I - 13448SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 8. julija 2010 1
1. Tudi ta predlog za sprejetje predhodne o d-
lo
čbe se nanaša na Sklep Pridružitvenega sve-
ta EGS-Turčija št. 1/80 (v nadaljevanju: Sklep 
št. 1/80).2 Nacionalno sodišče sprašuje glede 
položaja turškega državljana, ki je pravico do 
bivanja v državi članici pridobil kot mož tur -
ške delavke. Zakonska zveza je bila pozneje 
razvezana in mož je bil obsojen za posilstvo 
nekdanje žene in povzročitev telesne poško d-
be tej ženi. Ali je kljub razvezi zakonske zve -
ze, na podlagi katere je bil na začetku uprav i-
čen do bivanja v državi gostiteljici, še naprej 
upravičen do pravic na podlagi člena 7 Sklepa št.  1/80? Če je, ali naj bi zaradi tega, ker je s tem, da je posilil ženo in ji povzročil telesne 
poškodbe, zlorabil zakonsko zvezo, izgubil 
pravice, ki jih ima na podlagi člena 7?
1 –  Jezik izvirnika: angleščina.
2 –  Sklep št. 1/80 z dne 19. septembra 1980 o razvoju pridružitve, 
ki ga je sprejel Pridružitveni svet, ki je bil ustanovljen s Spora -
zumom o 
pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo 
in Turčijo, podpisanim v Ankari 12. septembra 1963.Pravni okvir
Sporazum o pridružitvi EGS-Turčija
2. Sporazum o  pridružitvi EGS-Turčija3 (v 
nadaljevanju: Sporazum o  pridružitvi) je bil 
sklenjen leta 1963.
3. Člen 59 Dodatnega protokola k Sporazu-
m
u o pridružitvi4 določa:
„
Turčija na področjih, ki jih pokriva ta prot o-
kol, ni deležna obravnave, ki je ugodnejša od 
tiste, ki jo države članice zagotavljajo druga 
drugi po Pogodbi o ustanovitvi Skupnosti. “
3 –  Sporazum o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupno -
st
jo in Turčijo, podpisan v Ankari 12. septembra 1963.
4 –  Dodatni protokol, podpisan 23.  novembra 1970 v  Bruslju, 
ki je bil v  imenu Skupnosti sklenjen, odobren in potrjen z 
Uredbo Sveta (EGS) št. 2760/72 z dne 19. decembra 1972 
(UL L 293, str. 1).
I - 13449BOZKURT
4. Poglavje II Sklepa št. 1/80 ima naslov „S o-
c
ialne določbe“. Oddelek 1 tega poglavja ima 
naslov „Vprašanja glede zaposlovanja in pr o-
stega pretoka delavcev“. Zajema člene od 6  
do 16 Sk
lepa.
5. Člen 6(1) in (2) Sklepa št. 1/80 določa:
„(1) Razen v primerih, določenih s členom 7, 
ki ureja prost dostop do zaposlitve članov nj e-
gove dr
užine, ima turški delavec, ki je vklju -
čen na zakoniti trg dela države članice:
– po enem letu, odkar je v tej državi članici 
zakonito zaposlen, pravico, da se mu p o-
d
aljša delovno dovoljenje pri istem delo -
dajalcu, če ima ta prosto delovno mesto;
– po treh letih, odkar je v tej državi članici 
zakonito zaposlen, in ob pogoju, da imajo 
de
lavci iz držav članic Skupnosti pri tem 
prednost, pravico, da pri delodajalcu, ki ga sam izbere, sprejme delovno mesto v  enakovrstnem poklicu, ponujeno pod 
običajnimi pogoji in prijavljeno pri slu ž-
bah za zaposlovanje v tej državi članici;
– po štirih letih, odkar je zakonito zap o-
s
len, pravico do prostega dostopa do z a-
poslitve po svoji izbiri v tej državi članici.(2) Letni dopusti in odsotnosti zaradi ma -
t
erinstva, nesreč pri delu ali kratkotrajnih 
bolezni se vštevajo v čas zakonite zaposlitve. 
Obdobja neprostovoljne brezposelnosti, ki jih v skladu s predpisi potrdijo pristojni organi, 
in odsotnosti zaradi dolgotrajnih bolezni se 
ne vštevajo v obdobja zakonite zaposlitve, ne vplivajo pa na pravice, pridobljene na podlagi 
prejšnje zaposlitve. “
6. Člen 7 Sklepa št. 1/80 določa:
„Družinski člani turškega delavca, ki je vklju -
čen na zakoniti trg dela države članice, ki so pridobili dovoljenje, da se mu pridružijo:
– imajo – ob pogoju, da imajo državljani iz  
držav članic Skupnosti pri tem pred -
nost  – pravico sprejeti vsako ponujeno  
zaposlitev, če v  tej državi članici zako -
nito prebivajo vsaj tri leta;
– pridobijo pravico do prostega dostopa 
do zaposlitve, ki jo sami izberejo, če v tej 
dr
žavi članici zakonito prebivajo vsaj pet 
let.
O
troci turških delavcev, ki so v državi gosti -
teljici pridobili poklicno izobrazbo, lahko ne 
glede na trajanje njihovega bivanja v tej državi 
članici sprejmejo katerokoli ponujeno zap o-
slitev, če je bil vsaj eden od staršev najmanj 
I - 13450SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
tri leta zakonito zaposlen v  zadevni državi 
članici. “
7. Člen 14(1) Sklepa št. 1/80 določa:
„Določbe tega dela se uporabljajo ob upošt e-
vanju omejitev, utemeljenih z javnim redom, 
javno varnostjo in javnim zdravjem. “
P
ostopek v  glavni stvari in vprašanji za 
predhodno odločanje
8. M. Bozkurt, tožeča stranka v  postopku 
v glavni stvari, je turški državljan. Rojen je bil 
le
ta 1959.
9. V Nemčijo je prišel leta 1992  in zaprosil 
za azil. Septembra 1993 je sklenil zakonsko z
vezo s turško delavko, ki je bila vključena na 
zakoniti trg dela te države članice. Po skleni -
tvi zakonske zveze je umaknil svoj zahtevek za azil in oktobra 1993 mu je bilo izdano z a-
časno dovoljenje za bivanje. To dovoljenje za bivanje je bilo oktobra 1998 spremenjeno v  stalno. Takrat je namreč izpolnil pogoje, 
določene v  členu  7, prvi odstavek, Sklepa 
št. 1/80.10. Od junija 2000 sta z ženo živela ločeno. 
Ločila sta se novembra 2003.
11. M. Bozkurt je bil med bivanjem v Nem -
čiji zaposlen pri različnih delodajalcih. Nacio -
nalno sodišče navaja, da o  teh zaposlitvah ne more navesti natančnih podatkov, ker je 
M.  Bozkurt zavrnil njihovo predložitev, č e-
prav je bil zaprošen, naj to stori. Kot kaže, je 
bil od začetka leta 2000 zaradi bolezni ods o-
ten 18 mesecev. Od takrat je nezaposlen in prejema državno dajatev.
