Keywords

Summary



Keywords

1. Temeljne pravice – Pravica do kolektivnih pogajanj – Usklajenost z zahtevami glede temeljnih svoboščin, zagotovljenih s Pogodbo – Svoboda ustanavljanja – Svoboda opravljanja storitev – Direktive na področju javnih naročil

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 28; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18; Direktiva Sveta 92/50)

2. Približevanje zakonodaj – Postopki za oddajo javnih naročil storitev – Direktivi 92/50 in 2004/18 – Področje uporabe

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18; Direktiva Sveta 92/50)

3. Približevanje zakonodaj – Postopki za oddajo javnih naročil storitev – Direktivi 92/50 in 2004/18 – Področje uporabe – Vrednost naročila

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18, člen 9(8); Direktiva Sveta 92/50, člen 7(4) in (5))

Summary

1. Temeljna narava pravice do kolektivnih pogajanj in socialni cilj kolektivne pogodbe o preoblikovanju dela plače delavcev v občinskih javnih službah v pokojninsko zavarovanje, razumljen kot celota, ne moreta pomeniti, da so občinski delavci samodejno izvzeti od upoštevanja zahtev iz Direktive 92/50 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev in Direktive 2004/18 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, ki določajo uporabo svobode ustanavljanja in opravljanja storitev na področju javnih naročil.

Klavzule v kolektivnih pogodbah namreč niso izvzete s področja uporabe določb Pogodbe o prostem gibanju oseb.

Poleg tega lahko za izvajanje temeljne pravice, kot je pravica do kolektivnih pogajanj, veljajo nekatere omejitve. Še zlasti velja, da čeprav je pravica do kolektivnih pogajanj v neki državi članici ustavno varovana, je treba na podlagi člena 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah to pravico izvajati skladno s pravom Unije.

Poleg tega ni mogoče šteti, da bi bilo z izvajanjem svobode socialnih partnerjev in pravice do kolektivnih pogajanj neločljivo povezano kršenje direktiv, ki določajo uporabo svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področju javnih naročil.

Nazadnje, drugače kot pri cilju, o katerem se dogovorijo socialni partnerji, namreč glede izboljšanja ravni pokojnin delavcev v občinskih javnih službah, določitev organov in podjetij v kolektivni pogodbi, s katerimi naj bi se sklenile pogodbe o storitvah poklicnega pokojninskega zavarovanja, ne vpliva na bistvo pravice do kolektivnih pogajanj.

(Glej točke od 41 do 43, 47 in 49.)

2. Država članica do 31. januarja 2006 ni izpolnila obveznosti iz določb člena 8 v povezavi z določbami naslovov od III do VI Direktive Sveta 92/50/EGS o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev in od 1. februarja 2006 obveznosti iz določb člena 20 v povezavi z določbami členov od 23 do 55 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, ker so pogodbe za storitve poklicnega pokojninskega zavarovanja brez razpisa na ravni Unije z organi ali podjetji, predvidenimi z določbo kolektivne pogodbe, neposredno sklenile občinske uprave ali občinska podjetja, ki so imele mejno velikost oziroma število zaposlenih, na podlagi katerega je vrednost navedenih pogodb enaka ali večja od upoštevnega praga za uporabo navedenih direktiv.

Izvajanje temeljne pravice do kolektivnih pogajanj mora biti namreč usklajeno z zahtevami, ki izhajajo iz svobod, zaščitenih s Pogodbo DEU, in v skladu z načelom sorazmernosti. V zvezi s tem določba kolektivne pogodbe, ki popolnoma in za nedoločen čas ne upošteva uporabe pravil iz direktiv 92/50 in 2004/18 na področju pokojninskega varčevanja občinskih delavcev, ne zagotavlja pravičnega ravnotežja pri upoštevanju zadevnih interesov, in sicer izboljšanja ravni pokojnin zadevnih delavcev na eni strani in uresničitve svobode ustanavljanja in opravljanja storitev ter odprtost za konkurenco na ravni Unije na drugi strani, čeprav se upoštevanje direktiv na področju javnih naročil storitev ne izkaže za nezdružljivo z uresničevanjem socialnega cilja, ki mu sledijo stranke podpisnice kolektivne pogodbe.

Poleg tega so pogoji, ki so s navedenima direktivama določena za opredelitev kot „javna naročila“, izpolnjeni, prvič, ker so občinski delodajalci – čeprav na področju poklicnega pokojninskega zavarovanja izvajajo izbiro, ki je bila pred tem določena s kolektivno pogodbo – naročniki, in drugič, ker pogodbe o skupinskem zavarovanju vključujejo neposredni gospodarski interes za občinske delodajalce, ki jih sklepajo, tako da gre za odplačne pogodbe. V zvezi s tem okoliščina, da so končni upravičenci do starostnih pokojnin delavci, ki so pristopili k navedenemu ukrepu, ne ovrže odplačnosti take pogodbe.

(Glej točke 44, 52, 53, 66, 75, 80, 89 in 105 ter izrek.)

3. Glede naročil, ki se nanašajo na storitve poklicnega pokojninskega zavarovanja delavcev v občinskih javnih službah s preoblikovanjem dela plače, „ocenjena vrednost javnega naročila“ v smislu člena 7(4), prva alinea, Direktive 92/50 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev in člena 9(8)(a)(i) Direktive 2004/18 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, ustreza ocenjeni vrednosti premij, to je prispevkom, ki so na podlagi preoblikovanja plač odtegnjeni od plače zainteresiranih delavcev v zadevni občinski upravi ali podjetju in namenjeni financiranju končnih prejemkov poklicnega pokojninskega zavarovanja. Navedene premije so namreč glavna protivrednost storitev, ki jih organ ali podjetje, izvajalec storitev, opravi za občinskega delodajalca v okviru izvajanja teh storitev. V okviru, v katerem zaradi proste odločitve delavca, ali bo pristopil k postopku preoblikovanja plače, in zaradi trajanja takega naročila, ki je dolgo oziroma ni določeno, kakor je bilo potrjeno z razpravami na obravnavi, ob oddaji zadevnega naročila ni mogoče natančno navesti celotne vrednosti teh premij, člen 7(5), druga alinea, Direktive 92/50 in člen 9(8)(b)(ii) Direktive 2004/18 določata, da se za osnovo izračuna ocenjene vrednosti tega naročila uporabi „mesečna vrednost, pomnožena z 48“. Izračun je torej treba najprej opreti na oceno povprečnega mesečnega zneska v postopku preoblikovanja plače na delavca, pomnoženega z 48, nato ob upoštevanju rezultata tega množenja določiti število posameznih pristopov delavcev k postopku preoblikovanja plače, ki je potrebno za doseg ustreznega praga za uporabo pravil Unije o javnih naročilih, in nazadnje na podlagi ocene odstotka udeležbe delavcev občinske javne službe pri postopku preoblikovanja plač določiti mejno vrednost v obliki števila zaposlenih, na podlagi katerega so občinski delodajalci javna naročila oddali z doseganjem ali preseganjem navedenega praga.

(Glej točke od 86 do 89.)