Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA  
MELCHIORJA WATHELETA,  
predstavljeni 3. maja 2017 1  
Zadeva C-1 8 9 / 1 6  
Boguslawa Zaniewic z-Dybeck  
proti  
Pensionsmyndigheten  
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno  
upravno sodišče, Švedska))  
„Predhodno odločanje – Socialna varnost zaposlenih oseb in njihovih družinskih članov – Uredba  
(EGS) št. 1408 /71 – Člen 46(2) – Člen 47(1)(d) – Člen 50 – Zajamčena pokojnina –  
Izračun upravičenosti do pokojnine – Podlaga za izračun – Sorazmerni izračun – Teoretični znesek“  
I. Uvod 
1. Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče, 
Švedska) z dne 23. marca 2016 , ki je v sodno tajništvo Sodišča prispel 4. aprila 2016 , se nanašana 
razlago členov 46(2) in 47(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408 /71 z dne 14. junija 1971 o uporabi 
sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se 
gibljejo v Skupnosti, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo Sveta (ES) št. 118/97 
z dne 2. decembra 1996 2, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1992 /2006 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 3 (v nadaljevanju: Uredba št. 1408 /71). 4 
2. Ta predlog je bil vložen v sporu med B. Zaniewicz-Dybeck in pokojninskim zavodom v zvezi 
z izračunom pokojnine v obliki zajamčene pokojnine. 
3. Predložitveno sodišče se predvsem sprašuje, ali člena 46(2) in 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 pomenita, 
da je mogoče zavarovalnim dobam, dopolnjenim v drugi državi članici Evropske unije, pri izračunu 
švedske zajamčene pokojnine pripisati vrednost, ki ustreza povprečni vrednosti zavarovalnih dob, 
dopolnjenih na Švedskem . 
1 Jezik izvirnika: francoščina.  
2 UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 34, str. 3.  
3 UL 2006 , L 392, str. 1.  
4 Uredba št. 1408 /71 je bila nadomeščena z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji  
sistemov socialne varnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 72), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 988/2009 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 (UL 2009 , L 284, str. 43, v nadaljevanju: Uredba št. 883/2004 ). Zadnjenavedena 
uredba se v skladu z njenim členom 91 uporablja od datuma začetka veljavnosti njene izvedbene uredbe. Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (UL 2009 , L 284, str. 1) je 
začela veljati 1. maja 2010 . Ker je Pensionsmyndigheten (pokojninski zavod, Švedska) obravnaval prošnjo za državno pokojnino, ki jo je 
Boguslawa Zaniewicz-Dybeck vložila 5. avgusta 2008 , in ob tej priložnosti izračunal, da zajamčena pokojnina znaša0 švedskih kron (SEK), 
menim, da se za spor v postopku v glavni stvari ratione temporis uporablja Uredba št. 1408 /71. Členi 46(2), 47(1)(d) in 50 Uredbe št. 1408 /71 
na splošno vsekakor ustrezajo členom 52(1), 56(1)(c) in 58 Uredbe št. 883/2004 . 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :329 1 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
II. Pravni okvir 
A. Pravo Unije 
4. Člen 4 Uredbe št. 1408 /71, naslovljen „Stvarna veljavnost“, določa: 
„[…] 
2. Ta uredba se uporablja za vse splošne in posebne sisteme socialne varnosti, na podlagi plačevanja 
prispevkov ali brez njih […]. 
[…]“ 
5. Pod naslovom III „Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev“, poglavje 3, Uredbe 
št. 1408 /71, naslovljeno „Starost in smrt (pokojnine)“, vsebuje člene od 44 do 51a. 
6. Člen 44 te uredbe, naslovljen „Splošne določbe za dodelitev dajatev, če je za zaposleno ali 
samozaposleno osebo veljala zakono daja dveh ali več držav članic“, določa: 
„1. Pravice do dajatev zaposlenih ali samozaposlenih oseb, za katere je veljala zakono daja dveh ali več 
držav članic, ali njihovih preživelih oseb, se določijo v skladu z določbami tega poglavja. 
[…]“ 
7. Člen 46 navedene uredbe, naslovljen „Dodelitev dajatev“, določa: 
„[…] 
2. Kadar so pogoji, ki jih zahteva zakono daja države članice za upravičenost do dajatev, izpolnjeni šele 
z uporabo člena 45 in/ali člena 40(3), se uporabljajo naslednja pravila: 
(a) pristojni nosilec izračuna teoretični znesek dajatve, ki bi jo oseba lahko zahtevala, kakor da bi bile 
vse zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono daji držav članic, ki so za osebo 
veljale, dopolnjene v tej državi in po zakono daji, ki jo uporablja na dan dodelitve dajatve. Če po tej 
zakono daji znesek dajatve ni odvisen od trajanja dopolnjenih dob, se ta znesek obravnava kot 
teoretični znesek iz tega odstavka; 
(b) pristojni nosilec nato določi dejanski znesek dajatve na podlagi teoretičnega zneska iz prejšnjega 
pododstavka v sorazmerju med trajanjem zavarovalnih dob ali dob prebivanja, dopolnjenih pred 
nastopom zavarovalnega primera po zakono daji, ki jo uporablja, in med skupnim trajanjem 
zavarovalnih dob ali dob prebivanja, dopolnjenih po zakono dajah vseh držav članic pred 
nastopom zavarovalnega primera. 
[…]“ 
8. Člen 47(1) Uredbe št. 1408 /71, naslovljen „Dodatne določbe za izračun dajatev“, določa: 
„1. Za izračun teoretičnih in sorazmernih zneskov iz člena 46(2), se uporabljajo naslednja pravila: 
[…] 
ECLI:EU:C:2017 :329 2 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
(d) kadar se po zakono daji države članice dajatve izračunavajo na podlagi višine zaslužka, prispevkov 
ali zvišanj, pristojni nosilec v državi določi zaslužek, prispevke in zvišanja, ki se upoštevajo za 
zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono daji drugih držav članic, na podlagi 
povprečnih zaslužkov, prispevkov ali zvišanj, zabeleženih za zavarovalne dobe, dopolnjene po 
zakono daji, ki jo uporablja. 
[…]“ 
9. Člen 50 Uredbe št. 1408 /71, naslovljen „Dodelitev dodatka, kadar skupni znesek dajatev, ki se 
izplačujejo po zakono dajah različnih držav članic, ne dosega najnižjega zneska, določenega 
v zakono daji države, na ozemlju katere prejemnik stalno prebiva“, določa: 
„Prejemniku dajatev, za katerega se uporablja to poglavje, se v državi, na ozemlju katere stalno prebiva 
in po zakono daji katere se mu dajatve izplačujejo, ne sme dodeliti dajatve, ki bi bila nižja od najnižje 
dajatve, določene v tej zakono daji za zavarovalno dobo ali dobo prebivanja, ki je enaka vsem 
zavarovalnim dobam, upoštevanim za plačilo v skladu z določbami prejšnjih členov. Pristojni nosilec 
te države mu po potrebi ves čas stalnega prebivanja na njenem ozemlju izplačuje dodatek, ki je enak 
razliki med vsoto dajatev, ki se izplačuje v skladu s tem poglavjem, in višino najnižje dajatve.“ 
B. Švedsko pravo 
10. Švedski pokojninski sistem je sestavljen iz več delov. V obravnavani zadevi so sporne državne 
pokojnine v obliki pokojnin na podlagi dohodkov, dodatnih pokojnin in zajamčenih pokojnin. 