12. M. Bozkurt je bil večkrat obsojen za k a-
z
niva dejanja. Maja 1996 mu je bila zaradi 
povzročitve hude telesne poškodbe izreč e-
na zaporna kazen štirih mesecev. Novembra 2000 mu je bila izrečena zaporna kazen osmih 
mesecev za povzročitev telesne poškodbe, 
poskus povzročitve hude telesne poškodbe in poškodovanje tuje stvari. Maja 2004 je bil 
obsojen za posilstvo nekdanje žene v  steku 
z  naklepno povzročitvijo telesne poškodbe. Kot kaže, se je posilstvo zgodilo leta 2002, ko sta bila z ženo še poročena, vendar sta živela 
ločeno. Na drugi stopnji mu je bila izrečena 
zaporna kazen dveh let. Kazen je bila pogojna in januarja 2005 je bil izpuščen iz pripora.
I - 13451BOZKURT
13. Dežela Baden-Württemberg, tožena 
stranka v postopku v glavni stvari, je s skle -
p
om z  dne 26.  julija 2005 odredila izgon 
M.  Bozkurta iz Nemčije. M.  Bozkurt je ta 
sklep izpodbijal pred Verwaltungsgericht (upravno sodišče) in sklep je bil s sodbo z dne 5. julija 2006 razveljavljen. Nato je bila ta so d-
ba predmet pritožbe, ki jo je dežela Baden-
 
W
ürttemberg vložila pri Verwaltungsger i-
chtshof (višje upravno sodišče). Pritožba je 
bila s sodbo z dne 14. marca 2007 zavrnjena. 
Verwaltungsgerichtshof je v  bistvu odločilo, 
da bi morala biti odreditev njegovega izgona 
v skladu s postopki, ki so veljali za državlja -
ne Unije,5 ker je bil M. Bozkurt upravičen do 
pravice do bivanja na podlagi člena 7 Sklepa št. 1/80. Ker postopki dejansko niso bili up o-
števani, naj sklep o izgonu ne bi bil zakonit. 
Prav tako naj M. Bozkurt ne bi mogel izgubiti 
pravic iz člena 7 samo zaradi tega, ker je bil 
nezaposlen od leta 2000, ker se zaradi bolezni 
po vsej verjetnosti nikoli ne bo mogel vrniti 
na delo in ker je bil skoraj devet mesecev v z a-
poru. Nasprotno, sodno prakso Sodišča naj bi 
bilo treba razlagati tako, da ima še naprej pra -
vico do bivanja, čeprav niso bili več izpolnjeni 
pogoji, na podlagi katerih jo je pridobil. Zato naj bi bil M. Bozkurt še naprej upravičen do 
pravic iz omenjenega člena.
5 –  V zvezi s tem glej sodbo z dne 2. junija 2005 v zadevi Dörr in 
Ünal (C-136/03, ZOdl., str. I-4759, točka 69). Procesna jam -
stv
a, ki jih določata člena 8 in 9 Direktive Sveta 64/221/EGS 
z dne 25. februarja 1964 o usklajevanju posebnih ukrepov, ki zadevajo gibanje in prebivanje tujih državljanov, utemeljenih z  javno politiko, javno varnostjo ali zdravjem prebivalstva (UL L 56, str. 850), se uporabljajo za turške državljane, katerih pravni položaj določata člena 6 ali 7 Sklepa št. 1/80. Člen 9(1) te direktive v  bistvu določa, da upravni organ, razen v  pr i-
meru popolne pravice do pritožbe, ki zadrži izvršitev odločbe, in razen v nujnih primerih, ne sme sprejeti odločbe, s katero se zavrne podaljšanje dovoljenja za prebivanje ali s  katero se ukaže izgon imetnika dovoljenja za prebivanje, dokler ne da mnenja pristojni organ države gostiteljice, pred katerim ima prizadeta oseba pravico do obrambe in pomoči ali do pravnega zastopanja, kot je predvideno v  domači zakono -
daji. Čeprav naj bi bil člen 9(1) uporabljen za sklep o izgonu M. Bozkurta, mnenje pristojnega organa nikoli ni bilo prido -
bljeno, kot se zahteva v  navedeni določbi. Direktiva 64/221 je bila razveljavljena z  Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državlja -
nov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št.  1612/68  in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL  L  158, str. 77, in popravek v UL 2004, L 229, str. 35) z veljavnostjo od 30. aprila 2006.14. Dežela Baden-Württemberg je pri Bun-
de
sverwaltungsgericht (zvezno upravno 
sodišče) zoper to odločitev vložila revizijo. 
V  okviru revizije so se postavila vprašanja o  uporabi pravic, ki med drugim izhajajo 
iz člena  7 Sklepa št.  1/80, za osebo, kot je 
M. Bozkurt.
15. Bundesverwaltungsgericht je menilo, da 
rešitev spora, ki ga obravnava, zahteva razl a-
go t
e določbe, zato je prekinilo odločanje in 
I - 13452SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti 
vprašanji:
„1. Ali družinski član, ki je na podlagi skleni -
tve z
akonske zveze s turško delavko, ki je 
vključena na zakoniti trg dela države čl a-
nice, v skladu s členom 7, prvi odstavek, druga alinea, [Sklepa št.  1/80] pridobil 
pravico do zaposlitve in pravico do pr e-
bivanja, ti pravici obdrži tudi po razvezi 
zakonske zveze?
Če j
e odgovor na prvo vprašanje pritrdilen:
2. Ali gre za zlorabo pravic, kadar se zah -
t
eva pravica do bivanja na podlagi čle -
na 7, prvi odstavek, druga alinea, [Sklepa št. 1/80] zaradi nekdanje žene, če je turški državljan po pridobitvi pravic na ome-
njeni podlagi posilil nekdanjo ženo in ji 
povzročil telesno poškodbo ter bil za to 
 
k
aznivo dejanje kaznovan z  zaporno  
kaznijo dveh let?“
16. Pisna stališča so predložili M.  Bozkurt, 
danska, nemška in italijanska vlada, dežela B
aden-Württemberg in Evropska komisija. 
Obravnava ni bila zahtevana, zato je ni bilo.Ana
liza
Predhodna ugotovitev
17. Čeprav se predloženi vprašanji nana -
ša
ta na člen 7 Sklepa št. 1/80, se nacionalno 
sodišče v  predložitveni odločbi sklicuje na možnost, da bi M.  Bozkurt pridobil prav i-
ce kot turški delavec na podlagi člena 6 tega 
sklepa. Vendar v  nadaljevanju navaja, da je 
treba tako možnost izključiti, ker M. Bozkurt ni predložil niti natančnih podatkov o svojih 
zaposlitvah v Nemčiji niti listin v zvezi z nji-
mi, čeprav ga je dežela Baden-Württemberg k temu pozvala. Brez sodelovanja M. Bozkur -
ta ni mogoče določiti, ali je pridobil pravice 
na podlagi omenjenega člena oziroma ali bi 
jih morda izgubil, ker je bil več let nezaposlen.
