1
2
3
4
5
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
4—
5—
ECLI:EU:C:2014 :288 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
PAOLA M ENGOZZIJA,
predstavljeni 30. aprila 2014  
Jezik izvirnika: italijanščina.Zadeva C-3 3 8 / 1 3
Marjan Noor zia(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Ve rwaltungsgerichtshof (Avstrija))
„Pravica do združitve dr užine — Direktiva 2003 /86/ES — Člen 4(5) — Nacionalna zakono daja, ki 
določa, da m orata sponzor in zakonec pred vložitvijo prošnje za združitev dr užine dopolniti 21 let“
1. „Zakonska z veza se sme s kleniti samo s svobodno i n polno p rivolitvijo obeh bodočih zakoncev.“ 
Tako d oloča člen 16(2) Splošne deklaracije o človekovih pravicah. 
Splošna deklaracija o človekovih pravicah, sprejeta 10. decembra 1948 z resolucijo št. 217 A (III) Generalne skupščine Združenih narodov. 
Glej v istem s mislu tudi člen 23(2) Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah.2. S t em p redlogom z a s prejetje p redhodne o dločbe, ki g a j e p redložilo a vstrijsko 
Verwaltungsgerichtshof, se Sodišču prvič predlaga, naj zavzame s tališče glede določbe iz Direktive 
2003 /86/ES 
Direktiva Sveta 2003 /86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve dr užine (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, 
str. 224). v zvezi s pravico do združitve dr užine, katerega poseben cilj je preprečiti prisilne poroke 
ali poroke, pri ka terih se vsaj eden od zakoncev p oroči brez svobodne in polne privolitve, ker je žrtev 
fizične ali psihične prisile, kot so grožnje ali druge čustvene ali v najhujših primerih fizične zlorabe. 
Prisilne poroke se lahko ra zlikujejo od dogovorjenih porok, pri ka terih imata družini mladoporočencev p revladujočo vlogo pri dogovarjanju 
o sklenitvi zakonske zveze, vendar j e kon čna odločitev gl ede njene sklenitve o dvisna od mladoporočencev. Meja me d dogovorjeno in prisilno 
poroko je vseeno p ogosto tanka.3. Prisilne poroke so v Evropi prikrite, vendar kl jub temu ta praksa ni zanemarljiva. 
Iz odgovorov ve čine vlad dr žav članic n a javnem p osvetovanju o pravici do združitve dr užine, ki j e potekalo leta 2012 ( glej 
http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/public-consultation/2012 /consulting_0023 _en.htm), je ra zvidno, da j e m alo statističnih 
podatkov o razširjenosti pojava prisilnih porok v Evropski u niji. Ve ndar j e bilo na podlagi raziskav, izvedenih na primer v Združenem 
kraljestvu, ocenjeno, da s e je leta 2009 ve čina ovadb nanašala na prisilne poroke, in sicer na od 5000 d o 8000 p orok samo v tej državi članici. 
V Nemčiji je bilo leta 2008 z aznanih ve č ko t 3400 p rimerov. Da bi se ta pojav, 
pri ka terem s o grobo kršene temeljne človekove p ravice, zlasti pravice žensk, omejil, je bila v Direktivo 
2003 /86 v ključena določba, za razlago ka tere nacionalno s odišče prosi Sodišče.
4. Vendar ko t bo prikazano v nadaljevanju, mora biti v obravnavanem p rimeru zakonito izpolnjevanje 
tega cilja usklajeno z zahtevami, ki i zhajajo iz pravice do spoštovanja dr užinskega življenja parov, 
poročenih z iskreno p rivolitvijo.
6
7
6—
7—
2 ECLI:EU:C:2014 :288SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
I – Pravni okvir
A – Evropska ko nvencija o človekovih pravicah
5. Člen 8 Evropske kon vencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju: 
EKČP), 
Konvencija, podpisana v Rimu 4. novembra 1950 . naslovljen „Pravica do spoštovanja zasebnega in dr užinskega življenja“, določa:
„1.Vsakdo ima pravico do spoštovanja svojega zasebnega in dr užinskega življenja, svojega doma in 
dopisovanja.
2. Javna oblast se ne sme vme šavati v izvrševanje te pravice, razen če je to določeno z zakono m in 
nujno v demokratični družbi zaradi dr žavne varnosti, javne varnosti ali ekono mske b laginje dr žave, 
zato da s e prepreči nered ali zločin, da s e zavaruje zdravje ali morala ali da s e zavarujejo pravice in 
svoboščine drugih ljudi.“
B – Pravo Unije
6. Člen 7 Listine Evropske u nije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), naslovljen „Spoštovanje 
zasebnega in dr užinskega življenja“, določa:
„1.Vsakdo ima pravico do spoštovanja svojega zasebnega in dr užinskega življenja, stanovanja ter 
komunikacij.“
7. Direktiva 2003 /86 d oloča pogoje za uveljavljanje pravice do združitve dr užin, ki j o imajo dr žavljani 
tretjih držav, ki z akonito prebivajo na ozemlju držav članic. Navedena dir ektiva v skladu s svojo uvodno 
izjavo 2 spoštuje temeljne pravice, zlasti pravico do spoštovanja dr užinskega življenja, določeno 
v številnih instrumentih me dnarodnega prava, me d ka terimi sta zlasti člen 8 EKČP in člen 7 Listine.