11. Pokojnina na podlagi dohodkov in dodatna pokojnina sta odvisni od dohodkov. Ti dajatvi temeljita 
predvsem na prispevkih, ki izhajajo iz zaposlitve. 
12. Zajamčena pokojnina je dajatev, ki temelji na prebivanju in se financira iz davkov. Njen namen je 
uvedba nove minimalne ravni zaščite za osebe z nizkimi dohodki ali brez dohodkov. Po mnenju 
predložitvenega sodišča ima ta pokojnina, ki je odvisna od drugih pokojninskih prejemkov, naravo 
socialne dajatve. Zato se postopno zmanjšuje glede na druge pokojnine, povezane z dohodki, dodatne 
pokojnine in prejemanje nekaterih drugih dajatev. Oseba, katere zgoraj navedeni dohodki iz pokojnin 
in dajatev presegajo določen znesek, ne prejme zajamčene pokojnine. 
13. Nacionalne določbe o zajamčeni pokojnini, ki so upoštevne v tej zadevi, so tiste iz lagen (1998 :702) 
om garantipension (zakon (1998 :702) o zajamčeni pokojnini), ki je bil nadomeščen 
s socialförsakringsbalken (zakon (2010 :110) o socialnem zavarovanju, v nadaljevanju: SFB). 
14. Predložitveno sodišče navaja, da je v poglavju 67, člen 15, SFB „določ[eno], da mora biti […] 
podlaga za izračun zajamčene pokojnine, do katere je zavarovanec upravičen za ta ista leta, starostna 
pokojnina, odvisna od dohodkov, pri čemer je treba upoštevati spremem be in dodatke, določene 
v nekaterih členih [poglavje 67, členi od 16 do 20, SFB] (v nadaljevanju: podlaga za izračun)“.5 
15. Temeljni znesek zajamčene pokojnine je opredeljen v poglavju 2, člen 7, SFB. Ta znesek je 
indeksiran glede na splošno raven cen. V letu, ki je upoštevno za to zadevo, je znašal 39.400 SEK. 
16. Za izračun dokončnega zneska zajamčene pokojnine se temeljni znesek poveča ali zmanjšaza 
zneske, določene v poglavju 67, člena 23 in 24, SFB. 
5 Glej točko 18 predloga za sprejetje predhodne odločbe. 
ECLI:EU:C:2017 :329 3 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
17. Zajamčena pokojnina se izplačuje osebam, ki so starejše od 65 let in ki so dopolnile vsaj tri leta 
zavarovalne dobe. Zavarovalna doba se poleg tega določi glede na obdobje, v katerem oseba prebiva na 
Švedskem . V poglavju 67, člen 25, SFB je določeno, da se pri osebi, ki ni dopolnila 40 let zavarovalne 
dobe za zajamčeno pokojnino, vse vsote, ki se nanašajo na temeljni znesek in ki so določene v členih 
od 21 do 24, zmanjšajo z uporabo količnika med številom let zavarovalne dobe in 40 leti (sorazmerni 
izračun). 
18. Försäkringskassan (urad za socialno zavarovanje, Švedska), ki je prej obravnaval določena vprašanja 
o pokojninah, je v notranjem pravnem mnenju (pravno mnenje št. 2 iz leta 2007 , v nadaljevanju: 
pravno mnenje) navedel, da mora „[p]ri sorazmernem izračunu, med drugim, zajamčenih pokojnin 
v obliki starostnih pokojnin za osebe, ki so bile rojene leta 1938 ali pozneje, […] urad za socialno 
zavarovanje pri izračunu teoretičnega zneska zavarovalnim dobam, dopolnjenim v drugih upoštevnih 
državah članicah, pripisati pokojninsko vrednost, ki ustreza povprečni pokojninski vrednosti švedskih 
dob. Od 1. januarja 2010 vsa vprašanja, povezana z državnimi pokojninami, obravnava [pokojninski 
zavod]. Zgoraj navedeno pravno mnenje […] še naprej pomeni usmeritev za odločitve tega zavoda“.6 
19. Predložitveno sodišče meni, da je urad za socialno zavarovanje na podlagi pravnega mnenja ta 
izračun zajamčene pokojnine opravil tako, da se je vsaki pokojninski dobi, dopolnjeni v drugi državi 
članici, pripisala pokojninska vrednost, ki ustreza povprečni pokojninski vrednosti švedskih dob. 
III. Dejansko stanje v sporu o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje 
20. B. Zaniewicz-Dybeck, poljska državljanka, je bila rojena leta 1940 in se je leta 1980 s Poljske 
preselila na Švedsko. Na Poljskem je delala 19 let, na Švedskem pa je živela 24 let in delala 23 let. 
21. Urad za socialno zavarovanje je 5. avgusta 2008 odločilodržavni pokojnini B. Zaniewicz-Dybeck, 
pri tem pa je kot znesek zajamčene pokojnine določil 0 SEK. 
22. Na podlagi ugovora B. Zaniewicz-Dybeck je urad za socialno zavarovanje z odločbo z dne 
1. septembra 2008 potrdil prvo odločbo in kot podlago zanjo navedel, da je zadevna oseba imela tako 
švedsko kot poljsko zavarovalno dobo. Zato je bila zajamčena pokojnina delno izračunana na podlagi 
švedskih nacionalnih določb in delno na podlagi načela sorazmernosti iz člena 46(2) Uredbe 
št. 1408 /71. 
23. Predložitveno sodišče ugotavlja, da je bila B. Zaniewicz-Dybeck na podlagi njenih dohodkov v višini 
75.216 SEK najprej dodeljena švedska pokojnina v letni vrednosti 3134 SEK (75.216 SEK/24) za 
zavarovalno dobo 24 let na Švedskem . Ta znesek je bil nato pomnožen z najdaljšim trajanjem 
zavarovanja za zajamčeno pokojnino 40 let (3134 SEK × 40 = 125.360 SEK). Švedski organ je tako 
ugotovil, da je znesek prejemkov B. Zaniewicz-Dybeck previsok za to, da bi se ji izplačala zajamčena 
pokojnina. 
24. B. Zaniewicz-Dybeck je to odločbo urada za socialno zavarovanje izpodbijala pri Förvaltningsrätten 
i Stockholm (upravno sodišče v Stockholmu, Švedska), ki je menilo, da je izračun urada za socialno 
zavarovanje skladen z Uredbo št. 1408 /71, in je tožbo zavrnilo. B. Zaniewicz-Dybeck se je zoper sodbo 
Förvaltningsrätten i Stockholm (upravno sodišče v Stockholmu) pritožila pri Kammarrätten 
i Stockholm (upravno pritožbeno sodišče v Stockholmu, Švedska), ki je pritožbo zavrnilo. 