18. Komisija v svojih pojasnilih dvomi o st a-
li
šču, ki ga je zavzelo nacionalno sodišče. 
Ugotavlja, da je v  členu  6(2) Sklepa št.  1/80 jasno navedeno, da se obdobja neprostovolj-ne brezposelnosti in odsotnosti zaradi dolgo -
trajnih bolezni sicer ne bi smela obravnavati kot obdobja zakonite zaposlitve, vendar pa ne vplivajo na pravice, pridobljene na po d-
lagi prejšnje zaposlitve. Po mnenju Komisije 
I - 13453BOZKURT
bi moralo nacionalno sodišče ponovno pr e-
sojati ta vidik. Če bi se izkazalo, da M. Bo z-
kurt ima pravice na podlagi člena 6, ne bi bilo 
treba presojati njegovega položaja na podlagi člena 7.
19. Kot ugotavlja Komisija, v  skladu z  ust a-
lj
eno sodno prakso v  postopku, določenem 
v členu 234 ES (postal člen 267 PDEU), ki t e-
melji na jasni ločitvi nalog med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, spada presoja zadevnega 
dejanskega stanja v pristojnost nacionalnega 
sodišča.
6 Tako mora tudi nacionalno sodišče, 
ki odloča o sporu in mora prevzeti odgovor -
nost za izrečeno sodno odločbo, glede na posebnosti zadeve presoditi potrebo po spr e-
jetju predhodne odločbe, da bi lahko izdalo 
sodbo, in ustreznost vprašanj, ki jih postavi 
Sodišču.
7
20. Vsekakor bi bilo koristno, če v  pomoč 
nacionalnemu sodišču pri odločitvi o  zade -
v
i, ki jo obravnava, navedem, da se strinjam 
z  ugotovitvami Komisije glede besedila in učinka člena 6 Sklepa št. 1/80. Čeprav je bil M.  Bozkurt več let nezaposlen, samo zaradi 
t
ega ne more izgubiti pravic na podlagi ome -
n
jenega člena.8 Natančna uporaba tega člena 
v 
postopku v glavni stvari je seveda popolno -
ma v pr
istojnosti nacionalnega sodišča.
6 –  Glej, na primer, sodbi z dne 15. novembra 1979 v zadevi Den -
k
avit Futtermittel (36/79, Recueil, str. 3439, točka 12) in z dne  
15. 
aprila 2010 v  zadevi Sandström (C-433/05, ZOdl., 
str. I-2885, točka 35).
7 –  Glej, na primer, sodbi z  dne 15.  decembra 1995 v  zadevi 
Bosman (C-415/93, Recueil, str.  I-4921, točka  59)  in z  dne 18. 
marca 2010 v zadevi Gielen (C-440/08, ZOdl., str. I-2323, 
točka 27).P
rvo vprašanje
21. Nacionalno sodišče s  prvim vprašanjem 
v  bistvu sprašuje, ali je pravice na podlagi 
č
lena  7, prvi odstavek, druga alinea, Sklepa 
št. 1/80 (v nadaljevanju: člen 7) mogoče uve -
ljavljati, če zadevna oseba ni več ena od „dr u-
žinskih članov“ turškega delavca, ki je zakoni -
to zaposlen v državi gostiteljici.
22. Z drugimi besedami, ali je v pristojnosti 
države članice, da te pravice pogojuje z ohra -
nitv
ijo statusa „družinskega člana“? Ta država 
članica ne bo imela možnosti odrediti izgon osebe v položaju, v kakršnem je M. Bozkurt, 
8 –  V zvezi s tem glej sodbo z dne 23. januarja 1997 v zadevi Tetik 
(C-171/95, Recueil, str. I-329, točka 38).
I - 13454SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
če naj bi se zadevne pravice po svojem na -
stanku štele za samostojne.
23. Danska in nemška vlada ter dežela B a-
den-
Württemberg zatrjujejo, da se te pravice 
izgubijo, če se status „družinskega člana“ ne 
ohrani. M. Bozkurt in Komisija trdita naspr o-
tno, in sicer naj bi bile pravice, potem ko so 
pridobljene, samostojne. Italijanska vlada z a-
trjuje, da razveza zakonske zveze M. Bozkur -
ta ne bi smela vplivati na njegove pravice na podlagi člena 7, vendar v nekaterih pogledih 
to stališče spreminja.
24. Da bi odgovorila na predloženo vpraša -
n
je, moram najprej obravnavati, koliko čle -
na 6 in 7 Sklepa št. 1/80 izpolnjujeta družb e-
no vlogo s tem, da ustvarjata pravice za turške delavce in njihove družinske člane v državah 
članicah. Nato bi se moralo upoštevati, kako 
naj bi se cilji, zaradi katerih sta bili sprejeti ti določbi, prenesli v  prakso in v  kolikšnem 
obsegu bi lahko omenjene države postavile 
pogoje za bivanje oseb, ki želijo uveljavljati te pravice. Na tem področju ni pomanjkanja sodb Sodišča in pri presoji navedene pr o-
blematike se bom precej naslonila na sodno prakso.Č
len 7 kot socialni instrument
25. Člen  7 je v  oddelku 1 Sklepa št.  1/80 (z 
naslovom „Vprašanja glede zaposlovanja in pr
ostega pretoka delavcev“) poglavja II (z na -
slovom „Socialne določbe“) tega sklepa.
26. Očitno je, da mora imeti člen 7 tak nep o-
sr
edni učinek v državah članicah, da se turški 
državljani, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih dolo-ča, lahko sklicujejo neposredno na pravice, ki jim jih ta daje.
9
27. Na podlagi člena 6 Sklepa št. 1/80, ki je 
v  istem oddelku, imajo turški delavci, ki so vk
ljučeni na zakoniti trg dela države članice, 
določene pravice do dostopa na trg dela v tej državi. Po štirih letih zakonite zaposlitve so v skladu s tem členom upravičeni do prostega 
dostopa do vsake zaposlitve, ki si jo sami izb e-
rejo, če je ta zaposlitev v državi gostiteljici.
10
28. V skladu s členom 7, prvi odstavek, imajo 
družinski člani takega delavca, ki so prido -
bili dovolj
enje, da se mu pridružijo, pravico 
do omejenega dostopa na trg dela v  državi 
gostiteljici, če v  tej državi članici zakonito prebivajo vsaj tri leta. Če v tej državi zakonito 
 9 –  Glej sodbo z dne 18. julija 2007 v zadevi Derin (C-325/05, 
ZOdl., str. I-6495, točka 47).
