*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2012 :53 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 2. februarja 2012  
Jezik postopka: angleščina.„Pritožba — Damping — Uredba (ES) št. 1472 /2006 — Uvoz določene obutve z zgornjim delom iz 
usnja s poreklom iz Kitajske in Vietnama — Uredba (ES) št. 384/96 — Členi 2(7), 9(5) in 17(3) — 
Tržnogospodarska o bravnava podjetja — Individualna obravnava — Vzorčenje“
V zadevi C-249/10 P,
zaradi p ritožbe na podlagi člena 56 S tatuta Sodišča Evropske u nije, vložene 18. maja 2010 ,
Brosmann F ootwear (HK) Ltd s sedežem v Kowloonu (Kitajska),
Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd s sedežem v Zhongshanu (Kitajska),
Lung Pao Footwear (Guangz hou) Ltd s sedežem v Guangzhouu (Kitajska),
Risen Footwear (HK) Co. Ltd s sedežem v Kowloonu,
ki jih zastopajo L. Ruessmann, A. Willems, S. De Knop in C. Dackö, odvetniki,
pritožnice,
druge stranke v postopku so
Svet E v r opske u nije, ki g a zastopajo J.-P. Hix in R. Szostak, zastopnika, skupaj z G. Berrischem, 
odvetnikom, in N. Chesaites, barrister,
tožena stranka n a prvi stopnji,
E v ropska komisija, ki j o zastopata T. Scharf in H. van Vliet, zastopnika,
Confédération européenne de l ’industrie de l a c h aussure (CEC),
intervenientki na prvi stopnji,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi K. Lenaerts, predsednik senata, J. Malenovský, sodnik, R. Silva de Lapuerta, sodnica, G. Arestis 
(poročevalec) in D. Šváby, sodnika,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka,
2 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 25. maja 2011 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 6. septembra 2011
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Družbe B rosmann F ootwear ( HK) Ltd ( v n adaljevanju: B rosmann), Seasonable F ootwear 
(Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (G uangzhou) Ltd (v nadaljevanju: Lung Pao) in Risen Footwear 
(HK) Co. Ltd s pritožbo predlagajo Sodišču, naj razveljavi sodbo Splošnega sodišča Evropske u nije 
z dne 4. marca 2010 v zadevi Brosmann F ootwear (HK) in dr ugi proti Svetu (T-401/06, ZOdl., 
str. II-671, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je Splošno s odišče zavrnilo njihovo tožbo za 
razglasitev d elne ničnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1472 /2006 z dne 5. oktobra 2006 o uvedbi dokončne 
protidampinške da jatve in o dokončnem p obiranju začasne da jatve, uvedene na uvoz določene obutve 
z zgornjim d elom iz usnja s poreklom iz Ljudske r epublike K itajske in Vietnama (UL L 275, str. 1, 
v nadaljevanju: sporna uredba).
Pravni okvir
2 Določbe, s katerimi je urejena uporaba protidampinških ukrepov, ki jih izvaja Evropska unija, so 
vsebovane v Uredbi Sveta (ES) št . 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu 
uvozu iz dr žav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, 
zvezek 10, str. 45), kakor je bila spreme njena z Uredbo S veta (ES) št . 461/2004 z dne 
8. marca 2004 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 10, str. 150, v nadaljevanju: 
osnovna uredba).
3 Člen 2(7) osnovne uredbe v zvezi z odobritvijo tržnogospodarske o bravnave (v nadaljevanju: TGO) 
določa:
„7.
(a) V p rimeru uvoza iz dr žav brez tržnega gospodarstva […] se določi no rmalna vrednost na 
podlagi cene ali računsko določene vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cene, 
ki velja pri izvozu iz te tretje dr žave v druge dr žave, vključno s Skupnostjo, ali, kjer to ni 
mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali 
se plačuje v Skupnosti za podoben proizvod, po potrebi primerno p rilagojeni, tako da v sebuje 
razumno p rofitno m aržo.
Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno 
upoštevajo vse zanesljive informacije, ki s o dostopne v času izbire. Upoštevajo se tudi roki; kjer je 
to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki j e predmet iste preiskave.
Strani, udeležene v preiskavi, se obvesti km alu po začetku p reiskave za predvideno t retjo dr žavo 
s tržnim gospodarstvom, pri čemer imajo 10 dni časa za pripombe.