25. B. Zaniewicz-Dybeck je nato vložila pritožbo pri predložitvenem sodišču. Trdi, da je treba 
teoretični znesek zajamčene pokojnine izračunati v skladu z Uredbo št. 1408 /71, ne pa uporabiti 
pravnega mnenja, ki ga je izdal urad za socialno zavarovanje. B. Zaniewicz-Dybeck meni, da ker je 
švedska zajamčena pokojnina odvisna le od skupne dolžine zavarovalnih dob, z odštetjem določene 
6 Glej točko 22 predloga za sprejetje predhodne odločbe. 
ECLI:EU:C:2017 :329 4 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
švedske pokojnine, odvisne od dohodkov, se za izračun zajamčene pokojnine ne uporablja člen 47(1)(d) 
Uredbe št. 1408 /71. B. Zaniewicz-Dybeck je navedla, da metoda izračuna na podlagi pravnega mnenja 
škoduje številnim migrantom iz drugih držav članic Unije, ki imajo nizko pokojnino, odvisno od 
dohodkov. 
26. Pokojninski zavod je menil, da zavarovalne dobe, dopolnjene v drugi državi članici, dajejo pravico 
do pokojnine iz te države, in ker je zajamčena pokojnina po svoji naravi dopolnilna, bi izračun 
pokojnine, ne da bi se uporabil člen 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71, pomenil, da prejemnik pokojnine, ki 
je dopolnil zavarovalne dobe v drugi državi članici, prejme preveč, če je zajamčena pokojnina višja zanj 
kot za osebo, ki teh zavarovalnih dob nima. 
27. Poleg tega je ta zavod menil, da če tujim zavarovalnim dobam ne bi bilo mogoče pripisati 
pokojninske vrednosti, bi to povzročilo, da bi se tujim zavarovalnim dobam pripisala nižja vrednost 
kot ustreznim švedskim dobam (oziroma se jim dejansko pokojninska vrednost sploh ne bi pripisala). 
Menil je, da ni razumno, da bi zajamčeno pokojnino, ki je temeljna zaščita, odvisna od dohodkov, 
izplačevali neodvisno bodisi od pokojninske vrednosti zavarovalnih let, dopolnjenih v tujini, bodisi od 
pokojnin, odvisnih od dohodkov, ki se prejemajo iz drugih držav članic Unije. Pokojninski zavod je 
ugotovil, da bi taka metoda pomenila, da se prejemniku pokojnine, ki prejema pokojnino, odvisno od 
dohodkov, iz druge države Unije, izplačavišja švedska zajamčena pokojnina, kot bi jo isti prejemnik 
pokojnine prejel, če bi bil zavarovan in bi delal za pokojnino, odvisno od dohodkov, samo na 
Švedskem . 
28. Predložitveno sodišče je za utemeljitev predloga za sprejetje predhodne odločbe pojasnilo, da je 
„Sodišče[…] v sodbi [z dne 22. oktobra 1998 ,] Conti (C-143/97, EU:C:1998 :501), ugotovilo, da 
nacionalnih določb za zmanjšanje dajatev ni mogoče izključiti iz pogojev in omejitev uporabe iz Uredbe 
št. 1408 /71, tako da bi jih opredelili kot pravila za izračun zneska, ki se izplača. Nacionalno pravilo je 
treba šteti za določbo za zmanjšanje dajatve, če se zaradi izračunavanja, ki ga je na njeni podlagi treba 
opraviti, zmanjša znesek pokojnine, ki jo lahko zadevna oseba zahteva, ker prejema dajatev iz druge 
države članice (točki24 in25)“. 7 Predložitveno sodišče je dodalo, da se „[n]a Švedskem […] iz tega 
zaključka sklepa, da se postopno zmanjšanje zajamčene pokojnine glede na starostno pokojnino, 
odvisno od dohodkov, ne sme šteti za pravilo za izračun, temve č za pravilo o zmanjšanju za namene 
Uredbe št. 1408 /71 […]. V teh okoliščinah so švedski organi uporabili pravila tako, da se zajamčene 
pokojnine niso zmanjšale zaradi pokojnin iz drugih držav članic [Unije]. Namesto tega se opravi 
sorazmerni izračun upravičenosti do zajamčene pokojnine za osebe, ki so delale na Švedskem in 
v drugih državah članicah [Unije]“.8 
29. Predložitveno sodišče ugotavlja, da se je na podlagi pravnega mnenja 9 izračun zajamčene pokojnine 
opravil tako, da se je vsaki zavarovalni dobi, dopolnjeni v drugi državi članici, pripisala pokojninska 
vrednost, ki ustreza povprečni pokojninski vrednosti švedskih zavarovalnih dob. 
30. Po mnenju predložitvenega sodišča se v tej zadevi postavlja vprašanje, ali je treba v tem položaju 
uporabiti člen 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71, in če je tako, ali je mogoče zavarovalnim dobam, 
dopolnjenim v drugi državi članici Unije, pripisati fiktivno pokojninsko vrednost, ki ustreza povprečni 
vrednosti švedskih zavarovalnih dob v sorazmernem izračunu, ki se opravi na podlagi člena 46(2) iste 
uredbe. 
7 Glej točko 29 predloga za sprejetje predhodne odločbe. 
8 Glej točko 30 predloga za sprejetje predhodne odločbe. 
9 Glej točko 18 teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2017 :329 5 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
31. V teh okoliščinah je Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče) prekinilo odločanje 
in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji: 
„1. Ali določbe člena 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 pomenijo, da je mogoče zavarovalnim dobam, 
dopolnjenim v drugi državi članici Unije, pri izračunu švedske zajamčene pokojnine pripisati 
pokojninsko vrednost, ki ustreza povprečni vrednosti švedskih dob, če pristojni nosilec opravi 
sorazmerni izračun na podlagi člena 46(2) te uredbe? 
2. Ali lahko pristojni nosilec, če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, pri izračunu upravičenosti do 
zajamčene pokojnine upošteva pokojninske prejemke, ki jih zavarovanec prejema v drugi državi 
članici Unije, ne da bi bilo to v nasprotju z določbami Uredbe št. 1408 /71?“ 
IV. Postopek pred Sodiščem 
32. Pisna stališča so predložili pokojninski zavod, Kraljevina Švedska, Češka republika in Evropska 
komisija. Vsi, razen Češke republike, so podali ustne navedbe na obravnavi 9. marca 2017 . 
V. Analiza 
A. Uvodne ugotovitve 
33. Vprašanji, ki ju postavlja predložitveno sodišče, se nanašata na izračun upravičenosti do švedske 
zajamčene pokojnine in morebitno uporabo določb Uredbe št. 1408 /71. 