10 –  Za obširnejšo analizo ozadja členov 6 in 7 Sklepa št. 1/80 glej 
moje sklepne predloge, predstavljene 8. julija 2010 v zadevi 
P
ehlivan (C-484/07, točka 29 in naslednje).
I - 13455BOZKURT
prebivajo pet let, pridobijo pravico do proste -
ga dostopa do zaposlitve, ki jo sami izberejo. 
S temi določbami se začenja postopen posto -
pek vključevanja delavca in njegovih družin-
skih članov.
29. Da bi lahko zadevni družinski član uve -
lja
vljal pravice iz člena  7, mora, prvič, biti 
družinski član turškega delavca, ki je že vklju -
čen na zakoniti trg dela države gostiteljice, in drugič, od pristojnih organov pridobiti dovo -
ljenje te države, da se delavcu tam pridruži.
11
30. Postopek vključevanja, ki ga določa 
člen  7, deluje na dveh stopnjah. Prva traja tr
i leta. V tem obdobju zadevna oseba nima 
pravice zaposliti se v  državi, razen če se dr -
žava gostiteljica odloči, da postavi pogoje, ki so za družinske člane na splošno ugodnejši. 
Druga stopnja traja dve leti. Družinski član se 
lahko zaposli, vendar je pravica do zaposlitve pogojena s tem, „da imajo državljani iz držav 
članic Skupnosti pri tem prednost“. Po izteku 
tega petletnega obdobja lahko družinski član prosto sprejme vsako zaposlitev, ki si jo sam izbere.
11 –  Sodba z dne 30. septembra 2004 v zadevi Ayaz (C-275/02, 
ZOdl., str. I-8765, točka 34).31. Iz pravice iskati in/ali pridobiti zaposlitev 
nujno izhaja z njo povezana pravica do biv a-
n
ja v državi gostiteljici, brez katere prva pra -
vica ne bi bila učinkovita.12
Uporaba člena 7 v praksi
32. V kolikšnem obsegu lahko države članice 
postavijo pogoje za pravico družinskega člana 
do biv
anja?
33. Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da lahko 
zadevna država članica postavi pogoje tako g
lede prvega vstopa družinskega člana na 
njeno ozemlje kot glede njegovega bivanja v obdobju (vsaj) treh let po vstopu. Odločitev glede vstopa je popolnoma v pristojnosti dr -
žave gostiteljice. Pogoje za vstop lahko post a-
vlja prosto. Pogoji, ki jih država lahko postavi po dovolitvi vstopa, so bolj omejeni: v bistvu 
je upravičena zagotoviti, da je prisotnost 
12 –  Glej med drugim sodbo z  dne 17.  aprila 1997 v  zadevi 
Kadiman (C-351/95, Recueil, str.  I-2133, točka  29). Obra -
zlo
žitev Sodišča v  tej sodbi odseva njegove prejšnje obra -
zložitve v zvezi s členom 6 Sklepa št. 1/80: glej sodbi z dne 
20.  septembra 1990 v  zadevi Sevince (C-192/89, Recueil, str. I-3461, točka 29) in z dne 16. decembra 1992 v zadevi Kus (C-237/91, Recueil, str. I-6781, točka 22).
I - 13456SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
družinskega člana „v skladu s smislom in na -
menom člena  7, prvi odstavek“. Jasno je, na 
primer, da lahko država gostiteljica postavi 
pogoj, da družinski član živi pod isto streho z delavcem, kateremu se je na podlagi dovo -
ljenja pridružil.
13
34. Kakšni so z  vidika turškega delavca in 
njegovih družinskih članov cilji tega obdobja, o
dločilnega za pridobitev pravice?
35. V bistvu gre za dva cilja. Prvič, s  pris o-
tno
stjo družinskih članov na ozemlju države 
gostiteljice naj bi se družini omogočilo sku -
pno življenje.14 Poudarek je, vsaj na začetku, 
na izboljšanju položaja turških delavcev, in ne 
družinskih članov. Zaradi pridružitve družin-
skih članov se jim izboljša kakovost življenja v kraju, kjer delajo.
36. Drugič, namen je vključiti družinskega 
člana. Ker se družinskim članom omogoči pr
isotnost v  državi gostiteljici, imajo mo-
žnost, da postopoma postanejo del družbe te države in se na koncu tam zaposlijo. Njihov položaj v državi gostiteljici je zato „utrjen“.
15 
V tem primeru so v ospredju družinski člani, 
in ne turški delavec, ki so se mu pridružili.
13 –  Glej sodbo Kadiman, navedeno v  opombi 12  zgoraj, 
točki 33 in 41. Za obširnejšo presojo pogojev, ki jih je država č
lanica gostiteljica upravičena postaviti v  zadevnem obdo -
bju, glej moje sklepne predloge v zadevi Pehlivan (navedene v opombi 10 zgoraj, točka 39 in naslednje).
14 –  Glej sodbo Kadiman (navedena v  opombi 12  zgoraj, točki 35 in 36).37. Kakšen je položaj po izteku obdobja, o d-
lo
čilnega za pridobitev pravice? Ali lahko dr -
žava gostiteljica po tem, ko so družinski člani 
pridobili neomejeno pravico do dostopa na trg dela v tej državi, še naprej postavlja pogo-
je glede njihove pravice do bivanja? Ali lahko 
dejansko reče osebi, kot je M. Bozkurt: „V tej državi lahko ostanete, dokler ste poročeni. Če 
bi se vaša zakonska zveza kdaj razvezala, si 
pridržujemo pravico, da vas izženemo z naš e-
ga državnega ozemlja. “
38. Prepričana sem, da država članica gosti-
t
eljica v tem primeru ne sme več postavljati 
pogojev glede pravice do bivanja. Čas za to je minil.
39. To ugotovitev potrjuje sodna praksa Sodi-
š
ča glede člena 7, in sicer tako glede presoje te 
pravice na splošno kot tudi glede presoje p o-
sebnih primerov, v katerih je Sodišče potrdilo njen nepretrgan obstoj. S splošnega vidika je 
Sodišče poudarilo samostojnost pravice, ki se 
lahko uveljavi po izteku obdobja, odločilnega 
15 –  V zvezi s  tem glej sodbo Kadiman (navedena v  opombi 
12 zgoraj, točki 35 in 36).
I - 13457BOZKURT
za pridobitev pravice. Tako je Sodišče v sodbi 
v  zadevi Ergat16 navedlo, da „države članice 
po tem triletnem obdobju niso več upraviče -
ne postavljati pogojev za bivanje družinskega člana turškega delavca“ in da mora „to […] še posebej veljati v primeru turškega migranta, 
ki […] izpolnjuje pogoje, določene v členu 7, 
prvi odstavek, druga alinea“ (to pomeni, da je pet let zakonito prebival v  državi članici 
gostiteljici).