8. V členu 4 Direktive 2003 /86 je opredeljen kr og oseb, družinskih članov sponzorja, ki i majo lahko 
pravico do prebivanja na podlagi združitve dr užine. V skladu z odstavkom 1(a) navedenega člena me d 
take o sebe spada s ponzorjev zakonec.
9. Odstavek 5 istega člena 4 Direktive 2003 /86 d oloča:
„Da se zagotovi boljša integracija in preprečijo prisilne poroke, lahko dr žave č lanice zahtevajo, da 
sponzor in njegov zakonec dosežeta neko m inimalno s tarost in največ 21 let, preden se mu zakonec 
lahko p ridruži.“
C – Nacionalno pravo
10. Niederlassungs- u nd Au fenthaltsgesetz (zakon o nastanitvi in prebivanju) 
BGBl. I, 100 /2005 , v spremenjeni različici, objavljeni v BGBl. I, 111 /2010 . določa, da p ristojni 
avstrijski organi družinskim članom dr žavljanov tretjih dr žav pod določenimi pogoji izdajo dovoljenje 
za prebivanje. V skladu s členom 2 Niederlassungs- und Au fenthaltsgesetz je družinski član v smislu 
tega zakona: „zakonec […]; to ve lja tudi z a registrirane partnerje; zakonci in registrirani partnerji 
morajo v trenutku v ložitve p rošnje že dopolniti 21 let […]“.
ECLI:EU:C:2014 :288 3SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
II – Dejansko stanje, nacionalni postopek in vprašanje za predhodno odločanje
11. M. Noorzia, tožeča stranka v postopku v glavni stvari, je afganistanska dr žavljanka, rojena 
1. januarja 1989 .
12. M. Noorzia je 3. septembra 2010 n a avstrijskem ve leposlaništvu v Islamabadu (Pakistan) zaprosila 
za izdajo dovoljenja za prebivanje zaradi z družitve dr užine, in sicer z zakonskim m ožem, rojenim 
1. januarja 1990 , ki j e prav tako a fganistanski dr žavljan in prebiva v Avstriji.
13. Bundesministerin für Inneres (ministrica za no tranje zadeve), nasprotna stranka v postopku 
v glavni stvari, je s sklepom z dne 9. marca 2011 p rošnjo za združitev dr užine zavrnila. Avstrijski 
organ je zavrnitev p rošnje obrazložil s tem, da j e mož M. Noorzia pred sprejetjem s klepa o zavrnitvi 
prošnje za združitev dr užine sicer dopolnil 21 let, ve ndar n aj bi bil v skladu z avstrijskim zakono m za 
določitev starostne me je odločilen trenutek vložitve p rošnje, in ne trenutek sprejetja sklepa. Ker pa 
mož ob vložitvi prošnje za združitev dr užine še ni dopolnil 21 let, naj ne bi bil izpolnjen posebni 
pogoj za vložitev p rošnje v skladu s predpisi.
14. M. Noorzia je sklep o zavrnitvi izpodbijala, zadevo pa je obravnavalo predložitveno s odišče.
15. Navedeno s odišče najprej ugotavlja, da v členu 4(5) Direktive 2003 /86 n i opredeljeno, ali je za 
določitev v njem n avedene starostne me je, ki j o lahko dr žave d oločijo, da b i bila mogoča združitev 
družine, upošteven trenutek odločitve o rgana, trenutek dejanskega vstopa na ozemlje zadevne dr žave 
članice ali ka teri dr ugi trenutek. P redložitveno s odišče poleg tega u gotavlja, da j e avstrijski 
zakono dajalec izrecno p ojasnil, da j e starostna me ja 21 let formalni pogoj za izdajo dovoljenja za 
prebivanje zaradi z družitve dr užine, da m ora biti ta pogoj izpolnjen ob vložitvi prošnje za združitev in 
da s e v primeru n jegove n eizpolnitve n avedena p rošnja zavrne brez m ožnosti za „odpravo 
pomanjkljivosti“ zaradi i zpolnjenega pogoja glede zadevne starosti me d postopkom.
16. V teh okoliščinah predložitveno s odišče sprašuje, ali je zadevna avstrijska z akono daja skladna 
z določbo iz člena 4(5) Direktive 2003 /86. Navedeno s odišče me ni, da s ta m ogoči dve a lternativni 
razlagi zadevne določbe. Po eni strani je besedilo navedene določbe mogoče razlagati tako, da m ora 
biti za dosego starostne me je, predpisane v njej, upošteven trenutek, ko o rgan izda d ovoljenje, in ne 
trenutek vložitve p rošnje. Če je treba določbo iz navedene dir ektive ra zlagati tako, bi bila lahko torej 
avstrijska z akono daja po m nenju predložitvenega sodišča neskladna z Direktivo 2003 /86. Po dr ugi 
strani pa predložitveno s odišče me ni, da b i lahko a naliza namena zadevne določbe vodila v drugačno 
razlago, katere posledica bi bila lahko skladnost nacionalne zakono daje z navedeno dir ektivo.