(b) Pri proti dampinških preiskavah, ki o bravnavajo uvoz iz […] Ljudske r epublike K itajske, se bo 
določila no rmalna vrednost v skladu z odstavki o d 1 do 6, če se dokaže na podlagi ustrezno 
utemeljenih zahtevkov enega ali več proizvajalcev v preiskavi […], da p ogoji tržnega gospodarstva 
za tega proizvajalca oz. p roizvajalce prevladujejo gl ede proizvodnje in p rodaje zadevnega 
podobnega izdelka. Če ni tako, se uporablja pravilo, določeno v pododstavku (a).
—
—
—
—
—
ECLI:EU:C:2012 :53 3SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
(c) Zahtevek pod pododstavkom (b) m ora b iti vložen pisno i n vsebovati zadostne dokaze, da 
proizvajalec deluje v pogojih tržnega gospodarstva, to je, če:
se odločitve p odjetij glede cen, stroškov in vložkov, vključno n pr. s surovinami, stroški 
tehnologije in dela, obsegom p roizvodnje, prodajo in vlaganji sprejemajo ko t odziv na tržne 
signale, ki o dražajo ponudbo in povpraševanje, in brez ve čjega vme šavanja dr žave s tem 
v zvezi, stroški za glavne vložke p a v glavnem o dražajo tržne vrednosti,
imajo podjetja jasno d oločeno z birko ra čunovodskih ev idenc, ki s e pregledujejo neodvisno, 
v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi i n se uporabljajo v vse namene,
proizvodni stroški in finančna situacija podjetij niso podvrženi bistvenemu izkrivljanju, ki s e 
prenaša še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva, zlasti v zvezi z amortizacijo 
sredstev, druge vrste odpisov, blagovne me njave in plačila preko ko mpe nzacij dolgov,
za zadevna podjetja ve lja stečajno p ravo in pravo lastninskih ra zmerij, ki z agotavlja pravno 
varnost in stabilnost za delovanje podjetij, in
se pretvorbe glede me njalnega tečaja izvajajo po tržnem t ečaju.
Ocena ali proizvajalec izpolnjuje gornja me rila, je sprejeta v treh me secih po sprožitvi preiskave, 
po podrobnem p osvetovanju Svetovalnega odbora in po tem, ko j e dobila industrija Skupnosti 
priložnost podati svoje pripombe. Ta ocena ostane v veljavi ves čas preiskave.“
4 Člen 3 osnovne uredbe, naslovljen „Določanje škode“, v odstavkih 1, 2 in 7 določa:
„1.V zvezi s to uredbo pomeni izraz ‚škoda‘, če ni drugače določeno, znatno š kodo, povzročeno 
industriji Skupnosti, grožnjo znatne škode industriji Skupnosti ali znatno z aviranje izgradnje te 
industrije in se razlaga v skladu z določbami tega člena.
2. Določanje škode temelji na pozitivnih dokazih in vključuje objektivno p reverjanje tako ( a) obsega 
dumpinškega uvoza in učinka d umpinškega uvoza na cene na trgu Skupnosti za podobne izdelke ko t 
tudi (b) posledičnega vp liva tega uvoza na industrijo Skupnosti.
[…]
7. Razen dumpinškega uvoza se preiščejo še dr ugi znani dejavniki, ki i stočasno p ovzročajo škodo 
industriji Skupnosti, s čimer se zagotovi, da s e škoda, ki j o ti drugi dejavniki povzročajo, ne pripisuje 
dumpinškem u uvozu v skladu z odstavkom 6. Dejavniki, ki j ih je mogoče upoštevati v tem o kviru, 
vključujejo obseg in uvozne cene, ki s e ne prodaja po dumpinških cenah, zmanjševanje povpraševanja 
ali spremem be v potrošniških navadah, kon kurenco me d proizvajalci tretjih dr žav in Skupnosti in 
njihove t rgovinske o mejitvene prakse, razvoj tehnologije in izvozno s posobnost ter produktivnost 
industrije Skupnosti.“
5 V zvezi s pogoji za začetek protidampinške p reiskave člen 5, od (2) do (4), osnovne uredbe določa:
„2.Pritožba iz odstavka 1 mora vsebovati dokaze o dumpingu, škodi in vzročni zvezi me d domnevno 
dumpinškim uvozom in domnevno š kodo. […]
[…]
3. Komisija, kolikor je to le mogoče, razišče točnost in primernost v pritožbi dostavljenih dokazov, da 
ugotovi, ali obstaja dovolj dokazov, da l ahko o praviči začetek preiskave.