17 Pozneje je status družinskega 
člana, ki je izpolnil pogoje iz člena  7, opre -
delilo kot status osebe, ki „je […] že zakoni-
to vključena v državo članico gostiteljico“ in „ima možnost, da […] se stalno vključi v svojo 
državo članico gostiteljico. “
18 V sodbi v zade-
vi Eyüp19 se je oprlo na zahtevo, da „se mora 
združitev družine, ki je bila razlog za vstop zadevne osebe na ozemlje zadevne države 
članice, dokazati z določenim obdobjem de -
janskega skupnega bivanja z delavcem v sku -
pnem gospodinjstvu, ki mora trajati, dokler zadevna oseba ne pridobi pravice do vstopa na trg dela te države“.
20
40. Sodišče je izpostavilo nalogo člena 7, da 
se družinski člani, ki imajo pravice na podlagi tega člena, vključijo v  družbo države gosti -
t
eljice, in pri tem poudarilo, da pravica do 
bivanja, ki je povezana s pravico do dostopa 
na tr
g dela v zadevni državi članici, „ni odv i-
sna o
d ohranjanja pogojev za dostop do [te 
pravice]“.21 V  sodbi Ergat je navedlo, da bi 
bila „brezpogojna pravica do zaposlitve, ki 
si jo zadevna oseba sama izbere, ki je tudi ne 
ovira prednost za delavce držav članic, […] 
p
opolnoma brez pomena, če bi imeli pristoj -
ni nac
ionalni organi možnost pogojevati ali 
ome
jevati izvajanje natančno določenih pra -
v
ic, ki so s [Sklepom št. 1/80] dane delavcem 
migrantom“.22
16 –  Sodba z dne 16. marca 2000 (C-329/97, Recueil, str. I-1487).
17 –  Točki 38 in 39.
18 –  Točki 42 in 43.
19 –  Sodba z dne 22. junija 2000 (C-65/98, Recueil, str. I-4747).
20 –  Točka 28 (moj poudarek).41. Sodišče je pri uporabi te utemeljitve v p o-
samez
nih primerih odločilo, na primer, da se 
pravice na podlagi člena  7 lahko učinkovito uveljavljajo, čeprav je upravičenčev oče, z a-
radi katerega je upravičenec pridobil pravico 
do bivanja, zapustil državo gostiteljico, ko so 
se te pravice uveljavljale, in tam ni več niti 
 
pr
ebival niti ni bil več zaposlen.23 Prav tako  
je odločilo, da dejstvo, da nekdo, ki je izpolnil 
pogoje iz člena 7, prvi odstavek, pri 23 letih še 
21 –  Glej sodbo Ergat (navedena v opombi 16 zgoraj, točka 40) in 
sodbo z  dne 11.  novembra 2004 v  zadevi Cetinkaya 
(C
-467/02, ZOdl., str. I-10895, točka 31).
22 –  Glej točko  41. Glej tudi sodbo z  dne 25.  septembra 2008 
v zadevi Er (C-453/07, ZOdl., str. I-7299, točka 27).
23 –  Glej sodbo z  dne 19.  novembra 1998 v  zadevi Akman 
(C-210/97, Recueil, str. I-7519, točka 51).
I - 13458SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
vedno ni zaposlen, ne nasprotuje njegovemu 
upravičenju do pravice do bivanja.24
42. Res je, da se ta sodna praksa nanaša na 
osebe, ki so bile v nasprotju z M. Bozkurtom „
družinski člani“, ko je država gostiteljica i z-
podbijala njihovo pravico do bivanja. Vendar pa trditve, ki so jih v svojih stališčih navedle danska in nemška vlada in dežela Baden-
 
W
ürttemberg, da je M.  Bozkurt zato, ker ni 
več nepretrganih družinskih vezi, zdaj izgubil vse pravice, ki jih je imel na podlagi člena 7, 
po mojem mnenju zgrešijo bistvo. Iz predlo -
žitvene odločbe je razvidno, da je bil M. Bo z-
kurt pet let družinski član turške delavke, ki 
je bila vključena na zakoniti trg dela države 
članice, v tem primeru Nemčije. Iz nje nik a-
kor ni razvidno, da v  tem času ni spoštoval 
pogojev, ki so mu bili naloženi. Zato je po 
koncu tega petletnega obdobja pridobil vse 
pravice na podlagi člena 7. Te pravice so bile samostojne in razen v  dveh primerih, ki ju 
bom obravnavala v naslednji točki, še naprej 
obstajajo. Po mojem mnenju dejstvo, da se je pozneje razvezal in izgubil razmerje „dr u-
ž
inskega člana“, nikakor ne more vplivati na 
njegov položaj.
24 –  Glej sodbo Er (navedena v  opombi 22  zgoraj, točka  31), 
v kateri je poudarjeno, da se člen 7 v tem smislu razlikuje od č
lena 6(1) Sklepa št. 1/80. Glej tudi sodbo z dne 7. julija 2005 
v zadevi Aydinli (C-373/03, ZOdl., str. I-6181, točka 31) in sodbo Derin (navedena v opombi 9 zgoraj, točka 56).43. Omenjeni izjemi sta naslednji. Turški dr -
ž
avljani, ki so pridobili brezpogojno pravico 
do bivanja in dostopa na trg dela v državi go -
stiteljici, lahko ti pravici izgubijo v dveh pr i-
merih. Prvi se nanaša na javni red, javno var -
nost in javno zdravje, kot jih določa člen 14(1) 
Sklepa št.  1/80. K  njemu se bom še vrnila.25 
V  drugem pa gre za to, da zadevna stranka 
zapusti ozemlje države gostiteljice za daljše 
obdobje brez upravičenega razloga.26
44. Prvi primer tako odraža stalno pravico 
države članice, da turškega državljana izže -
ne s 
svojega ozemlja iz posebej utemeljenega 
razloga – pravica, ki jo ima tudi glede drž a-
vljanov EU. Drugi primer odraža dejstvo, da imeti neomejeno pravico do bivanja smiselno 
ni enako kot imeti državljanstvo države gosti -
teljice ali uživati posebne pravice, povezane 
z državljanstvom Unije.
25 –  Glej točko 71 in naslednje teh sklepnih predlogov.
26 –  Glej med drugim sodbo Ergat (navedena v opombi 16 zgo -
ra
j, točka  48); sodbo z  dne 4.  oktobra 2007 v  zadevi Polat 
(C-349/06, ZOdl., str.  I-8167, točka  21)  in sodbo z  dne 
18.  decembra 2008 v  zadevi Altun (C-337/07, ZOdl., str. I-10323, točka 62).