17. Predložitveno s odišče je glede na navedene premisleke v sklepu z dne 29. maja 2013 me nilo, da j e 
treba postopek, ki t eče pred njim, prekiniti in Sodišču v predhodno o dločanje predložiti to vp rašanje:
„Ali je treba člen 4(5) Direktive S veta 2003 /86/ES […] razlagati tako, da n asprotuje določbi, v skladu 
s katero m orajo zakonci in registrirani partnerji dopolniti 21 let starosti že ob vložitvi prošnje, da b i 
jih bilo mogoče šteti za družinske člane, ki s o upravičeni do združitve?“
III – Postopek p red S odiščem
18. Predložitveni sklep j e v sodno t ajništvo prispel 20. junija 2013 . Pisna stališča so predložile 
M. Noorzia, avstrijska in grška vlada t er Komisija.
8
9
10
11
12
13
8—
9—
10—
11—
12—
13—
4 ECLI:EU:C:2014 :288SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
IV – Pravna analiza
A – Uvodne ugotovitve
19. Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je predložitveno s odišče vložilo pri Sodišču, zadeva 
razlago člena 4(5) Direktive 2003 /86 o pravici do združitve dr užine.
20. V zvezi s tem j e treba najprej poudariti, da j e pravica do združitve dr užine, ki j e priznana in 
določena z Direktivo 2003 /86, poseben vidik pravice do spoštovanja dr užinskega življenja, ki j e 
temeljna pravica, določena v členu 8 EKČP in členu 7 Listine, in ko t taka v arovana v pravnem r edu 
Evropske u nije. 
Sodba Parlament/Svet (C-540/03, EU:C:2006 :429, točka 52 in navedena sodna praksa).21. Neposredna povezava me d temeljno p ravico do dr užinskega življenja in pravico do združitve 
družine je posebej priznana z Direktivo 2003 /86 v njeni uvodni izjavi 2, navedeni v točki 7 zgoraj.
22. Sodišče je v teh okoliščinah zato izrecno trdilo, da j e treba določbe Direktive 2003 /86 ra zlagati ob 
upoštevanju temeljnih p ravic, natančneje pravice do spoštovanja dr užinskega življenja, ko t je 
opredeljena tako v EKČP ko t v Listini. 
Sodba Ch akroun (C-578/08, EU:C:2010 :117, točka 44).23. Sodišče je poleg tega poudarilo, da i majo države članice v skladu z Direktivo 2003 /86, zlasti njenim 
členom 4(1), natančno d oločene pozitivne obveznosti, ki u strezajo jasno o predeljenim subjektivnim 
pravicam, v skladu s katerimi m orajo v primerih, p redvidenih z navedeno dir ektivo, odobriti 
pridružitev n ekaterih dr užinskih članov sponzorja, pri čemer nimajo možnosti proste presoje. 
Sodbi Parlament/Svet (EU:C:2006 :429, točka 60) in Ch akroun (EU:C:2010 :117, točka 41).24. Glede na to iz sodne prakse izhaja, da j e odobritev združitve dr užine splošno p ravilo in da j e treba 
zato m ožnosti, priznane dr žavam č lanicam n a podlagi Direktive 2003 /86, da d oločijo pogoje za 
izvajanje pravice do združitve dr užine, razlagati ozko. 
Sodbi Parlament/Svet (EU:C:2006 :429, točka 60) in Ch akroun (EU:C:2010 :117, točka 41). Glej v zvezi s tem, kar z adeva možnost, navedeno 
v členu 7(1), začetek in točko (c) Direktive 2003 /86 ter točko 43 sodbe Ch akroun.25. Sodišče je poleg tega poudarilo, da dr žave č lanice morebitne možnosti proste presoje, ki j im je 
priznana na podlagi določb D irektive 2003 /86, ne smejo uporabiti tako, da b i posegle v cilj te 
direktive, ki j e podpirati združitev dr užine, niti v njen polni učinek. 
Sodba Ch akroun (EU:C:2010 :117, točka 43).26. Poleg tega po navedbah Sodišča iz člena 17 D irektive 2003 /86, ki d oloča, da v primeru zavrnitve 
prošnje za združitev dr užine „[d]ržave č lanice ustrezno u poštevajo naravo in trdnost dr užinskih 
razmerij osebe in trajanje njegovega [njenega] bivanja v državi članici ter obstoj družinskih, ku lturnih 
in socialnih ve zi z njegovo [njeno] državo izvora“, izhaja, da m orajo dr žave č lanice preučiti vsako 
prošnjo za združitev dr užine posebej. 
Sodba Ch akroun (EU:C:2010 :117, točka 48).27. Na vp rašanje za predhodno o dločanje, ki g a je postavilo predložitveno s odišče, je treba odgovoriti 
ob upoštevanju zgoraj navedenih načel, izhajajočih iz sodne prakse.
14
15
14—
15—
ECLI:EU:C:2014 :288 5SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
B – Vprašanje za predhodno odločanje
28. Predložitveno s odišče z vprašanjem z a predhodno o dločanje Sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba 
člen 4(5) Direktive 2003 /86 ra zlagati tako, da n asprotuje nacionalni zakono daji, v skladu s katero 
morata najnižjo starostno me jo, ki j o lahko v skladu z navedeno d oločbo dr žave č lanice naložijo za 
sponzorja in njegovega zakonca, da b i lahko p rišlo do združitve dr užine, nujno d oseči oba ob vložitvi 
prošnje za združitev dr užine.