4 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
4. Preiskava po odstavku 1 se ne začne, če se na osnovi ustrezne preiskave o stopnji podpore 
oz. nasprotovanja pritožbi, izražene s strani proizvajalcev p odobnega izdelka v Skupnosti, ne ugotovi, 
da je pritožbo dejansko v ložila industrija Skupnosti oz. je bila pritožba vložena v njenem i menu. Šteje 
se, da j e pritožbo vložila industrija Skupnosti oz. da j e bila prošnja vložena v njenem i menu, če jo 
podpirajo tisti proizvajalci v Skupnosti, katerih skupna proizvodnja predstavlja ve č ko t 50 % celotne 
proizvodnje podobnega izdelka v tistem d elu industrije Skupnosti, ki i zraža bodisi podporo ali pa 
nasprotovanje pritožbi. Ve ndar p a se preiskava ne začne, če je delež proizvodnje tistih proizvajalcev 
Skupnosti, ki i zrecno p odpirajo pritožbo, manjši ko t 25 % celotne proizvodnje podobnega izdelka 
s strani industrije Skupnosti.“
6 Člen 9(5) in (6) osnovne uredbe določa:
„5.Proti dampinška da jatev se v ustreznih zneskih uvede v vsakem p rimeru in brez razlikovanja za vse 
uvoze izdelka iz vseh virov, za katere se ugotovi, da s o pod ceno in povzročajo škodo, razen za uvoze iz 
tistih virov, iz ka terih so bila podjetja izvzeta pod pogoji te uredbe. Uredba, ki u vaja da jatev, določi 
takšno da jatev z a vsakega dobavitelja ali, če to ni izvedljivo, in na splošno, kjer se uporablja 
člen 2(7)(a), zadevni državi dobaviteljici.
Kadar s e uporablja člen 2(7)(a), se individualna da jatev d oloči za izvoznike, ki l ahko n a podlagi 
utemeljenih zahtev d okažejo, da:
(a) lahko v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki s o v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki 
svobodno v rnejo ka pital in dobičke v domovino;
(b) so izvozne cene in ko ličine ter prodajni pogoji svobodno d oločeni;
(c) je večina deležev v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki s e pojavljajo v upravnem o dboru ali na 
ključnih upravljavskih položajih, m orajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da j e podjetje 
kljub temu dovolj neodvisno o d vme šavanja države;
(d) se pretvorbe me njalnega tečaja opravljajo po tržni stopnji; in
(e) se država ne vme šava toliko, da b i dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom 
dodelijo različne stopnje da jatve.
6. Ko Komisija omeji svojo preiskavo v skladu s členom 17, nobena proti dumpinška da jatev, ki s e 
nanaša na uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki s o se javili v skladu s členom 17, vendar n iso bili 
vključeni v preiskavo, ne presega tehtanega povprečja stopnje dumpinga, ki j e bilo ugotovljeno z a 
stranke v vzorcu. […] Individualne da jatve s e uporabijo pri uvozu od ka terega ko li izvoznika a li 
proizvajalca, za katerega velja individualna obravnava, kot jo določa člen 17.“
7 V zvezi s tehniko v zorčenja člen 17(1) in (3) osnovne uredbe določa:
„1.V p rimerih, ko g re za ve liko š tevilo pritožnikov, izvoznikov ali uvoznikov, vrst izdelkov ali 
transakcij, se lahko p reiskava omeji na smiselno š tevilo strank, izdelkov ali transakcij, tako da u porabi 
vzorce, ki s o statistično u temeljeni na osnovi informacij, ki s o dostopne ob času izbora, ali pa se 
preiskava lahko o meji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki g a je 
mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki j e na razpolago.