I - 13459BOZKURT
45. Prepričana sem, da je precej očitno, da sta 
to e dina  razloga, iz katerih lahko prenehajo 
pravice, ki jih ima oseba, kot je M. Bozkurt.27
46. Nacionalno sodišče se v svoji predložitv -
eni odločbi sklicuje na vpliv, ki bi ga lahko ime -
la Uredba št.  1612/6828 na položaj M.  Bo z-
kurta. V  zvezi s  tem je Sodišče odločilo, da 
člen 7 ne vsebuje opredelitve pojma „družin -
ski član“, zato bi se zaradi enotne razlage tega 
pojma v  členu  7 bilo mogoče sklicevati na 
opredelitev tega pojma v tej uredbi.29 V sodbi 
v zadevi Reed30 je Sodišče v zvezi s členom 10 
Uredbe št. 1612/68 odločilo, da pojem „druž i-
na“ delavca ne zajema njegovega neporočene -
ga partnerja.31 Nacionalno sodišče (katerega 
utemeljitev v tem pogledu podpirata danska in nemška vlada) sprašuje, ali to pomeni, da 
je pravica M. Bozkurta do bivanja prenehala z razvezo njegove zakonske zveze.
47. Po mojem prepričanju iz zgornje presoje 
izhaja, da vprašanje smiselne uporabe Uredbe št. 1612/68 za osebo v položaju, v kakršnem 
j
e M.  Bozkurt, po preteku petletnega obdo -
bja in pr
idobitvi popolnih pravic iz člena 7 ni 
več pomembno. Vprašanje, ali je M. Bozkurt družinski član, se v tem okviru preprosto ne 
postavi. Pomembno je, da je bil družinski član 
me
d petletnim obdobjem, odločilnim za pr i-
dobit
ev pravice.
27 –  Glej med drugim sodbo Cetinkaya (navedena v  opombi 
21 zgoraj, točka 38).
28 –  Uredba Sveta (EGS) št.  1612/68 z  dne 15.  oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (UL L 257, str. 2), k
akor je bila spremenjena. Z veljavnostjo od 30. aprila 2006 
sta bila člena 10 in 11 te uredbe razveljavljena in nadome -
ščena z Direktivo 2004/38.
29 –  Glej sodbo Ayaz (navedena v opombi 11 zgoraj, točka 38).
30 –  Sodba z dne 17. aprila 1986 (59/85, Recueil, str. 1283).
31 –  Glej točko 16.48. Nazadnje moram obravnavati uporabo 
člena 59 Dodatnega protokola, ki so ga prav 
t
ako izpostavili nacionalno sodišče ter dan -
ska, nemška in italijanska vlada. V  skladu s to določbo se učinkovito preprečuje, da bi se v  primerljivih položajih turški državljani 
ugodneje obravnavali kot državljani Unije. 
 
V skladu z zakonodajo Skupnosti, ki je velja -
la v času odreditve izgona M. Bozkurta,32 so 
celo sami državljani Unije, ki so vstopili v dr -
žavo članico in v njej bivali kot družinski čl a-
ni, v primeru razveze zakonske zveze z osebo, 
s  katero so se tam združili, izgubili pravico 
do bivanja. Če bi se člen 7 razlagal tako, da je 
imel M. Bozkurt nepretrgano pravico do bi-vanja v enakovrednih okoliščinah, bi bil (kot 
se zatrjuje) zaradi tega ugodneje obravnavan. 
32 –  Glej točko 46 teh sklepnih predlogov.
I - 13460SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
Tak izid bi bil v nasprotju s členom 59 in bi ga 
bilo zato treba zavrniti.
49. S tem se ne strinjam.
50. Kot je Komisija pravilno poudarila v svo -
jih st
ališčih, je bila smiselno enaka trditev –  
zadeva se je nanašala na otroka, ne na za -
konca – obravnavana in zavrnjena v sodbi D e-
rin.33 Ta zadeva se je nanašala na otroka tur -
škega državljana, ki je uveljavljal pravico do  
biv
anja na podlagi člena 7, čeprav je bil starejši 
od 21 let in s starši, ki se jim je želel pridružiti v  državi gostiteljici, ni več živel niti ga niso vzdr -
ževali. Sodišče je pri ugotavljanju veljavnosti 
 
č
lena 59 primerjalo pravice, ki so jih imeli na 
voljo državljani Unije, in pravice, ki so bile na 
voljo turškim državljanom. Ugotovilo je, da 
imajo otroci državljanov Unije brezpogojno pravico, da se pridružijo svoji družini v drž a-
vi gostiteljici, medtem ko je bila enakovredna 
pravica otrok turških državljanov pogojna, 
ker se je zanjo zahtevala odobritev organov zadevne države. Nato je ugotovilo, da imajo 
otroci državljana Unije pravico, da v  državi 
gostiteljici opravljajo vsako delo kot zap o-
slena oseba, medtem kot je bila enakovredna 
pravica otrok turških državljanov posebej 
urejena v členu 7, prvi odstavek. Na koncu je poudarilo, da turški državljani nimajo pravice do prostega gibanja v Skupnosti in da lahko 
i
zgubijo pravico do bivanja v primerih, za k a-
t
ere velja člen 14 Sklepa št. 1/80, ali če zapu -
stij
o državo gostiteljico za daljše časovno ob -
dobj
e ali brez upravičenih razlogov.34 Sodišče 
je zato odločilo, da položaja otroka turškega 
delavca „ni mogoče učinkovito primerjati“ 
s 
položajem potomca državljana države čl a-
nic
e glede na pomembne razlike, ki obstajajo 
med njunima pravnima položajema.35
33 –  Navedena v opombi 9 zgoraj.51. Po mojem mnenju nič ne nasprotuje up o-
ra
bi te utemeljitve za osebo, kot je M.  Bo z-
kurt, v  vlogi nekdanjega zakonca turškega 
državljana.
52. Iz navedenega izhaja, da je treba trditev, 
ki se opira na člen 59 Dodatnega protokola, z
avrniti.
53. Zaradi vsega zgoraj navedenega menim, 
da bi moral biti odgovor na prvo vprašanje, d
a se pravica do bivanja in zaposlitve, ki jo 
zakonec turškega delavca, ki je vključen na zakoniti trg dela države članice, pridobi kot 
 
družinski član na podlagi člena 7, prvi odsta -
vek, druga alinea, ohrani tudi po razvezi  
z
akonske zveze.
34 –  Točke od 62 do 67.
35 –  Točka 68.