29. Predlog za sprejetje predhodne odločbe je vložen po eni strani zato, ker v členu 4(5) Direktive 
2003 /86 n i izrecno n avedeno, kateri je trenutek, ko n aj bi sponzor in njegov zakonec dosegla v njem 
določeno s tarostno me jo, in po dr ugi zato, ker lahko p ristojni nacionalni organi v skladu z avstrijsko 
zakono dajo o prenosu navedene dir ektive z avrnejo prošnjo, ki j e bila vložena, preden je ena od 
zadevnih oseb – ali obe – dosegla tako s tarostno me jo, tudi če sta jo ob sprejetju sklepa o prošnji za 
združitev dr užine obe že presegli.
30. Za odgovor na vp rašanje, navedeno v predlogu za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je 
predložitveno s odišče postavilo Sodišču, je torej treba pojasniti, ka teri je trenutek, ko m ora b iti 
v skladu s členom 4(5) Direktive 2003 /86 d osežena v njem d oločena starostna me ja največ 21 let. 
Razložiti je torej treba ta predpis.
1. Razlaga člena 4(5) Direktive 2003 /86
31. V skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča je treba pri ra zlagi določbe prava Unije upoštevati ne le 
njeno b esedilo, ampak tudi njen kon tekst in cilje, ki j ih želi doseči ureditev, v katero spada. 
Sodba Koushkaki (C-84/12, EU:C:2013 :862, točka 34 in navedena sodna praksa). Zato se je 
treba lotiti dobesedne, teleološke in sistematične razlage člena 4(5) Direktive 2003 /86.
a) Dobesedna razlaga
32. Nacionalno s odišče v predložitvenem s klepu trdi, da j e iz samega besedila člena 4(5) Direktive 
2003 /86 ra zvidno, da j e treba navedeno d oločbo razumeti tako, da j e trenutek, ko m ora biti dosežena 
v njem d oločena starostna me ja, trenutek, ko p ristojni organ izda d ovoljenje za prebivanje, in ne 
trenutek vložitve p rošnje za združitev dr užine.
33. Strinjam se z analizo predložitvenega sodišča, v skladu s katero besedilo zadevne določbe podpira 
razlago, iz katere izhaja, da u poštevni trenutek za dosego starostne me je ne more biti trenutek vložitve 
prošnje za združitev dr užine.
34. Ker imajo namreč dr žave č lanice na podlagi člena 4(5) Direktive 2003 /86 m ožnost, da n aložijo 
starostno me jo, „preden 
V italijanski ra zličici te določbe je uporabljena beseda p erché v smislu „zato da b i“. se mu [sponzorju] zakonec lahko p ridruži“, to vključuje predpostavko, da 
mora b iti ta me ja dosežena v trenutku, ko j e mogoče izvesti združitev dr užine, torej v trenutku, ko 
pristojni organ ugodi prošnji za dovoljenje za prebivanje zaradi z družitve dr užine. Združitev je namreč 
mogoča le od trenutka, ko s e prošnji ugodi, in ne prej.
16
17 18
19
16—
17—
18—
19—
6 ECLI:EU:C:2014 :288SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
35. Takšno d obesedno ra zlago člena 4(5) Direktive 2003 /86 v italijanski ra zličici podpirajo dr uge 
jezikovne različice te določbe. Tudi v francoski, angleški, nemški in španski ra zličici zadevne določbe 
je namreč navedeno, da j e treba starostno me jo doseči, preden je mo goča združitev dr užine, 
V francoski ra zličici člena 4(5) Direktive 2003 /86 je tako n avedeno „le regroupant et son c onjoint aient atteint un âge minimal [….] avant 
que le conjoint ne puisse r ejoindre le regroupant“; v angleški „the sponsor and his/her spouse […] be of a minimum age [….] before the 
spouse is able to join him/her“, v nemški „der Zusamme nführende und sein Ehegatte ein M indestalter erreicht haben müssen […] bevor der 
Ehegatte dem Z usamme nführenden nachreisen darf“ in v španski „el reagrupante y su cónyuge hayan alcanzado una edad m ínima […] antes 
de que el cónyuge pueda reunirse con e l reagrupante“ (moj poudarek). in ne 
pred vložitvijo prošnje 
Primerjaj z odstavkom 6 istega člena. Glej točki 53 in 54 spodaj.. To nanašanje na možnost 
V francoščini puisse r ejoindre, v angleščini able to join, v nemščini nachreisen darf in v španščini pueda reunirse. združitve dr užine torej dokazuje, da j e upoštevni 
trenutek tisti, ko s e prošnji ugodi.
36. Dobesedna razlaga navedenega predpisa zato vodi do ugotovitve, da j e trenutek, ko n aj bi sponzor 
in njegov zakonec presegla najnižjo starost v skladu z zadevno d oločbo, tisti, v katerem s e lahko 
zakonec pridruži sponzorju. Iz tega izhaja, da t a trenutek ne m ore sovpadati s trenutkom v ložitve 
prošnje za združitev dr užine, saj – ko t je me d dr ugim p oudarilo predložitveno s odišče – v tem 
trenutku z družitev š e ni mogoča, dokler pristojni upravni organi izvajajo potrebno p reučitev, ali so 
izpolnjeni pogoji za upravičenost do združitve dr užine.
b) Teleološka ra zlaga
37. Predložitveno s odišče pa me ni, da b i bil s teleološko ra zlago člena 4(5) Direktive 2003 /86 m ogoč 
drugačen izid.