[…]
3. V primerih, kj er je bila preiskava v skladu s tem č lenom omejena, se vseeno izračuna individualna 
stopnja dumpinga za vsakega izvoznika ali proizvajalca, ki v začetku n i bil izbran, ki p redloži potrebne
ECLI:EU:C:2012 :53 5SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
 informacije v okviru časovnih rokov, ki j ih določa ta uredba, razen v primerih, ko j e število izvoznikov 
ali proizvajalcev t ako ve liko, da b i posamezne preiskave p redstavljale preveliko o bremenitev in bi 
onemogočile, da s e preiskava v primernem č asu zaključi.“
8 Člen 18(3) in (4) osnovne uredbe določa:
„3.Če informacije, ki j ih predloži kaka zainteresirana stranka, niso idealne v vseh pogledih, jih vseeno 
ne bi bilo treba zanemariti, pod pogojem, da p omanjkljivosti niso takšne, da b i povzročile pretirane 
težave p ri doseganju razumno točnih ugotovitev, in pod pogojem, da s o informacije na ustrezen način 
in pravočasno p redložene, da s o preverljive in da j e zainteresirana stranka d elovala po svojih najboljših 
zmožnostih.
4. Če se dokazi ali informacije ne sprejmejo, mora biti stranka, ki j ih pošilja takoj obveščena o razlogih 
za to in ji mora biti dana priložnost, da d ostavi nadaljnje razlage v določenem č asovnem r oku. Če se 
razlage ocenijo ko t nezadovoljive, se ra zlogi za zavrnitev takih dokazov ali informacij razkrijejo in 
navedejo v objavljenih ugotovitvah.“
Dejansko stanje
9 Splošno s odišče je dejansko stanje spora navedlo v točkah od 10 d o 42 izpodbijane sodbe:
„10Tožeče stranke […] so družbe s sedežem v Kitajski ter proizvajajo in izvažajo obutev.
11 Za uvoz obutve s poreklom iz Kitajske, ki s pada v nekatere razrede ko mbinirane no menklature, je 
veljal sistem ko ličinskih kv ot, ki j e prenehal veljati 1. januarja 2005 .
12 Komisija Evropskih skupnosti je na podlagi pritožbe, ki j o je 30. maja 2005 v ložila Confédération 
européenne d e l’industrie d e la c haussure (Evropska kon federacija o butvene industrije, 
v nadaljevanju: CEC), začela protidampinški p ostopek v zvezi z uvozom n ekatere obutve 
z zgornjim d elom iz usnja, s poreklom iz Ljudske r epublike K itajske i n V ietnama. Obvestilo 
o začetku t ega postopka je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije z dne 7. julija 2005 
(UL C 166, str. 14, v nadaljevanju: obvestilo o začetku).
13 Zaradi ve likega števila zadevnih strank je bila v točki 5.1(a) obvestila o začetku p redvidena uporaba 
tehnike vzorčenja v skladu s členom 17 o snovne uredbe.
14 Tožeče stranke s o s Komisijo navezale stik tako, da s o ji 25 . in 26. julija 2005 p redložile 
informacije, zahtevane v točki 5.1(a), (i) in (e) obvestila o začetku, da b i se jih vključilo v vzorec 
proizvajalcev izvoznikov, ki g a je ta institucija nameravala oblikovati na podlagi člena 17 o snovne 
uredbe, in da b i se jim odobrila TGO o ziroma – če jim taka o bravnava ne bi bila odobrena – da 
bi bile upravičene do individualne obravnave (v nadaljevanju: IO).
15 Komisija je 23. marca 2006 s prejela Uredbo (ES) št. 553/2006 o uvedbi začasne protidampinške 
dajatve n a uvoz določene obutve z zgornjim d elom iz usnja s poreklom iz Ljudske r epublike 
Kitajske in Vietnama (UL L 98, str. 3, v nadaljevanju: začasna uredba).
16 Iz uvodne izjave 9 začasne uredbe je razvidno, da j e preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 
1. aprila 2004 d o 31. marca 2005 ( v nadaljevanju: obdobje preiskave). Preučitev p odatkov, 
pomem bnih za oceno š kode, se je nanašala na obdobje od 1. januarja 2001 d o 31. marca 2005 ( v 
nadaljevanju: obravnavano o bdobje).
6 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
17 Zaradi p otrebe po določitvi normalne vrednosti proizvodov kitajskih in vietnamskih proizvajalcev 
izvoznikov, ki j im TGO m orda n e bi bila odobrena, je bil z namenom d oločitve no rmalne 
vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive dr žave, v tem p rimeru Federativne republike B razilije, 
opravljen preveritveni obisk v prostorih treh brazilskih dr užb (uvodna izjava 8 začasne uredbe).