I - 13461BOZKURT
Drugo vprašanje
54. To je pomembno vprašanje. Preden bom 
obravnavala pravna vprašanja, ki se tukaj p o-
st
avljajo, bi rada poudarila, da se v tej zadevi 
ne obravnava posilstvo in odnos do njega. Gre 
za vprašanje, kdaj gre za zlorabo pravic v pr i-
meru razpada zakonske zveze, na podlagi k a-
tere je mogoče uveljavljati pravico do bivanja na podlagi člena 7. To je okvir, v katerem bi se moralo rešiti vprašanje. Pravica države čl a-
nice, da izžene osebe v položaju, v kakršnem je M.  Bozkurt, je ločena problematika, ki jo ureja člen 14 Sklepa št. 1/80 in ki jo bom pr e-
sojala v točki 71 in naslednjih.
55. Nacionalno sodišče z drugim vprašanjem 
sprašuje, ali gre za zlorabo pravic, kadar ne k-
do, k
ot je M. Bozkurt, zahteva pravico do bi -
vanja na podlagi člena 7, prvi odstavek, druga alinea, zaradi nekdanje žene, če je po prido -
bitvi te pravice posilil svojo nekdanjo ženo in 
ji povzročil telesno poškodbo in je bil za to 
kaznivo dejanje kaznovan s pogojno kaznijo dveh let zapora.
56. Danska in nemška vlada ter dežela Baden-  
W
ürttemberg zatrjujejo, da je tako ravnanje 
dejansko zloraba pravic. Zato naj bi bila drž a-
va članica pristojna, da M. Bozkurtu odvzame pravico do bivanja. Italijanska vlada meni, da 
bi se to vprašanje najprimerneje obravnavalo ob up
oštevanju člena  14(1) Sklepa št.  1/80. 
To problematiko bom obravnavala spodaj.36 
Komisija zatrjuje, da bi bilo napačno, če bi se pojem zlorabe pravic uporabil za položaj, 
kakršen je položaj M.  Bozkurta v  postopku v glavni stvari.
57. Strinjam se s Komisijo.
58. Brez dvoma je splošno načelo prava 
Evropske unije, da je zloraba pravic prepove -
d
ana.37 Zato prava EU ni mogoče uporabiti za 
namene goljufije ali zlorabe.38
59. Ugotovljeno je bilo, da je za ugotovitev, 
ali je v  posameznem primeru ravnanje bilo zlora
ba pravic, merilo preizkusa, „ali je p o-
dano potvarjanje namenov in ciljev določbe Skupnosti, ki podeljuje zadevno pravico“.
39
36 –  Glej točko 71 in naslednje teh sklepnih predlogov.
37 –  Glej, na primer, sodbo z dne 5. julija 2007 v zadevi Kofoed 
(C-321/05, ZOdl., str. I-5795, točka 38).
38 –  Glej med drugim sodbe z dne 12. maja 1998 v zadevi Kef a-
l
as in drugi (C-367/96, Recueil, str. I-2843, točka 20); z dne 
23.  marca 2000 v  zadevi Diamantis (C-373/97, Recueil, 
str. I-1705, točka 33) in z dne 20. septembra 2007 v zadevi Tum in Dari (C-16/05, ZOdl., str. I-7415, točka 64).
39 –  Glej točko  115 sklepnih predlogov generalnega pravobra -
nilc
a A. Tizzana, predstavljenih v zadevi Zhu in Chen (sodba 
z dne 19. oktobra 2004, C-200/02, ZOdl., str. I-9925).
I - 13462SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
60. Pravica, ki je sporna v postopku v glavni 
stvari, je pravica do bivanja, ki izhaja iz čle -
na 
7. Pojasnila sem že, kakšni so smisel in cilji 
te pravice.40
61. Ali je mogoče reči, da je protipravno ra v-
nan
je M. Bozkurta samo po sebi povzročilo, 
da ta pravica preneha?
62. Menim, da ne.
63. Iz nobene od navedb v predložitveni o d-
lo
čbi ne izhaja, da gre v tem primeru za nav i-
dezno zakonsko zvezo, sklenjeno zaradi pr i-
dobitve koristi, ki jih sicer ne bi bilo mogoče 
pridobiti. Sodišče je ugotovilo, da na podlagi 
zakonske zveze iz preračunljivosti ni mogoče 
pridobiti pravic v skladu s pravom Evropske unije.
41 Če bi M.  Bozkurt poskusil pridobiti 
pravice na podlagi člena 7 s sklenitvijo nav i-
deznega razmerja, bi bile take pravice brez vrednosti.
42 Vendar v  obravnavani zadevi ne 
gre za tak primer.
64. Posilstvo je zelo hudo kaznivo dejanje. 
Ker je bila žrtev M.  Bozkurta njegova žena, je nedvomno zlorabil zakonsko zvezo. Ven-
d
ar pa po mojem mnenju to ni ravnanje, ki bi 
pomenilo zlorabo pravice do bivanja  M. 
Boz-
kur
ta na podlagi člena 7, zaradi katerega bi se 
moral
a ta pravica šteti za izgubljeno na po d-
l
agi načel, predstavljenih zgoraj.
40 –  Glej točko 25 in naslednje teh sklepnih predlogov.
41 –  Glede Uredbe št.  1612/68 glej sodbo z  dne 23.  septem -
bra 2003 v 
zadevi Akrich (C-109/01, Recueil, str.  I-9607, 
točka  61). Glede člena  6 Sklepa št.  1/80 glej sodbo z  dne 
5.  junija 1997 v  zadevi Kol (C-285/95, Recueil, str.  I-3069, točka 25).
42 –  Po mojem mnenju tudi po izteku obdobij, določenih v členu 7. Glej točko 89 in naslednje mojih sklepnih predlo -
gov v z
adevi Pehlivan (navedeni v opombi 10 zgoraj).65. Za navedeno imam dva razloga.
66. Prvič, če je treba sporno pravico razlagati 
kot samostojno, kot sem tudi predlagala, je po 
moj
em mnenju napačno stališče, da je bila ta 
pravica zlorabljena zaradi kaznivega dejanja, storjenega zoper osebo, zaradi katere je bila pravica pridobljena. Če je pravica samostoj -
na, že po definiciji ni več mogoče spraševati o njenem izvoru.
67. Drugič, da bi odločili, ali gre za zlorabo  
pravic v  smislu člena  7, je treba upoštevati  
p
ogoje, določene v sodni praksi. V sodbi v z a-
devi Emsland-Stärke43 je Sodišče odločilo, 
da je treba uporabiti dvostopenjski preizkus. 
Najprej je treba ugotoviti skupek objektivnih 
okoliščin posameznega primera, iz katerih izhaja, da čeprav so bili spoštovani formalni 
pogoji, določeni v predpisu Skupnosti, cilj, ki 
mu sledi ta predpis, ni bil dosežen. Kot drugo pa je potreben subjektivni element, ki je v na -
menu pridobiti korist, ki izhaja iz predpisa 
43 –  Sodba z  dne 14.  decembra 2000 (C-110/99, Recueil, 
str. I-11569).
