in pravice do letnega dopusta – Preverjanje, ki ga opravi nacionalno sodišče

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88, člen 7)
Člen 9(1) Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost je treba razlagati tako, da to, da neprofitna gospodarska družba izkorišča objekte agromelioracije, pri čemer tako dejavnost izvaja dopolnilno kot poslovno dejavnost, s katero se dosega dohodek, pomeni ekonomsko dejavnost v smislu te določbe – čeprav so bili ti objekti v pomembnem delu financirani z državnimi pomočmi in čeprav so edini prihodki od izkoriščanja teh objektov manjše pristojbine – ker so te pristojbine zaradi določenega obdobja njihovega prejemanja trajne.

Po eni strani je treba to dejavnost šteti za dejavnost, ki je zajeta s pojmom ekonomska dejavnost, če se opravlja za trajno doseganje dohodka. Tak dohodek obstaja, kadar zaradi opravljenih storitev ali storitev, ki jih je treba opraviti, pride ali bo prišlo do prejemanja plačil tako, da se od lastnikov zadevnih zemljišč pobere pristojbina za osemletno izkoriščanje objektov agromelioracije, saj se ta pristojbina zaradi osemletnega obdobja šteje za trajno.

Po drugi strani, kar zadeva okoliščino, da smejo zadevni davčni zavezanci to ekonomsko dejavnost kot dejavnost, s katero se lahko dosega dohodek, opravljati le dopolnilno, prvič, iz člena 9(1), drugi pododstavek, Direktive 2006/112 izhaja, da za to, da se premoženje v stvareh ali pravicah, izkorišča z namenom trajnega doseganja dohodka, ni pomembno, ali je namen tega izkoriščanja ustvarjanje dobička. Drugič, dopolnilno opravljanje take dejavnosti ne vpliva na njeno ekonomskost, ker se ta pristojbina zaradi svojega trajanja šteje za trajno. Nazadnje, okoliščina, da so izvedene investicije v velikem delu financirane s pomočmi, ki sta jih odobrili država članica in Unija, ne more vplivati na ekonomskost take dejavnosti, saj je pojem ekonomske dejavnosti objektiven in se uporablja neodvisno ne le od ciljev in rezultatov zadevnih transakcij, ampak tudi od načina financiranja, ki ga izbere zadevni subjekt, tudi če gre za javna nepovratna sredstva.

(Glej točke 28, 30, 31, od 33 do 35, 37, 38 in 51 ter točko 1 izreka.)
Kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi v različici, ki izhaja iz Uredbe št. 1006/2011, je treba razlagati tako, da je treba – za ugotovitev, ali je treba mešanico surovih nehlapnih tekočih rastlinskih olj, sestavljeno iz 88 % repičnega olja in 12 % sončničnega olja, uvrstiti kot užitno mešanico rastlinskih olj v njeno tarifno podštevilko 1517 90 91 ali kot neužitno mešanico rastlinskih olj v njeno tarifno podštevilko 1518 00 31 – upoštevati vse upoštevne elemente, če gre za temu proizvodu lastne značilnosti in objektivne lastnosti.

Med upoštevnimi elementi, ki lahko utemeljijo opredelitev te mešanice kot „neužitne“, je treba presoditi informacije, ki jih je predložil proizvajalec te mešanice v okviru carinske deklaracije, v skladu s katerimi zaradi značilnosti postopka proizvodnje vsebnosti snovi, škodljivih za zdravje ljudi, ni mogoče izključiti. V zvezi s tem dejstvo, da analiza vzorcev, odvzetih iz take mešanice rastlinskih olj, ni pokazala vsebnosti snovi, škodljivih za zdravje ljudi, v njej, samo po sebi ne zadostuje za ovrženje opredelitve zadevne mešanice kot „neužitne“. Taka posledica predpostavlja obstoj drugih upoštevnih dokazov, s katerimi bi bilo mogoče ovreči pravilnost informacij v zvezi s postopkom proizvodnje zadevne mešanice, ki jih je predložil proizvajalec in so navedene v tej deklaraciji, v skladu s členi 62, 68 in 71 Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 648/2005.