18 V zvezi z zadevnim p roizvodom je iz uvodnih izjav 10, 11, 40 in 41 z ačasne uredbe razvidno, da 
zajema predvsem s andale, škornje, obutev z a prosti čas in me stno o butev, pri čemer ima vsa ta 
obutev z gornji del iz naravnega ali umetnega usnja. Poleg tega je iz uvodnih izjav od 12 d o 31 
začasne uredbe ra zvidno, da j e Komisija iz opredelitve z adevnega proizvoda i zključila športno 
obutev, izdelano p o posebni tehnologiji (Special Technology Athletic Footwear, v nadaljevanju: 
STAF), vanjo pa je vključila otroško o butev. Iz uvodne izjave 38 z ačasne uredbe je razvidno, da 
čeprav obutev z zgornjim delom iz usnja obsega široko p aleto oblik in vrst, bistvene lastnosti vseh 
vrst te obutve, način njene uporabe in potrošnikovo dojemanje dejansko o stajajo enaki. Iz uvodne 
izjave 39 te uredbe je razvidno, da s i torej vse te različne oblike in vrste neposredno kon kurirajo 
in da s o v veliki me ri me dsebojno z amenljive.
19 Tako je Komisija v uvodni izjavi 52 z ačasne uredbe ugotovila, da j e obutev vseh vrst, z zgornjim 
delom iz naravnega ali umetnega usnja, ki j e bila izdelana in prodana v zadevnih dr žavah in 
v Braziliji, ter obutev, ki j o je industrija Skupnosti izdelala in prodala na trgu Skupnosti, podobna 
obutvi, ki j e izvožena iz zadevnih dr žav v Skupnost.
20 Komisija je pri določitvi dampinga uporabila tehniko v zorčenja. Iz uvodne izjave 55 začasne uredbe 
je razvidno, da j e bilo me d tistimi proizvajalci izvozniki, ki s o izrazili pripravljenost biti vključeni 
v vzorec, 154 takih, ki s o v obdobju preiskave izvažali v Skupnost. Iz iste uvodne izjave je 
razvidno, da s o bile te družbe na začetku o bravnavane ko t družbe, ki s o sodelovale in so bile pri 
izbiri vzorca upoštevane.
21 Iz uvodne izjave 57 z ačasne uredbe je razvidno, da j e Komisija na kon cu v vzorec vključila trinajst 
kitajskih p roizvajalcev i zvoznikov, ki p redstavljajo ve č ko t 20 % obsega ki tajskega izvoza 
v Skupnost. V skladu z uvodno izjavo 59 iste uredbe sta bili me rili, upoštevani pri izbiri zadevnega 
vzorca, velikost proizvajalca izvoznika gl ede izvoza v Skupnost in njegova ve likost glede domače 
prodaje. V zvezi s slednjim je Komisija v uvodni izjavi 60 z ačasne uredbe navedla, da p odatki 
o domači prodaji povečujejo reprezentativnost vzorca, saj so iz njih razvidne informacije o cenah in 
stroških, p ovezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka n a domačih trgih. V skladu 
z uvodno izjavo 61 z ačasne uredbe so kitajske dr užbe, zajete z vzorcem, predstavljale 25 % obsega 
izvoza v Skupnost in 42 % prodaje, ki s o jo na no tranjem ki tajskem t rgu opravili proizvajalci, ki s o 
sodelovali v preiskavi. V skladu z isto uvodno i zjavo izključitev izdelkov STAF iz opredelitve 
zadevnega proizvoda n i bistveno vp livala na reprezentativnost vzorcev.
22 V skladu z uvodno izjavo 62 z ačasne uredbe so bili proizvajalci izvozniki, ki n iso bili upoštevani 
v vzorcu, obveščeni, da b o p rotidampinška da jatev n a njihov izvoz izračunana v skladu 
z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. V zvezi z zahtevki, ki s o jih vložili ti proizvajalci izvozniki 
glede izračuna individualne stopnje da mpinga v skladu s členoma 9(6) in 17(3) osnovne uredbe, je 
Komisija v uvodni izjavi 64 z ačasne uredbe navedla, da b i bila njihova individualna obravnava 
prevelika o bremenitev in bi ji preprečila, da p ravočasno kon ča preiskavo. V teh okoliščinah je bila 
stopnja da mpinga za te proizvajalce določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga 
družb iz vzorca (uvodni izjavi 135 in 143 z ačasne uredbe).