38. Navedeno s odišče namreč me ni, da b i k cilju preprečevanja prisilnih porok ve č prispevala razlaga 
člena 4(5) Direktive 2003 /86, v skladu s katero je trenutek, ko n aj bi bila dosežena v njem d oločena 
starostna me ja, trenutek vložitve p rošnje za združitev dr užine. Nacionalno s odišče namreč me ni, da j e 
tveganje za sklenitev p risilnih porok ve čje, če se zakoncema odobri, da s ta ob vložitvi prošnje stara 
manj kot 21 let, v nasprotju s primerom, v katerem t o ni mogoče.
39. Avstrijska in grška v lada s e s tem p ristopom strinjata, pri čemer trdita, da b i razlaga zadevne 
določbe, v skladu s katero je treba zahtevati dopolnitev 21 let že ob vložitvi prošnje, ne le omogočala 
učinkovitejše izpolnjevanje cilja, to je preprečevanje prisilnih porok, temve č naj bi tudi zagotavljala 
spoštovanje tako n ačela enakosti – ke r naj bi se enako o bravnavali vsi prosilci, ki s o kr onološko 
v enakem p oložaju, s čimer naj ne bi bilo ve č pomem bno, da j e lahko s tarostna me ja dosežena me d 
postopkom – ko t načela pravne varnosti, ki b i prosilce ščitilo pred ka kršnim ko li morebitnim 
diskriminatornim obravnavanjem p ristojnih organov.
40. Torej ni dvoma, da j e temeljni smisel in namen m ožnosti, ki j e bila uvedena s členom 4(5) 
Direktive 2003 /86, in sicer da s e določi najnižja starostna me ja, preprečevanje prisilnih porok. V zvezi 
s tem me nim, da j e na splošno ve rjetno, da v išja starost lahko p omeni višjo ra ven zrelosti, ki l ahko 
teoretično z adevni osebi pomaga, da s e upre pritiskom, ki s e izvajajo nanjo za sklenitev p risilne 
poroke, in jo lahko m orebiti spodbudi k temu, da p oišče pomoč.
41. Vendar me nim, da m ora b iti analiza, s katero se poskuša ugotoviti, ali je res tako, opravljena 
posamezno gl ede na okoliščine, značilne za posamezen primer. Poleg tega moram poudariti, da s o bili 
v evropski civilni družbi izraženi dvomi o dejanskem vp livu določitve s tarostne me je za dovolitev 
združitev dr užine na preprečevanje sklepanj prisilnih porok. 
Nekateri zastopniki ev ropske civilne družbe, ki s o se udeležili javnega posvetovanja o pravici do združitve dr užine, organiziranega na pobudo 
Komisije in navedenega v opombi 5, so namreč opozorili, da n i podatkov o učinkovitosti preprečevanja prisilnih porok s predpisovanjem 
najnižje starosti za združitev dr užine, s čimer so vzbudili močne dvome o njegovi učinkovitosti.
20 21
20—
21—
ECLI:EU:C:2014 :288 7SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
42. Nedvomno p a drži, da d oločitev starostne me je za odobritev združitve dr užine neposredno vp liva 
na izvajanje pravice do združitve dr užine pri dr užinah m ladoporočencev, ki s o se poročili z iskreno 
privolitvijo, in ne zaradi p risile. Predpis, kakršen je zadevni nacionalni predpis, ki v skladu z Direktivo 
2003 /86 izvajanje pravice do združitve dr užine brez razlikovanja in individualne preučitve p ogojuje 
z določeno s tarostjo, namreč ovira izvajanje te pravice pri tistih, ki s o se poročili z resnično in iskreno 
privolitvijo, vendar š e niso dosegli predpisane starostne me je.
43. Iz navedenih premislekov izhaja, da j e treba v okviru ra zlage člena 4(5) Direktive 2003 /86 c ilj 
omejevanja prisilnih porok, če je zakonit in ustrezen, uravnotežiti s pravico parov, poročenih z iskreno 
privolitvijo, da i zvajajo pravico do združitve dr užine, ki n eposredno i zhaja iz pravice do spoštovanja 
njihovega družinskega življenja, določene v členu 8 EKČP 
Sodišče je priznalo potrebo po upoštevanju pravice do spoštovanja dr užinskega življenja iz člena 8 EKČP v primeru prave zakonske z veze 
v sodbi Akrich (C-109/01, EU:C:2003 :491, točka 58). in členu 7 Listine. 