34. Za odgovor na ti vprašanji je treba opozoriti, da Uredba št. 1408 /71 ne določa skupnega sistema 
socialne varnosti, temve č dopušča različne nacionalne zakono daje in je namenjena zgolj njihovi 
uskladitvi. V skladu z ustaljeno sodno prakso države članice tako obdržijo pristojnost glede ureditve 
svojih sistemov socialne varnosti. Zato se pri neusklajenosti na ravni Unije z zakono dajo vsake države 
članice določijo med drugim pogoji za pridobitev pravice do dajatev. Države članice morajo ob 
izvajanju te pristojnosti kljub temu spoštovati pravo Unije in zlasti določbe PDEU o pravici, priznani 
vsakem u državljanu Unije, da se prosto giblje in prebiva na ozemlju držav članic. 10 
35. V zvezi s tem je treba poudariti, da z Uredbo št. 1408 /71 državam članicam ni naloženo, da 
določijo minimalno dajatev za starost, kakršna je švedska zajamčena pokojnina. Vendar iz ustaljene 
sodne prakse izhaja, da čeprav je v Uredbi št. 1408 /71 določeno, da „vsaka zakono daja ne vključuje 
nujno minimalnih dajatev take vrste[, kot so določene v švedski zakono daji]“ 11, se ista uredba 
uporablja za take dajatve 12, kadar so predvidene v nacionalni zakono daji. 
36. Poleg tega je treba opozoriti, da se za izračun zajamčene pokojnine temeljni znesek iz poglavja 2, 
člen 7, SFB poveča ali zmanjša za zneske, določene v poglavju 67, člena 23 in 24, SFB. Iz spisa, 
predloženega Sodišču, je razvidno, da se pri teh povečanjih in zmanjšanjih upoštevajo predvsem osebni 
položaj 13 in drugi pokojninski prejemki zadevne osebe. Iz tega sledi, da zajamčena pokojnina ni fiksen 
znesek in da je njen izračun odvisen od posebnih okoliščin zadevne osebe. Kljub spremenljivemu 
10 Glej sodbo z dne 21. februarja 2013 , Salgado González (C-282/11, EU:C:2013 :86, točke od 35 do 37 in navedena sodna praksa).  
11 Sodba z dne 30. novembra 1977 , Torri (64/77, EU:C:1977 :197, točka 7).  
12 Glej v tem smislu sodbo z dne 17. decembra 1981 , Browning (22/81, EU:C:1981 :316, točka 10).  
13 Na primer njeno osebno stanje.  
ECLI:EU:C:2017 :329 6 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
znesku, ki lahko znaša 0 SEK, če so dohodki zadevne osebe previsoki, je cilj 14 zajamčene pokojnine 
zagotoviti osnovni dohodek osebam, ki prejemajo nizko poklicno in dodatno pokojnino. 15 Ker je nujno 
opredeliti zadevno minimalno dajatev, menim, da je to dajatev za starost, za katero se ne plačujejo 
prispevki, iz člena 4(2) Uredbe št. 1408 /71, in da je treba v tem primeru pravice upravičenca na podlagi 
člena 44 te uredbe ugotoviti v skladu z določbami naslova III, poglavje 3, navedene uredbe, zlasti 
v skladu z določbami členov 46 in 51a. 16 
37. Naj spomnim, da je Kraljevina Švedska na obravnavi 9. marca 2017 poudarila dejstvo, da je 
zajamčena pokojnina del splošnega pokojninskega sistema. Vendar po mojem mnenju in v nasprotju 
s tem, kar, kot se zdi, trdi Kraljevina Švedska, zajamčena pokojnina ne pomeni dajatve za starost 
v smislu člena 4(1)(c) Uredbe št. 1408 /71. Ker se zajamčena pokojnina financira iz davkov, 17 se ne 
izračuna na podlagi lastnih prispevkov upravičencev in trajanja njihove vključenosti v sistem 
zavarovanja. 18 Poleg tega iz določb o dodelitvi zajamčene pokojnine izhaja, da se ne izplačuje samo 
upravičencem do poklicne in/ali dodatne pokojnine. 19 Zajamčena pokojnina se namreč izplačuje 
osebam, ki so starejše od 65 let in ki so dopolnile vsaj tri leta zavarovalne dobe, ki se določi glede na 
obdobje, v katerem oseba prebiva na Švedskem , in morebitne druge pokojninske prejemke. 
38. Poleg tega je Kraljevina Švedska omenila obstoj druge dajatve za starost, ki zagotavlja minimalni 
dohodek za preživljanje. Zdi se mi, da v tej zadevi ne gre za to dajatev, kar pa mora preveriti 
predložitveno sodišče. Poleg tega je ta zajeta v členu 4(2a) Uredbe št. 1408 /71, ki se nanašana 
„posebne denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki, ki se dodelijo po pravnih predpisih, ki 
imajo […] tako značilnosti zakono daje socialne varnosti […] kot tudi socialne pomoči“,in kiso naštete 
v Prilogi IIa k tej uredbi, in sicer „posebne dajatve za ostarele (Zakon 2001 :853)“. 20 
39. Vsekakor iz sodb z dne 22. aprila 1993 , Levatino (C-65/92, EU:C:1993 :149, točka 21), in z dne 
24. septembra 1998 , Stinco in Panfilo (C-132/96, EU:C:1998 :427, točke od 19 do 21), izhaja, da se 
člena 46(2) in 50 Uredbe št. 1408 /71 uporabljata za dajatve iz členov 4(2) in 4(2a) te uredbe. 
14 Po mnenju predložitvenega sodišča je cilj zajamčene pokojnine „uvedba nove minimalne ravni zaščite za osebe z nizkimi dohodki ali brez 
dohodkov. Tako ima pokojnina naravo socialne dajatve. Zajamčena pokojnina se postopno zmanjšuje glede na druge dohodke iz pokojnin. Gre 
torej za postopno zmanjševanje glede na druge pokojnine, povezane z dohodki, dodatne pokojnine in nekatere druge dajatve. Oseba, ki ima 
dohodke, ki presegajo določen znesek, ne prejme zajamčene pokojnine.“ Glej točko 3 predloga za sprejetje predhodne odločbe. 
15 Kraljevina Švedska je v pisnem stališču trdila, da je „[b]istvo švedske državne pokojnine […], da oseba pridobi pravico do svoje pokojnine 
z delom in prispevki. Iz različnih razlogov vsi nimajo te možnosti, zato obstaja dodatna zajamčena pokojnina, opredeljena kot del državne 
pokojnine, za tiste, ki so pridobili pravico do nizke švedske pokojnine, odvisne od dohodkov, ali ki te pravice sploh niso pridobili. Ta dodatna 
zajamčena pokojnina je le zajamčen znesek, ki se izplačuje samo osebi, ki ni mogla pridobiti pravice do svoje švedske pokojnine. Zato je dajatev 
odvisna od dohodkov osebe, ker se odšteje od zneska njene pridobljene pokojnine. […] Če oseba že ima dovolj dohodkov iz pokojnin, se 
zajamčena pokojnina ne sme izplačati.“ Glej točko 7 pisnega stališča Kraljevine Švedske. 