23 Ena od trinajstih dr užb, ki s o bile prvotno v ključene v vzorec, ni predložila odgovorov na 
protidampinški vp rašalnik, ki j i ga je poslala Komisija (uvodna izjava 63 z ačasne uredbe).
24 Komisija je v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti v uvodni izjavi 150 z ačasne uredbe navedla, 
da p ritožniki p redstavljajo 42 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka S kupnosti. Iz uvodnih 
izjav 65 in 151 z ačasne uredbe je razvidno, da j e Komisija sestavila vzorec desetih proizvajalcev
ECLI:EU:C:2012 :53 7SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
 Skupnosti na podlagi obsega proizvodnje in njihovega geografskega položaja. Proizvajalci, ki s o bili 
vključeni v vzorec, naj bi predstavljali 10 % proizvodnje pritožnikov. Tako s e je štelo, da 
814 proizvajalcev S kupnosti, v imenu ka terih je bila vložena pritožba, predstavlja ‚industrijo 
Skupnosti‘ v smislu člena 5(4) osnovne uredbe (uvodna izjava 152 z ačasne uredbe).
25 V zvezi z identiteto v vzorec vključenih proizvajalcev S kupnosti je Komisija navedla, da s o imeli 
nekateri v Skupnosti stranke, ki s o blago pridobivale tudi n a Kitajskem i n v Vietnamu in ki s o 
torej neposredno u porabljale zadevni uvoz. N avedeni proizvajalci so bili zato v ‚občutljivem 
položaju‘, ker bi jim n ekatere od njihovih strank lahko z amerile vložitev p ritožbe ali da no j i 
podporo zaradi d omnevno š kodljivega da mpinga. Zato so ti proizvajalci me nili, da b i lahko b ili 
‚tarča povratnih ukrepov‘, ki b i jih lahko u vedle nekatere od njihovih strank in bi lahko p ovzročili 
celo prenehanje poslovanja z njimi. Komisija je torej ugodila zahtevi po zaupnem o bravnavanju, ki 
so jo vložile v vzorec vključene dr užbe v zvezi z razkritjem n jihovega imena (uvodna izjava 8 
začasne uredbe).
26 V zvezi z ravnjo začasnih protidampinških ukrepov, ki j e potrebna za odpravo škode, je Komisija 
v uvodni izjavi 284 z ačasne uredbe pojasnila, da b i industrija Skupnosti od prometa lahko d osegla 
stopnjo dobička 2 %, če ne bi bilo škodljivega da mpinga. Iz iste uvodne izjave je razvidno, da t a 
stopnja dobička u streza najvišjemu dobičku, ki g a je dosegla industrija Skupnosti v obravnavanem 
obdobju, in sicer leta 2002 , ko s o imele zadevne države relativno m ajhne tržne deleže v primerjavi 
s tržnimi deleži, ki s o jih imele v obdobju preiskave.
27 Komisija je na podlagi členov 14(2) in 20(1) osnovne uredbe z dopisoma z dne 7. in 12. aprila 2006 
tožečim strankam p oslala ko pijo začasne uredbe in dokument, ki v sebuje podrobne informacije 
o podrobnostih, n a ka terih temeljijo bistvena dejstva in ugotovitve, na osnovi katerih so bile 
uvedene začasne protidampinške da jatve ( v nadaljevanju: dokument o začasnem ra zkritju). 
Komisija je tožeče stranke p ozvala, naj ji do 8. maja 2006 p osredujejo morebitne pripombe glede 
teh dokumentov.
28 Dve o d tožečih strank, dr užbi Brosmann […] in Lung Pao […], sta z dopisoma z dne 8. maja 2006 
Komisiji poslali svoje pripombe v zvezi z začasno u redbo in dokumentom o začasnem ra zkritju.