V tem s mislu je pomem bna sodba Su preme C ourt of the United Kingdom z dne 12. oktobra 2011 v zadevi Quila (2001 ) UKSC 45, v kateri 
je to sodišče razglasilo nezakonitost ukrepa, ki j e določal, da s e v Združenem kra ljestvu starost za združitev dr užine poveča z 18 n a 21 let, 
kot sredstvo boja proti prisilnim porokam, ker je me nilo, da t a ukrep n esorazmerno p osega v pravico do spoštovanja družinskega življenja iz 
člena 8 EKČP. Su preme C ourt je v bistvu me nilo, da j e bil cilj preprečevanja prisilnih porok zakonit, da p a navedeni ukrep n i bil 
sorazmeren, ker ni dovolj dokazana učinkovitost zadevnega ukrepa in ke r je bilo očitno, da j e zadevni ukrep vp lival na pravico do združitve 
družine pri parih, ki s e niso poročili pod prisilo.44. Poleg tega iz sodne prakse, navedene v točkah 24 in 25 zgoraj, po eni strani izhaja, da j e v sistemu, 
uvedenem z Direktivo 2003 /86, odobritev združitve dr užine splošno p ravilo in da j e treba zato pogoje, 
ki jih lahko dr žave članice naložijo za izvajanje pravice do take z družitve, razlagati ozko, in, po dr ugi 
strani, da j e treba navedeno dir ektivo ra zlagati glede na njen splošni cilj – to je podpirati združitev 
družine, ne pa jo ovirati – in to tako, da s e zagotovi njen polni učinek.
45. Glede na navedene premisleke me nim, da j e razlaga člena 4(5) Direktive 2003 /86, v skladu s katero 
je treba za vložitev p rošnje za združitev dr užine najprej dopolniti 21 let, manj skladna s cilji navedene 
direktive ko t razlaga istega predpisa, v skladu s katero pa je prošnjo mogoče vložiti pred dosego te me je 
in pridobiti dovoljenje za prebivanje, če je bila ta me ja dosežena v trenutku, ko j e organ sprejel sklep 
o prošnji za združitev dr užine.
46. Druga razlaga – ob tem, da z agotavlja polni učinek določbe, katere namen je preprečiti prisilne 
poroke – se namreč nagiba v prid združitvi družine, saj se izogne formalistični razlagi predpisa, ki 
ovira n jeno izvajanje.
47. Glede na to se m i zdi, da j e treba zavrniti trditve a vstrijske v lade v zvezi z načelom e nakega 
obravnavanja in grške vlade v zvezi z načelom pravne varnosti. To, da s e dosega starostne me je odobri 
tudi po vložitvi prošnje, po mojem m nenju namreč ne more vključevati nikakršne diskriminacije in ne 
more ustvariti pravne negotovosti. V zvezi s tem j e treba spomniti, da m orajo v skladu s členom 5(4) 
Direktive 2003 /86 p ristojni organi vsekakor sprejeti sklep o prošnji za združitev dr užine, „kakor hitro 
je mogoče […] in v vsakem p rimeru najkasneje v devetih me secih od dne, ko j e bila prošnja vložena“. 
Določitev takšne časovne me je za obravnavo prošnje torej odpravi vsakršno p ravno n egotovost.
48. Nazadnje je treba tudi poudariti, da č len 4(5) Direktive 2003 /86 izrecno d oloča še neki dr ug cilj, pri 
katerem l ahko dr žave članice uvedejo starostno o mejitev za izvajanje pravice do združitve dr užine, to je 
cilj, da s e zagotovi boljša integracija. Vendar v zvezi s tem p oudarjam, da s e niti predložitveno s odišče 
niti zainteresirane stranke, ki s o predložile stališča Sodišču, glede tega niso izrekli. Razlog je verjetno ta, 
da s e ta cilj v okviru zadevnega predpisa dojema ko t postranski gl ede na cilj preprečevanja prisilnih 
porok.
22
22—
8 ECLI:EU:C:2014 :288SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
49. Ne glede na to v zvezi s tem p oudarjam, da s e zdi id eja, na kateri temelji navedba tovrstnega cilja, 
ta, da j e lahko integracija v družbo države članice, ki s prejme s ponzorjevega zakonca, preprostejša, če je 
zakonec zrelejši, ke r je dosegel določeno s tarost. Ve ndar b rez spuščanja v vsebino t akšnega 
morebitnega smisla in namena navedene določbe me nim, da t o nikakor ne izpodbija ugotovitve, da j e 
razlaga člena 4(5) Direktive 2003 /86, v skladu s katero je lahko s tarostna me ja, dosežena ob združitvi 
družine, in ne ob vložitvi prošnje, skladnejša z izpolnjevanjem s plošnih ciljev n avedene dir ektive.
50. V zvezi s tem š e poudarjam, da l ahko p o eni strani dolgotrajna ločitev č lanov dr užine dejansko 
negativno vp liva na integracijo, saj lahko takšna ločitev z rahlja dr užinske ve zi. Po dr ugi strani se pri 
ocenjevanju zmožnosti integracije sponzorjevega zakonca n a podlagi starosti nikakor ne sme 
zanemariti preučitev o d primera do primera, kakor je določena s členom 17 n avedene dir ektive gl ede 
na sodno p rakso, navedeno v točki 26 zgoraj.
c) Sistematična razlaga
51. Branje člena 4(5) Direktive 2003 /86, ki i zhaja iz dobesedne in teleološke ra zlage, predstavljene 
v točkah zgoraj, je po mojem m nenju podprto s sistematično ra zlago navedene določbe.
52. Treba je namreč tudi poudariti, da i z branja celotne zadevne dir ektive izhaja, da j e zakono dajalec 
Unije, ko s e je želel sklicevati na trenutek vložitve p rošnje, to storil izrecno.