16 Glej sodbo z dne 22. aprila 1993 , Levatino (C-65/92, EU:C:1993 :149, točka 21). 
17 Iz tega sledi, da se ne financira iz istih virov kot poklicna in dodatna pokojnina. Glej, nasprotno, sodbo z dne 20. januarja 2005 , Noteboom 
(C-101/04, EU:C:2005 :51, točka 27). 
18 Sodiščeje v točki 14 sodbe z dne 5. julija 1983 , Valentini (171/82, EU:C:1983 :189), odločilo, da je „za dajatve za starost iz členov 4(1)(c) in 46 
Uredbe št. 1408 /71 značilno predvsem to, da se z njimi poskuša zagotoviti sredstva za preživljanje oseb, ki po dopolnitvi določene starosti 
opustijo zaposlitev in niso več zavezane biti na voljo pri zavodu za zaposlovanje. Poleg tega sistem seštevanja in sorazmernega izračunavanja 
dajatev, določen v členu 46, temelji na dejstvu, da se te dajatve običajno financirajo in pridobijo na podlagi lastnih prispevkov upravičencev ter 
izračunajo glede na trajanje vključenosti v ta sistem zavarovanja.“ Moj poudarek. Glej tudi sodbo z dne 18. decembra 2007 , Habelt in drugi 
(C-396/05, EU:C:2007 :810, točke od 66 do 69), v zvezi z dobami plačevanja prispevkov. 
19 Iz tega sledi, da do zajamčene pokojnine niso nujno upravičene iste osebe kot do poklicne in dodatne pokojnine. Glej, nasprotno, sodbo z dne 
20. januarja 2005 , Noteboom (C-101/04, EU:C:2005 :51, točka 27). Zajamčena pokojnina se namreč lahko izplačuje osebam, ki ne prejemajo 
nobenih dohodkov, zlasti nobene pokojnine. Glej v tem smislu točko 12 teh sklepnih predlogov. 
20 Glej sodbo z dne 29. aprila 2004 , Skalka (C-160/02, EU:C:2004 :269, točki 25 in 26). V skladu s členom 10a Uredbe št. 1408 /71 osebe, za katere 
se ta uredba uporablja, prejemajo posebne denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki iz člena 4(2a), izključno na ozemlju države 
članice, v kateri stalno prebivajo. Iz tega sledi, da teh dajatev ni mogoče „izvoziti“. 
ECLI:EU:C:2017 :329 7 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
B. Vprašanji za predhodno odločanje 
1. Prvo vprašanje 
40. Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je mogoče, če pristojni nosilec 
opravi sorazmerni izračun švedske zajamčene pokojnine na podlagi člena 46(2) Uredbe št. 1408 /71, 
zavarovalnim dobam, dopolnjenim v drugi državi članici, v tem primeru na Poljskem , pripisati 
pokojninsko vrednost, ki ustreza povprečni vrednosti zavarovalnih dob, dopolnjenih na Švedskem , 
v skladu s členom 47(1)(d) te uredbe. 
41. Ker je člen 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 dodatno pravilo za izračun teoretičnih in sorazmernih 
zneskov iz člena 46(2) te uredbe in ga je zato treba razlagati z vidika zadnjenavedene določbe, 21 je 
treba najprej preveriti, ali, in če da, kako se člen 46(2) Uredbe št. 1408 /71 uporablja za izračun 
švedske zajamčene pokojnine. 22 
42. Kadar zakono daja države članice pogojuje pravico do dajatev z dopolnitvijo zavarovalnih dob, se 
s členom 45 Uredbe št. 1408 /71 zahteva, da mora pristojni nosilec te države članice, katere 
zakono daja pogojuje pridobitev, ohranitev ali ponovno pridobitev pravice do dajatev z dopolnitvijo 
zavarovalnih dob, upoštevati zavarovalne dobe, dopolnjene po zakono daji vsake druge države članice, 
kot če bi bile dopolnjene po zakono daji, ki jo uporablja. Povedano drugače, zavarovalne dobe, 
dopolnjene v različnih državah članicah, se morajo sešteti. 23 
43. V takem primeru se uporablja člen 46(2) Uredbe št. 1408 /41. Ta določa, da pristojni nosilec 
izračuna teoretični znesek dajatve, do katere je upravičena zadevna oseba, kot če bi bile vse delovne 
dobe, ki jih je ta oseba dosegla v različnih državah članicah, dosežene v državi članici pristojnega 
nosilca. 
44. Pristojni nosilec nato na podlagi člena 46(2)(b) Uredbe št. 1408 /71 določi dejanski znesek dajatve 
na podlagi teoretičnega zneska v sorazmerju med trajanjem zavarovalnih dob in/ali dob prebivanja 
vdržavi članici pristojnega nosilca ter med skupnim trajanjem zavarovalnih dob in/ali dob prebivanja, 
dopolnjenih v različnih državah članicah. 24 
45. Iz spisa, predloženega Sodišču, je razvidno, da je urad za socialno zavarovanje za ugotovitev, ali je 
B. Zaniewicz-Dybeck, ki je zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja dopolnila na Poljskem in 
Švedskem , upravičena do švedske zajamčene pokojnine, uporabil metodologijo sorazmernega 
izračunavanja (imenovano „sorazmerni izračun“) 25 za znesek švedskih pokojnin, odvisnih od 
21 Glej po analogiji sodbi z dne 9. oktobra 1997 , Naranjo Arjona in drugi (od C-31/96 do C-33/96, EU:C:1997 :475, točka 20), in z dne 21. februarja 
2013 , Salgado González (C-282/11, EU:C:2013 :86, točka 42). 
22 Sodiščeje vtočki 43 sodbe z dne 21. februarja 2013 , Salgado González (C-282/11, EU:C:2013 :86), odločilo, da „je treba člena 46(2) in 47(1) 
Uredbe št. 1408 /71 razlagati ob upoštevanju cilja, postavljenega s členom 48 PDEU, iz katerega zlasti izhaja, da delavci migranti ne smejo utrpeti 
znižanja zneska svojih socialnovarstvenih dajatev zato, ker so izvrševali pravico do prostega gibanja“. Moj poudarek. 
23 Iz tega sledi, da lahko B. Zaniewicz-Dybeck na podlagi člena 45 Uredbe št. 1408 /71 zahteva, naj se seštejejo njene zavarovalne dobe, dopolnjene 
na Poljskem in Švedskem , zlasti za pridobitev pravice do pokojnine na podlagi dohodkov in dodatne pokojnine. 