(Glej točko 57 in izrek.)
Člen 1(5) Direktive 85/337 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/11, določa, da sta za izključitev projekta s področja uporabe te direktive potrebna dva pogoja. Prvič, podrobnosti projekta morajo biti sprejete s posebnim zakonskim aktom. Drugič, cilje navedene direktive, vključno z dajanjem na voljo informacij, je treba izpolniti na podlagi zakonodajnega postopka.

Prvi pogoj pomeni, da ima zakonski akt enake značilnosti kot soglasje za izvedbo v smislu člena 1(2) Direktive 85/337. Nosilcu projekta mora zlasti dovoljevati izvedbo projekta in mora tako kakor soglasje vsebovati vse elemente projekta, ki jih je upošteval zakonodajalec in ki so pomembni za presojo vplivov na okolje. Iz zakonskega akta mora biti mogoče razbrati, da so bili cilji Direktive 85/337 v zvezi z zadevnim projektom doseženi. To ni tako, če akt ne vsebuje informacij, potrebnih za presojo vplivov soglasja za izvedbo tega projekta na okolje.

Drugi pogoj pomeni, da so cilji Direktive 85/337 doseženi v zakonodajnem postopku. Zakonodajalec mora imeti zato v času sprejemanja projekta na voljo dovolj informacij. V zvezi s tem informacije, ki jih mora zagotoviti nosilec projekta, vključujejo vsaj opis projekta, ki obsega informacije o lokaciji, zasnovi in velikosti projekta, opis predvidenih ukrepov, zato da bi se preprečili, zmanjšali in po možnosti odpravili pomembni škodljivi vplivi, ter podatke za opredelitev in za presojo glavnih verjetnih vplivov projekta na okolje.

Nacionalno sodišče preveri, ali sta bila ta pogoja izpolnjena, ob upoštevanju tako vsebine sprejetega zakonskega akta kot celotnega zakonodajnega postopka, po katerem je bil sprejet, ter zlasti pripravljalnih aktov in parlamentarnih razprav.

(Glej točke od 26 do 31.)
Ekonomska in monetarna politika–Ekonomska politika–Nadzor nad finančnim sektorjem Unije–Pristojnost Evropskega bančnega organa, da preiskuje kršitev ali neuporabo prava Unije–Pristojnost odbora za pritožbe evropskih nadzornih organov za odločanje o pritožbi zoper sklep o zavrnitvi preiskave Evropskega bančnega organa–Pogoji

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1093/2010, členi 1(2), in od 17 do 19; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/48)
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Zbi rka odločb sodne pr akse 
Sodba Sodišča(šesti senat) z dne 1 7. mar ca 2 0 1 6 – 
Naa zneen Investments/UUN T 
(Zadeva C-2 5 2 / 1 5 P) 1 
„Pritožba — Znamka Skupnosti — Uredba (ES) št. 207/2009 — Postopek za razveljavitev — 
Člen 51(1)(a) — Besedni znak Skupnosti SMART WATER — Resna in dejanska uporaba — 
Obveznost obrazložitve — Člen 75“ 
1. Pritožba — Razlogi — Zgolj ponovitev razlogov in trditev, predstavljenih pred Splošnim sodiščem — 
Neopredelitev navedene napačne uporabe prava — Nedopustnost (člen 256(1) PDEU; Statut 
Sodišča, člen 58, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člen 168(1)(d)) (Glej točki 22, 23.) 
2. Znamka Skupnosti — Postopkovne določbe — Obrazložitev odločb — Cilj (Uredba Sveta 
št. 207/2009 , člen 75, prvi stavek) (Glej točki 29, 34.) 
3. Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Preizkus prijave — Dokaz o uporabi 
prejšnje znamke — Resna in dejanska uporaba — Pojem — Merila presoje (Uredba Sveta 
št. 207/2009 , člena 15(1) in 51(1)(a)) (Glej točki 56, 76.) 
4. Pritožba — Razlogi — Napačna presoja dejstev in dokazov — Nedopustnost — Nadzor Sodišča nad 
presojo dejstev in dokazov — Izključitev, razen ob izkrivljanju — Pritožbeni razlog, ki se nanašana 
izkrivljanje dejstev — Nujnost natančne opredelitve izkrivljenih elementov in dokazati napake pri 
presoji, ki so vodile k temu izkrivljanju (člen 256 PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek; 
Poslovnik Sodišča, člen 168(1)(d)) (Glej točki 59, 69.) 
5. Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Razlogi za razveljavitev — 
Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke — Pojem „upravičeni razlogi“ za neuporabo — 
Avtonomna in enotna razlaga — Ovire, ki pomenijo neposredno zvezo z znamko in ki povzročijo, 
da je njena uporaba nemogoča ali nerazumna, ter niso odvisne od volje imetnika znamke (Uredba 
Sveta št. 207/2009 , člena 15(1) in 51(1)(a)) (Glej točko 96.) 
1 — UL C 294, 7.9.2015 . 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :178 1 
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Iz rek 
1. Pritožba se zavrne. 
2. Naazneen Investments Ltd se naloži plačilo stroškov. 
ECLI:EU:C:2016 :178 2
Kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1031/2008 je treba razlagati tako, da ultravijolični aerodinamični merilniki velikosti delcev in ročni števci delcev ne spadajo pod tarifno podštevilko 9027 10 10 kombinirane nomenklature.