53. Prvi primer v zvezi s tem j e zajet v odstavku 6 istega člena 4 Direktive 2003 /86, to je v odstavku, ki 
sledi tistemu, v katerem j e naveden predpis, ki j e predmet razlage v obravnavani zadevi. Tudi ta 
določba me d dr ugim dr žavam članicam da je možnost, da v zvezi z izvajanjem p ravice do združitve 
družine določijo starostno me jo, čeprav najvišjo, in ne najnižje. Zakono dajalec Unije je v navedenem 
odstavku d oločil, da v nekaterih okoliščinah „lahko dr žave članice zahtevajo, da j e prošnje, ki z adevajo 
združitev dr užine za mladoletne otroke, treba predložiti pred n jihovim pe tnajstim letom“. 
Moj poudarek.54. Vendar j e treba ugotoviti, da j e zakono dajalec U nije v navedenem o dstavku v nasprotju 
z odstavkom p red njim, ki j e predmet razlage v obravnavani zadevi, izrecno n avedel, da m ora b iti 
v njem d oločena starostna me ja dosežena pred trenutkom vložitve p rošnje za združitev dr užine.
55. Podobno s e zakono dajalec tudi v členu 7(1) Direktive 2003 /86 p ri določitvi, da l ahko dr žave članice 
od zadevne osebe zahtevajo, naj dokaže, da i zpolnjuje vrsto pogojev v zvezi s sponzorjem, izrecno 
sklicuje na trenutek, „[k]o je prošnja za združitev dr užine predložena“.
56. Iz navedenih premislekov izhaja, da b i zakono dajalec Unije, če bi želel, da s e starostna me ja iz 
odstavka 5 člena 4 Direktive 2003 /86 d oseže ob vložitvi prošnje, to posebej navedel v določbi. Ker 
tega ni storil, je treba da ti prednost razlagi, da t renutek, ko n aj bi bila dosežena navedena starostna 
meja, ne sovpada s trenutkom vložitve p rošnje, temve č s trenutkom, ko j e mogoča združitev dr užine, 
ali trenutkom ugoditve p rošnji.
57. Avstrijska in grška vlada t rdita, da j e dosega starostne me je iz člena 4(5) Direktive 2003 /86 formalni 
pogoj za vložitev p rošnje za združitev dr užine. Grška v lada t rdi z lasti, da j e trenutek, ko m ora b iti 
dosežena starostna me ja, razviden iz določbe člena 5(2) Direktive 2003 /86, v skladu s katero je treba 
prošnji za združitev dr užine priložiti listinske d okaze, ki p otrjujejo dr užinske ve zi in izpolnjevanje 
pogojev, me d dr ugim p redpisanih v členu 4 iste dir ektive. Po m nenju grške v lade torej iz besedila 
navedene določbe izhaja, da m ora biti me d listinskimi dokazi, ki j ih m ora prosilec predložiti organu, 
dokazilo o dosegi starostne me je iz člena 4(5) Direktive 2003 /86.
ECLI:EU:C:2014 :288 9SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
58. Vendar v zvezi s tem u gotavljam, da i z no bene določbe Direktive 2003 /86 n e izhaja, da j e dosega 
starostne me je iz člena 4(5) Direktive 2003 /86 formalni pogoj za vložitev p rošnje. Zlasti ne vidim, da 
bi to lahko n ujno izhajalo iz določbe člena 5(2) Direktive 2003 /86, v skladu s katero je treba prošnji 
priložiti dokazilo o izpolnjevanju pogojev i z člena 4. Če se navedena določba bere v povezavi 
s členom 4(5) Direktive 2003 /86, jo je mogoče – in po mojem m nenju jo je treba – ra zlagati tako, da 
je treba prošnji priložiti dokazilo, da b o starostna me ja dosežena ob združitvi.
59. Avstrijska vlada p oleg tega me ni, da v členu 4(5) Direktive 2003 /86 n i izrecno o predeljen trenutek, 
ko n aj bi bila dosežena starostna me ja, zato naj bi imele države članice polje proste presoje, ki n aj bi 
jim v skladu z načelom procesne avtonomije omogočalo, da j o določijo, kot se jim zdi najbolje.
60. V z vezi s tem p o eni strani ugotavljam, da j e iz premislekov, navedenih v točkah od 33 
do 36 zgoraj, razvidno, da i z besedila zadevnega predpisa dejansko izhaja, da j e v njem n avedeno, da 
naj bi bil trenutek, ko n aj bi bila dosežena starostna me ja, tisti trenutek, ko j e mogoča združitev, kar 
izključuje trenutek, ko j e vložena prošnja.
61. Po drugi strani, tudi če se prizna, da z adevna določba pušča državam članicam polje proste presoje 
v zvezi z določitvijo upoštevnega trenutka z a dosego starostne me je, iz sodne prakse, navedene 
v točki 25 zgoraj, izhaja, da j e dr žavam članicam v skladu z Direktivo 2003 /86 s icer priznano p olje 
proste presoje, vendar p ri njegovi uporabi ne smejo posegati v cilj navedene dir ektive, ki j e podpirati 
združitev dr užine.