24 Konkreten primer te metodologije je bil podan v točki 5 sklepnih predlogov generalnega pravobranilca F. G. Jacobsa v zadevi Stinco in Panfilo 
(C-132/96, EU:C:1997 :436), v kateri je navedeno: „Tako ob domnevi, da je oseba delala 10 let v državi članici A in 20 let v državi članici B, iz 
tega sledi, da tudi če ta oseba ni upravičena do starostne pokojnine za zavarovalno dobo 10 let v državi članici A (na primer ker ta država 
zahteva, da so zadevne osebe na njenem ozemlju delale 15 let), je v navedeni državi članici A na podlagi člena 46(2) upravičena do tretjine 
dajatve, do katere bi bila upravičena, če bi v tej državi delala 30 let. Prva faza postopka, ki je opisana [in sicer izračun teoretičnega zneska iz 
člena 46(2)(a)], se imenuje seštevanje, druga [in sicer izračun sorazmerne dajatve v skladu s členom 46(2)(b)] pa se imenuje sorazmerno 
izračunavanje.“ 
25 Glej točko 17 teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2017 :329 8 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA –ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
dohodkov 26 (pokojnine na podlagi dohodkov in dodatne pokojnine) (in sicer znesek 75.216 SEK) 27,in 
to v skladu s poglavjem 67, člen 25, SFB in pravnim mnenjem. Rezultat tega izračuna je bil precej višji 
od navedenega zneska (in sicer znesek 125.360 SEK) 28, torej tudi previsok, da bi oseba pridobila pravico 
do zajamčene pokojnine. 
46. Ta metodologija 29 ni pravilna, saj je treba po mojem mnenju pravico do prejemanja švedske 
zajamčene pokojnine presojati v skladu s švedsko zakono dajo in členom 50 Uredbe št. 1408 /71 30, brez 
uporabe metodologije sorazmernega izračunavanja, določene v poglavju 67, člen 25, SFB in v pravnem 
mnenju. 
47. Ker se v Uredbi št. 1408 /71 ne zahteva, naj države članice določijo minimalne dajatve za starost, 
kakršna je švedska zajamčena pokojnina, vse zakono daje ne vsebujejo nujno teh minimalnih dajatev. 
Zato bi bilo nerazumljivo, da bi bila s členom 46(2) Uredbe št. 1408 /71 določena posebna in podrobna 
pravila za izračun te minimalne dajatve. 31 
48. Nasprotno, znesek švedske zajamčene pokojnine, izračunan na podlagi nacionalne zakono daje, 32 je 
treba v skladu s členom 46(2) Uredbe št. 1408 /71 upoštevati 33 pri izračunu švedske pokojnine, odvisne 
od dohodkov, brez uporabe metodologije sorazmernega izračunavanja, določene v poglavju 67, člen 25, 
SFB in v pravnem mnenju. 
49. Poudariti je treba, da je Sodišče v točki 21 sodbe z dne 24. septembra 1998 , Stinco in Panfilo 
(C-132/96, EU:C:1998 :427), 34 odločilo, „da je treba minimalno dajatev, zajamčeno z zakono dajo države 
članice, upoštevati pri izračunu teoretičnega zneska iz člena 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71“. 35 
26 Glej točko 23 teh sklepnih predlogov. Povedano drugače, urad za socialno zavarovanje pri izračunu pravice B. Zaniewicz-Dybeck do zajamčene 
pokojnine ni upošteval zneska pokojnine, ki ji je bila dodeljena na podlagi njenih zavarovalnih dob, dopolnjenih na Poljskem . 
27 Glej točki 17 in 18 teh sklepnih predlogov. Glej tudi točko 23 teh sklepnih predlogov. 
28 Glej točko 23 teh sklepnih predlogov. Zdi se mi, da je urad za socialno zavarovanje z uporabo te metodologije nekako simuliral teoretični 
znesek za zajamčeno pokojnino B. Zaniewicz-Dybeck, kar mora preveriti predložitveno sodišče. To spominja na metodologijo seštevanja in 
sorazmernega izračunavanja iz člena 46(2)(a) in (b) Uredbe št. 1408 /71. 
29 Ob domnevi, da zajamčena pokojnina znaša 100 EUR za zavarovalno dobo 40 let v državi članici A ter da X prejema starostno pokojnino 
v višini 70 EUR v državi članici A (za zavarovalno dobo 20 let) in 10 EUR v državi B (za zavarovalno dobo 20 let) v skladu z metodologijo, 
določeno v poglavju 67, člen 25, SFB in v pravnem mnenju, X za svojih 40 let zavarovalnih dob v državah članicah A in B ne bi imel nobene 
pravice do dodatka, da bi dosegel znesek zajamčene pokojnine. V skladu s to metodologijo bi bila namreč letna vrednost njegove pokojnine 
vdržavi članici A 3,5 EUR (70/20). Če se ta znesek pomnoži z najdaljšo dobo 40 let za zajamčeno pokojnino, je dobljeni znesek višji od 
zajamčene pokojnine (in sicer 3,5 x 40 = 140 EUR). Glede uporabe te metodologije v postopku v glavni stvari glej točko 23 teh sklepnih 
predlogov. 
30 Glej točke od 56 do 60 teh sklepnih predlogov v zvezi s členom 50 Uredbe št. 1408 /71. Navedeni člen 50 namreč določa posebna pravila za 
presojo pravice do pokojnine in po potrebi za izračun dodatka, da se upravičencem do dajatev, zlasti dajatev za starost, zagotovi prejemanje 
zneska, enakega znesku minimalne dajatve, ki jo določi država stalnega prebivališča, kakršna je švedska zajamčena pokojnina. Poleg tega sta 
v tem členu določeni upoštevanje dajatev, ki jih izplačujejo druge države članice, in trajanje zavarovalnih dob ali dob prebivanja upravičenca 
v teh drugih državah članicah. Glej, nasprotno, pripombe pokojninskega zavoda v točkah 26 in 27 teh sklepnih predlogov, v katerih ta trdi, da 
obstaja tveganje prekomernih prejemkov zaradi neobstoja možnosti, da se pri izračunu švedske zajamčene pokojnine upoštevajo na eni strani 
pokojninska vrednost zavarovalnih let, dopolnjenih v drugi državi članici, in na drugi strani pokojnine, odvisne od dohodkov, ki jih izplačuje 
druga država članica. 
31 Glej po analogiji sodbo z dne 21. julija 2005 , Koschitzki (C-30/04, EU:C:2005 :492, točki 31 in 32). 
32 Glej točko 16 teh sklepnih predlogov. 
33 Glej točko 31 sodbe z dne 21. julija 2005 , Koschitzki (C-30/04, EU:C:2005 :492), v kateri je Sodišče odločilo, da „[o]bveznost upoštevanja tega 
dodatka ne zajema obveznosti, da se mu pripiše drugačno vsebino, kot jo ima po nacionalni zakono daji“. 
34 Glej v tem smislu tudi točko 23 sodbe z dne 21. julija 2005 , Koschitzki (C-30/04, EU:C:2005 :492). Opozoriti je treba, da je Sodišče vtočki 27 
sodbe z dne 22. aprila 1993 , Levatino (C-65/92, EU:C:1993 :149), odločilo, da kadar država članica določi dajatve, kot je zajamčena pokojnina ali 
minimalna pokojnina, se člen 46 uporablja za dodelitev teh dajatev. Sodišče je menilo, da določbe Uredbe št. 1408 /71 „razkrivajo namen 
zakono dajalca [Unije], da dajatve za starost, za katere se ne plačujejo prispevki, kot je zajamčen dohodek, vključi na področje uporabe člena 46“. 