Besedilo tarifne podštevilke 9027 10 kombinirane nomenklature se posebej in izključno sklicuje na „aparate za analizo […] dima“. Objektivne značilnosti in lastnosti naprav, kot so ultravijolični aerodinamični merilniki velikosti delcev in ročni števci delcev, pa se ne ujemajo s tem besedilom. S temi napravami se namreč ne analizira posebej in izključno delcev, ki so nastali s procesi zgorevanja, ki sicer spadajo pod pojem „dim“ v skladu z običajnim pomenom tega pojma v vsakdanjem jeziku. S temi istimi napravami se namreč analizira tudi delce, ki ne spadajo pod ta pojem, in sicer delce, ki so posledica mehanskih procesov.

Zato je treba ob upoštevanju besedila tarifne podštevilke 9027 10 kombinirane nomenklature šteti, da te naprave ne spadajo niti pod to tarifno podštevilko in zato niti pod tarifno podštevilko 9027 10 10 kombinirane nomenklature.

(Glej točke od 27 do 29 in 35 ter izrek.)
58

Čeprav člen 5 Direktive 95/46 državam članicam dovoljuje, da v mejah določb poglavja II te Direktive in torej njenega člena 7 natančneje določijo pogoje, pod katerimi je obdelava osebnih podatkov zakonita, pa je diskrecijsko pravico, ki jo imajo države članice na podlagi navedenega člena 5, mogoče uporabiti zgolj v skladu s ciljem, ki mu sledi ta direktiva, to pa je ohranjanje ravnotežja med prostim pretokom osebnih podatkov in varstvom zasebnosti. Države članice na podlagi člena 5 te direktive ne smejo dodati drugih načel glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov, kot so tista iz člena 7 te direktive, niti z dodatnimi zahtevami spremeniti obsega šestih načel, določenih v navedenem členu 7 (glej v tem smislu sodbo z dne 24. novembra 2011, ASNEF in FECEMD, C‑468/10 in C‑469/10, EU:C:2011:777, točke 33, 34 in 36).
4