I - 13463BOZKURT
Skupnosti, tako da se umetno ustvarijo po -
goji za pridobitev te koristi.44 Ta subjektivni 
element mora biti „edini namen“ spornega 
ravnanja.45
68. Jasno je, da ravnanje, ki se očita v primeru 
M. Bozkurta, ne more izpolnjevati obeh nave -
denih z
ahtev. Ni mogoče reči, da je bil edini 
namen njegove poroke z gospo Bozkurt pr i-
dobiti korist, ki izhaja iz predpisa Skupnosti. 
Nacionalno sodišče ugotavlja, da M. Bozkurt 
zaradi svojega ravnanja „ni vreden“, da prido-
bi pravice iz člena 7. Morda že res, vendar na podlagi prava Skupnosti taka nevrednost in 
zloraba pravic nista eno in isto. „Nevrednost“ 
ni merilo, določeno v sodbi Emsland-Stärke.
46
69. Zaradi celovitosti bi dodala, da iz tega 
sklepa logično izhaja, da očitano ravnanje t
udi ne bi bilo zloraba pravic v smislu prava 
Evropske unije, če bi se zgodilo v triletnem ali petletnem obdobju, ki sta navedena v členu 7, prvi odstavek.
70. Zaradi vsega zgoraj navedenega menim, 
da bi moral biti odgovor na drugo vprašanje, da ne gre za zlorabo pravic, kadar se zaht e-
v
a pravica do bivanja na podlagi člena 7, prvi 
odstavek, druga alinea, zaradi nekdanje žene, če je zadevna oseba po pridobitvi pravic na 
omen
jeni podlagi slednjo posilila in ji povzr o-
č
ila telesno poškodbo in je bila za to kaznivo 
dejanje kaznovana s pogojno kaznijo dveh let zapora.
44 –  Glej točki 52 in 53.
45 –  Točka  50. Glej tudi sodbo Kofoed (navedeno v  opombi 
37 zgoraj, točka 38), v kateri je Sodišče navedlo, da se sporne zlora
be izvedejo „samo“ z namenom pridobiti ugodnosti.
46 –  Navedena v opombi 43 zgoraj.K
ončne ugotovitve
71. Čeprav je nacionalno sodišče v  svoji 
predložitveni odločbi navedlo člen  14 Skle-
p
a št. 1/80, v zvezi z njim ni podalo posebne 
utemeljitve. Če prav razumem, je bil poskus izgona M. Bozkurta v letu 2005 neuspešen z a-
radi ovire iz člena 9 Direktive 64/221. Jasno je 
bilo, da bi bilo treba za to, da bi bila odločba 
o izgonu veljavna, to določbo spoštovati, a ni bila spoštovana.
47
72. Kljub temu se ni mogoče izogniti nek a-
k
šnemu občutku nelagodja, ki preveva tako 
predložitveno odločbo kot stališča danske in nemške vlade ter dežele Baden-Württemberg, če bi se že kaznovani osebi, kot je M. Bozkurt, 
47 –  Glej točko 13 in opombo 5 teh sklepnih predlogov.
I - 13464SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-303/08
dovolilo ostati na državnem ozemlju: nekako 
je treba ukrepati.
73. Ne bi rekla, da je poskus „obstranske“ 
obravnave vprašanja izgona kot v  primeru p
ostopka v  sporu o  glavni stvari že vnaprej 
nujno obsojen na neuspeh. Kdor ne izpolnju -
je pogojev iz člena 7, če se razlaga pravilno, nima pravice ostati na ozemlju države gosti -
teljice in je lahko izgnan.
74. Vendar se mi zdi, da se bo pri vprašanju, 
ali je turški državljan, ki je uveljavil svoje pra-v
ice na podlagi Sklepa št. 1/80, lahko izgnan 
iz države članice, problematika na splošno najlažje obravnavala z uporabo člena 14 tega sklepa kot izhodišča. Ta določba je konec 
koncev namenjena urejanju izgona ravno 
v takih vrstah zadev.
75. Pravila o  uporabi člena  14(1) Sklepa 
št.  1/80 je Sodišče jasno postavilo. V  nad a-
lj
evanju podajam kratek povzetek. Če želijo 
nacionalni organi izgnati osebo na podlagi tega člena, morajo presoditi osebno vedenje storilca kaznivega dejanja in ugotoviti, ali to ve
denje pomeni trenutno, resnično in zado -
sti resno nevarnost za javni red in javno var -
nost, obenem pa morajo spoštovati načelo 
sorazmernosti. Natančneje, ukrep izgona, ki 
temelji na členu  14(1) tega sklepa, je mogo -
če sprejeti le, če bi osebno vedenje zadevne 
osebe pomenilo konkretno nevarnost novih 
hudih kršitev javnega reda. Takega ukrepa torej ni mogoče odrediti avtomatično zaradi 
kazenske obsodbe in z namenom splošne pr e-
vencije.
48 Nacionalno sodišče, ki je pristojno 
za presojanje zakonitosti odreditve izgona v  teh okoliščinah, mora upoštevati dejstva, 
ki so nastala po izdaji dokončne odločbe pr i-
stojnih organov in ki bi lahko pomenila, da je 
trenutna grožnja za javni red, ki bi jo pomeni -
lo osebno vedenje zadevne osebe, prenehala 
obstajati ali pa se je zmanjšala.
49
76. Vse postopkovne zahteve na podlagi pra -
v
a Evropske unije in nacionalnega prava je 
treba seveda upoštevati.
77. Ali je glede na navedeno ozadje člen 14(1) 
Sklepa št. 1/80 mogoče uporabiti za dejansko st
anje v postopku v glavni stvari, kakršno je 
zdaj, je vprašanje, ki ga lahko preizkusi zgolj nacionalno sodišče.
48 –  Glej sodbo Derin (navedena v opombi 9 zgoraj, točka 74).
49 –  Glej sodbo Cetinkaya (navedena v  opombi 21  zgoraj, 
točka 47).
I - 13465BOZKURT
Predlog
78. Glede na vse zgoraj navedeno predlagam, da Sodišče na vprašanji, ki ju je predlo -
ž
ilo Bundesverwaltungsgericht, odgovori:
1. Pravica do bivanja in zaposlitve, ki jo zakonec turškega delavca, ki je vključen na 
zakoniti trg dela države članice, pridobi kot družinski član na podlagi člena 7, 
pr
vi odstavek, druga alinea, Sklepa št. 1/80 Pridružitvenega sveta EGS-Turčija, 
se ohrani tudi po razvezi zakonske zveze.
2. Kadar se zahteva pravica do bivanja na podlagi člena 7, prvi odstavek, druga ali -
ne
a, zaradi nekdanje žene, če je zadevna oseba po pridobitvi pravic na omenjeni 
podlagi slednjo posilila in ji povzročila telesno poškodbo in je bila za to kaznivo dejanje kaznovana s pogojno kaznijo dveh let zapora, ne gre za zlorabo pravic.