„Po eni strani člen 4(2) Uredbe izrecno določa, da se ta uporablja za sisteme na podlagi plačevanja prispevkov ali brez njih, ki se nanašajo na 
dajatve za starost.“„Po drugi strani člen 46 Uredbe v odstavku 2(a) vsebuje posebne določbe za določitev tako imenovanega ‚teoretičnega‘ 
zneska dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki.“Glej sodbo z dne 22. aprila 1993 , Levatino (C-65/92, EU:C:1993 :149, točke od 24 do 26). 
35 Dajatev, obravnavana v tej zadevi, je zajeta v členu 4(2a) Uredbe št. 1408 /71. 
ECLI:EU:C:2017 :329 9 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
50. Iz sodb z dne 24. septembra 1998 , Stinco in Panfilo (C-132/96, EU:C:1998 :427, točka 22), in z dne 
21. julija 2005 , Koschitzki (C-30/04, EU:C:2005 :492, točka 23), je namreč jasno razvidno, da mora na 
podlagi člena 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71 pristojni nosilec pri določanju teoretičnega zneska 
pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, upoštevati dodatek, ki je namenjen 
doseganju zajamčene ali minimalne pokojnine, ki je predvidena z nacionalno zakono dajo. 
51. Cilj izračuna, ki ga je treba opraviti v skladu s členom 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71, je „zagotoviti 
delavcu maksimalen teoretični znesek, ki bi ga lahko zahteval, če bi bile vse zavarovalne dobe 
dopolnjene v zadevni državi članici“. 36 
52. Zato, če je teoretični znesek pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, do katere bi 
bila upravičena B. Zaniewicz-Dybeck, če bi vse svoje poklicno življenje delala na Švedskem , nižji od 
zneska zajamčene pokojnine, izračunanega v skladu s švedsko zakono dajo, je treba teoretičnemu 
znesku prišteti dodatek, da se doseže znesek zajamčene pokojnine. 
53. Ker švedska pokojnina, odvisna od dohodkov, temelji na „višin[i] zaslužka, prispevkov ali zvišanj“, 
menim, da je iz besedila člena 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71, ki je zavezujoč, jasno razvidno, da mora 
pri izračunu teoretičnega zneska pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, v skladu 
s členom 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71 pristojni nosilec 37 določiti zaslužek, prispevke in zvišanja, ki se 
upoštevajo za zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono daji drugih držav članic, 38 
na podlagi zaslužkov, prispevkov ali zvišanj, zabeleženih za zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, 
dopolnjene po zakono daji, ki jo uporablja. 39 Z uporabo člena 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 se namreč 
zagotavlja, da je zadevna osnova za izračun enaka za delavca migranta, kot če ne bi uresničeval svoje 
pravice do prostega gibanja, kar je Sodišče ocenilo kot skladno s ciljem, določenim s členom 48 
PDEU. 40 
54. Poleg tega je treba poudariti, da je zaradi uporabe metodologije sorazmernega izračunavanja iz 
člena 46(2)(b) Uredbe št. 1408 /71 prednost morebitne vključitve dodatka v teoretični znesek 
pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, da se doseže znesek švedske zajamčene 
pokojnine, strogo omejena na zavarovalne dobe B. Zaniewicz-Dybeck na Švedskem , kar preprečuje 
kakršne koli domnevno previsoke prejemke. 41 
55. Skratka, menim, da je treba pravico do prejemanja minimalne dajatve za starost, kakršna je švedska 
zajamčena pokojnina, presojati v skladu s švedsko zakono dajo, brez uporabe metodologije 
sorazmernega izračunavanja, določene v poglavju 67, člen 25, SFB in v pravnem mnenju, ter v skladu 
s členom 50 Uredbe št. 1408 /71. Pri izračunu teoretičnega zneska pokojnine, ki je osnova za izračun 
sorazmerne pokojnine, v skladu s členom 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71, mora pristojni nosilec 
upoštevati minimalno dajatev za starost, zajamčeno z zakono dajo svoje države članice, da delavcu 
zagotovi maksimalen teoretični znesek pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine in ki 
bi ga lahko zahteval, če bi bile vse zavarovalne dobe dopolnjene v zadevni državi članici. Poleg tega 
mora v skladu s členom 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 pristojni nosilec pri izračunu tega teoretičnega 
zneska določiti zaslužek, prispevke in zvišanja, ki se upoštevajo za zavarovalne dobe in/ali dobe 
prebivanja, dopolnjene po zakono daji drugih držav članic, na podlagi zaslužkov, prispevkov ali zvišanj, 
zabeleženih za zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono daji, ki jo uporablja. 
36 Sodba z dne 21. julija 2005 , Koschitzki (C-30/04, EU:C:2005 :492, točka 28).  
37 In sicer v obravnavanem primeru urad za socialno zavarovanje.  
38 In sicer v obravnavanem primeru na Poljskem .  
39 In sicer v obravnavanem primeru švedska zakono daja, ki jo uporablja urad za socialno zavarovanje.  
40 Glej po analogiji sodbo z dne 9. oktobra 1997 , Naranjo Arjona in drugi (od C-31/96 do C-33/96, EU:C:1997 :475, točki 20 in 21).  
41 Glej točki 26 in 27 teh sklepnih predlogov.  
ECLI:EU:C:2017 :329 10 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
2. Drugo vprašanje 
56. Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem sprašuje, ali Uredba št. 1408 /71 določa, da pristojni 
nosilec pri izračunu upravičenosti do zajamčene pokojnine lahko upošteva pokojninske prejemke, ki 
jih zavarovanec prejema iz druge države članice. 
57. Menim, da je treba za odgovor na to vprašanje spomniti na naslov in besedilo člena 50 Uredbe 
št. 1408 /71, ki sta povzeta v točki 9 teh sklepnih predlogov. 42 
58. Sodiščeje vtočkah 5 in 6 sodbe z dne 30. novembra 1977 , Torri (64/77, EU:C:1977 :197), odločilo, 
da se člen 50 Uredbe št. 1408 /71 „nanaša na primere, ko so bile delovne dobe delavca po zakono dajah 
držav, ki so veljale zanj, razmeroma kratkotrajne, tako da skupni znesek dajatev, ki jih izplačujejo te 
države, ne dosega razumnega življenjskega standarda “. „Za odpravo tega položaja ta člen določa, da 
kadar je z zakono dajo države stalnega prebivališča določena minimalna dajatev, se dajatev, ki jo 
izplačuje ta država, povečaza dodatek, ki je enak razliki med vsoto dajatev, ki jih izplačujejo različne 
države, katerih zakonodaja je veljala za delavca, in to minimalno dajatvijo.“ 43 
59. Iz tega sledi, da lahko urad za socialno zavarovanje pri izračunu upravičenosti do švedske 
zajamčene pokojnine, razen če mora izplačati višji znesek, 44 upošteva pokojninske prejemke, ki jih 
B. Zaniewicz-Dybeck prejema iz druge države članice, v skladu s členom 50 Uredbe št. 1408 /71. 45 
Poleg tega ta člen določa, da mora urad za socialno zavarovanje upoštevati vse zavarovalne dobe in/ali 
dobe prebivanja B. Zaniewicz-Dybeck, ki se upoštevajo med drugim za dodelitev dajatev za starost. Iz 
tega sledi, da je treba upoštevati zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja B. Zaniewicz-Dybeck na 
Poljskem in Švedskem . 46 
60. Možnost, da pristojni nosilec upošteva dajatve za starost, ki se prejemajo v drugi državi članici, ter 
zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, preprečuje kakršne koli domnevno previsoke prejemke. 47 
61. Skratka menim, da je treba člen 50 Uredbe št. 1408 /71 razlagati tako, da pristojni nosilec pri 
izračunu upravičenosti do minimalne dajatve za starost lahko upošteva pokojninske prejemke, ki jih 
zavarovanec prejema iz druge države članice. 