62. Po mojem m nenju torej predpis, na podlagi katerega je mogoče sprejeti sklep o zavrnitvi prošnje za 
združitev dr užine, ker ni dosežena starostna me ja za izvajanje pravice do združitve v trenutku v ložitve 
prošnje, čeprav je bila ob sprejetju takega sklepa zahtevana starostna me ja dosežena, ne le ne podpira 
združitve dr užine, temve č jo ovira, in to ne glede na okoliščino, na katero je opozorila avstrijska vlada, 
da lahko z akonca pozneje znova vložita prošnjo za združitev dr užine.
d) Predlog
63. Iz dobesedne, teleološke in sistematične razlage člena 4(5) Direktive 2003 /86 izhaja, da j e trenutek, 
na katerega se lahko dr žave članice sklicujejo pri tem, ko s ponzorju in njegovemu zakoncu naložijo, da 
sta za izvajanje pravice do združitve dr užine dosegla starostno me jo, določeno n a največ 21 let, tisti, ko 
je taka združitev m ogoča. Navedeni trenutek torej ne more sovpadati s trenutkom predložitve p rošnje 
za združitev dr užine pristojnemu organu. Iz navedenega izhaja, da s tako d oločbo ni skladna 
zakono daja, kakršna je nacionalna, ki s e obravnava v postopku v glavni stvari, v skladu s katero je 
treba za ugoditev p rošnji za združitev dr užine navedeno s tarostno me jo doseči ob vložitvi prošnje in 
v skladu s katero lahko z ato pristojni organi takšno p rošnjo zavrnejo, če ob vložitvi prošnje navedena 
meja ni bila dosežena, čeprav je bila dosežena ob sprejetju sklepa o zavrnitvi te prošnje.
2. Vprašanje, predloženo S odišču, v zvezi s preverjanjem ve ljavnosti člena 4(5) Direktive 2003 /86
64. M. Noorzia v svojih stališčih Sodišču predlaga, naj preveri ve ljavnost člena 4(5) Direktive 2003 /86. 
Po njenih trditvah pogoj za dosego najnižje starostne me je najmanj 21 let za izvajanje pravice do 
združitve dr užine, ne glede na to, ali mora b iti izpolnjen na da tum v ložitve p rošnje ali na da tum 
odobritve združitve, ne more preprečiti prisilnih porok.
65. V zvezi s tem j e treba najprej spomniti, da j e v skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča izključno 
predložitveno s odišče pristojno z a opredelitev p redmeta vp rašanj, ki j ih namerava predložiti. Le 
nacionalno s odišče, ki o dloča o zadevi in m ora p revzeti odgovornost za sodno o dločitev, je namreč 
pristojno, da o b upoštevanju posebnih okoliščin posamezne zadeve p resodi nujnost sprejetja predhodne
23
24
23—
24—
10 ECLI:EU:C:2014 :288SKLEPNIPREDLOGIP.MENGOZZIJA–ZADEVAC-338/13
NOORZIA
 odločbe, da b i lahko izdalo sodbo, ali upoštevnost vprašanj, ki j ih postavi Sodišču. 
Glej sodbo Brünsteiner in Au tohaus Hilgert (C-376/05 in C-377/05, EU:C:2006 :753, točka 26 in navedena sodna praksa).66. Predložitveno s odišče torej s predlogom za sprejetje predhodne odločbe želi le razlago člena 4(5) 
Direktive 2003 /86. To ne pomeni, da d vomi o veljavnosti teh določb, in ne navaja, da s e je tako 
vprašanje pojavilo v sporu o glavni stvari, ki p oteka p red njim.
67. Ker člen 267 PD EU n i pravno s redstvo, ki b i bilo na voljo strankam v sporu, ki p oteka p red 
nacionalnim sodiščem, Sodišču ni treba odločati o veljavnosti prava Unije le zato, ker je ena od teh 
strank v pisnih stališčih v postopku p red njim p ostavila to vp rašanje. 
Glej sodbo Brünsteiner in Au tohaus Hilgert (EU:C:2006 :753, točka 28 in navedena sodna praksa). Glej v tem s mislu tudi sodbo M elki in 
Abdeli (C-188/10 in C-189/10, EU:C:2010 :363, točka 63). Kar zadeva vlogo strank v postopku z a sprejetje predhodne odločbe, glej točko 80 
sklepnih predlogov generalne pravobranilke V . Trstenjak v zadevi VB Pénzügyi Lízing (C-137/08, EU:C:2010 :401). Zato ne glede na premisleke 
v točki 41 zgoraj me nim, da p ri tem n i treba preučiti vprašanja glede veljavnosti določbe iz člena 4(5) 
Direktive 2003 /86, ki g a je postavila M. Noorzia.
V – Predlog
68. Iz zgoraj navedenih razlogov Sodišču torej predlagam, naj na vp rašanje za predhodno o dločanje, ki 
ga je postavilo Ve rwaltungsgerichtshof, odgovori:
Člen 4(5) Direktive 2003 /86 o pravici do združitve dr užine nasprotuje zakono daji, v skladu s katero 
morata sponzor in njegov zakonec najnižjo starostno me jo, ki j ima jo lahko dr žave č lanice v skladu 
z navedeno d oločbo določijo, zato da b i bila združitev dr užine m ogoča, nujno d oseči ob vložitvi 
prošnje za združitev dr užine, da b i se te prošnji lahko u godilo.