Člen XV Ordonanța de urgenţă a Guvernului nr. 8 pentru modificarea și completarea unor acte normative și alte măsuri fiscal-bugetare (nujna uredba vlade št. 8 o spremembah in dopolnitvah nekaterih zakonodajnih aktov in drugih davčnih in proračunskih predpisov) z dne 26. februarja 2014 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 151, z dne 28. februarja 2014, v nadaljevanju: OUG št. 8/2014) določa: „1. Plačilo zneskov, določenih s sodno odločbo, katere predmet je vračilo dajatve za onesnaževanje motornih vozil in dajatve za onesnaževanje z emisijami motornih vozil, obresti, izračunanih do dneva celotnega vračila, in sodnih stroškov ter katerih koli drugih zneskov, ki jih določi sodišče in ki so postali izterljivi do 31. decembra 2015, se izvede v petih letih, in sicer tako, da se vsako leto plača 20 odstotkov tega zneska. 2. Zahtevki plačnikov za vračilo iz odstavka 1 se v skladu z določbami [Ordonanţa Guvernului nr. 92 privind Codul de procedură fiscală (uredba vlade št. 92/2003 o zakoniku o davčnem postopku) z dne 24. decembra 2003 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 941, z dne 29. decembra 2003, v nadaljevanju: OG 92/2003)], kakor je bila pozneje spremenjena in dopolnjena, obravnavajo v 45 dneh od vložitve, plačilo letnih obrokov pa se izvede v skladu s tabelo, ki jo pripravi uprava okoljskega sklada. 3. Rok iz odstavka 1 začne teči od dneva, ko se izteče rok iz odstavka 2. 4. Za čas iz odstavka 1 se ustavijo vsi postopki izvršbe. 5. Zneski iz odstavka 1, plačani na podlagi te nujne uredbe, se posodobijo z indeksom cen življenjskih potrebščin, ki ga sporoči Institutul Naţional de Statistică (državni statistični urad). 6. Postopek za izvedbo plačil na podlagi izvršilnih naslovov se v roku iz odstavka 1 določi s skupno uredbo ministra za okolje in podnebne spremembe in ministra za javne finance. 7. Ostanki zneskov v zvezi z izvršilnimi naslovi, izdanimi do uveljavitve te nujne uredbe, v zvezi s katerimi postopek izvršbe ni bil začet, se plačajo v skladu z določbami odstavkov od 1 do 6.“
16

V skladu z ustaljeno sodno prakso mora biti obrazložitev aktov institucij Unije, predpisana s členom 296 PDEU, prilagojena naravi zadevnega akta ter mora jasno in nedvoumno izražati razlogovanje institucije, ki je akt izdala, tako da lahko zadevne osebe razberejo razloge za sprejeti ukrep in pristojno sodišče opravi nadzor. Obveznost obrazložitve je treba presojati glede na okoliščine posameznega primera, zlasti glede na vsebino akta, lastnosti podanih razlogov in interes za pojasnitev, ki ga lahko imajo naslovnice akta ali druge osebe, ki jih ta akt neposredno in posamično zadeva. Ni treba, da so v obrazložitvi navedene vse upoštevne dejanske in pravne okoliščine, saj vprašanja, ali obrazložitev izpolnjuje zahteve iz člena 296 PDEU, ni treba presojati le glede na njeno besedilo, ampak tudi glede na njen kontekst in vsa pravna pravila, ki urejajo zadevno področje (sodbi Komisija/Sytraval in Brink’s France, C‑367/95 P, EU:C:1998:154, točka 63, ter sodba Nexans in Nexans France/Komisija, C‑37/13 P, EU:C:2014:2030, točki 31 in 32 in navedena sodna praksa).
14

Medtem ko se pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za preživele družinske člane financira s prispevki, je sistem poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki ga ureja zakon o sistemu poklicnega pokojninskega zavarovanja (Gesetz über die betriebliche Personalvorsorge) z dne 20. oktobra 1987, kapitalski sistem. Navezuje se na pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za preživele družinske člane ter na delovno razmerje. Vključenost v sistem poklicnega pokojninskega zavarovanja je načeloma obvezna, njen cilj pa je, da skupaj s pokojninskim zavarovanjem in zavarovanjem za preživele družinske člane zavarovancu omogoči, da ohrani načina življenja, kakršnega je imel pred upokojitvijo. Za izvajanje sistema poklicnega pokojninskega zavarovanja je načeloma pristojen nosilec, ki ga ustanovi ali uporablja delodajalec, namreč zavod za socialno varstvo. Take ustanove lahko zagotavljajo zgolj minimalne zakonsko določene dajatve ali pa podelijo nekatere ugodnejše dajatve v istem pravnem in organizacijskem okviru. Opredelitev in organizacija sistema poklicnega pokojninskega zavarovanja večinoma nista prepuščeni svobodni izbiri in avtonomiji oseb, ki jih zadevajo tveganja zaradi starosti, da to uredijo.