42 Naj spomnim, da je Sodišče vtočki 20 sodbe z dne 24. septembra 1998 , Stinco in Panfilo (C-132/96, EU:C:1998 :427), odločilo, da je „metoda iz 
člena 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71, ki se nanaša na določitev teoretičnega zneska pokojnine, drugačna od problematike iz člena 50, ki zadeva 
dodelitev dodatne dajatve, ki presega najnižji znesek, izplačan na podlagi običajnih pravil določene nacionalne zakono daje“. Glej tudi sodbo 
z dne 17. decembra 1981 , Browning (22/81, EU:C:1981 :316, točki 13 in 14). Iz tega sledi, da je morebitna vključitev dodatka v teoretični znesek 
pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, da se doseže znesek minimalne dajatve v skladu s členom 46(2)(b) Uredbe 
št. 1408 /71, neodvisna od uporabe člena 50 te uredbe. Znesek minimalne dajatve, kakršna je švedska zajamčena pokojnina, je namreč upošteven 
za uporabo člena 46(2)(b) Uredbe št. 1408 /71 in člena 50 te uredbe. 
43 Moj poudarek. 
44 Ob domnevi, da zajamčena pokojnina znaša 100 EUR za zavarovalno dobo 40 let v državi članici A ter da X prejema starostno pokojnino 
v višini 70 EUR v državi članici A (za zavarovalno dobo 20 let) in 10 EUR v državi B (za zavarovalno dobo 20 let), je X v skladu s členom 50 
Uredbe št. 1408 /71 upravičen do dodatka v višini 20 EUR v državi članici A [in sicer 100 EUR – (70 + 10 EUR)]. Če te zavarovalne dobe 
vdržavi članici B ne bi bile upoštevane, bi dodatek znašal 30 EUR. 
45 Ker je upoštevanje teh dohodkov posebej določeno v členu 50 Uredbe št. 1408 /71, ne pomeni pravila o zmanjšanju dajatev iz nacionalne 
zakono daje v smislu sodbe z dne 22. oktobra 1998 , Conti (C-143/97, EU:C:1998 :501). Glej točko 28 teh sklepnih predlogov. 
46 Naj poudarim, da je B. Zaniewicz-Dybeck dopolnila zavarovalni dobi 19 let na Poljskem in 24 let na Švedskem . Iz tega sledi, da vsota njenih 
zavarovalnih dob v obeh državah članicah presega 40 let, ki so v zadevni nacionalni zakono daji določena v zvezi z zajamčeno pokojnino. 
Poudariti je treba, da mora dodatek iz člena 50 Uredbe št. 1408 /71 zadevna država članica izplačevati ves čas stalnega prebivanja zadevne osebe 
na ozemlju te države. Iz tega sledi, da s členom 50 Uredbe št. 1408 /71 ni zahtevano, da je morebitni dodatek, ki se izplačuje na podlagi te 
določbe, mogoče izvoziti. Kraljevina Švedska je na obravnavi 9. marca 2017 poudarila, da je švedsko zajamčeno pokojnino mogoče izvoziti na 
podlagi švedske zakono daje. Po mojem mnenju „možnost izvoza“ zajamčene pokojnine na podlagi nacionalne zakono daje ne preprečuje uporabe 
člena 50 Uredbe št. 1408 /71 in morebitnega izplačevanja dodatka na ozemlju te države. 
47 Glej točki 26 in 27 teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2017 :329 11 
SKLEPNI PREDLOGI M. WATHELETA – ZADEVA C-189/16  
ZANIEWICZ-DYBECK  
VI. Predlog 
62. Glede na zgoraj navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanji za predhodno odločanje, ki ju je 
postavilo Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče, Švedska), odgovori: 
1. Pravico do prejemanja minimalne dajatve za starost je treba presojati v skladu z nacionalno 
zakono dajo, ki se uporablja, in členom 50 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408 /71 z dne 14. junija 1971 
o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske 
člane, ki se gibljejo v Skupnosti, v različici, ki je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo Sveta 
(ES) št. 118/97 z dne 2. decembra 1996 , kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1992 /2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 , brez uporabe 
metodologije sorazmernega izračunavanja, določene v poglavju 67, člen 25, lagen (1998 :702) om 
garantipension (zakon (1998 :702) o zajamčeni pokojnini), ki je bil nadomeščen 
s socialförsakringsbalken (zakon (2010 :110) o socialnem zavarovanju) in v pravnem mnenju 
Försäkringskassan (urad za socialno zavarovanje, Švedska) št. 2 iz leta 2007 . 
Pri izračunu teoretičnega zneska pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine, 
v skladu s členom 46(2)(a) Uredbe št. 1408 /71, v različici, spremenjeni in posodobljeni z Uredbo 
št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992 /2006 , mora pristojni nosilec upoštevati 
minimalno dajatev za starost, zajamčeno z zakono dajo svoje države članice, da delavcu zagotovi 
maksimalen teoretični znesek pokojnine, ki je osnova za izračun sorazmerne pokojnine in ki bi ga 
ta lahko zahteval, če bi bile vse zavarovalne dobe dopolnjene v zadevni državi. 
Člen 47(1)(d) Uredbe št. 1408 /71 v različici, spremenjeni in posodobljeni z Uredbo št. 118/97, 
kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992 /2006 , je treba razlagati tako, da mora pristojni 
nosilec pri izračunu tega teoretičnega zneska določiti zaslužek, prispevke ali zvišanja, ki se 
upoštevajo za zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakono daji drugih držav 
članic, na podlagi zaslužkov, prispevkov ali zvišanj, zabeleženih za zavarovalne dobe in/ali dobe 
prebivanja, dopolnjene po zakono daji, ki jo uporablja. 
2. Člen 50 Uredbe št. 1408 /71 v različici, spremenjeni in posodobljeni z Uredbo št. 118/97, kakor je 
bila spremenjena z Uredbo št. 1992 /2006 , je treba razlagati tako, da pristojni nosilec pri izračunu 
upravičenosti do minimalne dajatve za starost lahko upošteva pokojninske prejemke, ki jih 
zavarovanec prejema iz druge države članice. 
ECLI:EU:C:2017 :329 12