29 Na sedežu Komisije je 2. junija 2006 p otekal sestanek me d dr užbo Lung Pao in Komisijo.
30 Komisija je na podlagi člena 20, od (2) do (4), osnovne uredbe tožečim strankam z dopisom z dne 
8. julija 2006 , poslanim po faksu, predložila dokument o dokončnem ra zkritju bistvenih dejstev in 
ugotovitev, na ka terih je temeljil predlog za uvedbo dokončnih protidampinških da jatev. Komisija 
je tožeče stranke p ozvala, naj ji do 17. julija 2006 p ošljejo svoje pripombe glede dokumenta 
o dokončnem ra zkritju.
31 Komisija je z dopisom z dne 28. julija 2006 t ožečim s trankam p oslala dodatni dokument 
o dokončnem ra zkritju.
32 Tri tožeče stranke, in sicer družbe Brosmann, Seasonable Footwear (Zhongshan) [Ltd] in Lung 
Pao, ter družba Novi Footwear (Far E ast) Pte Ltd so z dopisi z dne 17 . julija in 2. avgusta 2006 
Komisiji poslale p ripombe v zvezi z dokumentom o dokončnem ra zkritju in d odatnim 
dokumentom o dokončnem ra zkritju. Tožeča stranka, družba Risen Footwear (HK) Co. [Ltd], je 
z dopisom z dne 7. avgusta 2006 K omisiji poslala svoje pripombe v zvezi z dodatnim dokumentom 
o dokončnem ra zkritju.
33 Svet Evropske u nije je 5. oktobra 2006 s prejel [sporno u redbo]. Na podlagi [te] uredbe je Svet 
uvedel dokončno p rotidampinško da jatev n a uvoz obutve z zgornjim delom iz usnja ali umetnega 
usnja, razen športne obutve, obutve S TAF, copatov in dr uge hišne obutve ter obutve z zaščitno 
kapico, s poreklom iz Kitajske in uvrščene pod ve č oznak ko mbinirane no menklature (člen 1
8 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
 [sporne] uredbe). Stopnja dokončne protidampinške da jatve n a neto ceno f ranko me ja Skupnosti 
pred plačilom da jatve je bila za čevlje, ki j ih proizvajajo tožeče stranke, določena na 16,5 %. Na 
podlagi člena 3 [sporne] uredbe ta uredba velja za obdobje dveh let.
34 V zvezi z zadevnim proizvodom je Svet potrdil presojo Komisije (glej točko 18 zgoraj), da j e treba 
obutev S TAF izključiti iz opredelitve z adevnega proizvoda, da p a je treba vanjo vključiti (uvodni 
izjavi 19 in 25 [ sporne] uredbe) otroško o butev. Nasprotno p a je Svet zavrnil zahtevo za 
izključitev šestih vrst obutve iz opredelitve zadevnega proizvoda, me d ka terimi je bila tudi obutev 
s patentirano t ehnologijo. V zvezi s to vrsto obutve je Svet poudaril, da p atentirana tehnologija 
sama po sebi ne spremeni bistveno l astnosti obutve z a običajno ra bo. Zato ta obutev še ve dno 
konkurira p roizvodnji zadevnega proizvoda S kupnosti (uvodna izjava 37 [sporne] uredbe).
35 V zvezi z reprezentativnostjo vzorca kitajskih proizvajalcev je Svet v uvodni izjavi 44 [ sporne] 
uredbe poudaril, da dr užbe, ki s o bile vanj vključene, predstavljajo ve č ko t 12 % izvoza v Skupnost 
v preiskavi sodelujočih proizvajalcev. Ker člen 17 o snovne uredbe ne določa praga v zvezi z ravnjo 
reprezentativnosti, je sestavljeni vzorec v smislu te določbe reprezentativen.
36 Svet je v uvodni izjavi 46 [ sporne] uredbe navedel, da j e bil namen uporabljene me todologije 
zagotoviti najvišjo možno r eprezentativnost vzorcev ter v največji reprezentativni obseg izvoza, ki 
ga je bilo m ogoče ra zumno p reiskati, vključiti družbe, ki s o opravile reprezentativne domače 
prodaje.
37 Svet je v uvodnih izjavah od 53 d o 59 [sporne] uredbe zavrnil vse očitke, s katerimi se je skušala 
omajati reprezentativnost vzorca proizvajalcev S kupnosti, in s tem p otrdil presojo Komisije iz 
začasne uredbe (glej točko 24 zgoraj).
38 Vprašanja, ki s e nanašajo na zahtevke ve č dr užb za odobritev TGO , o katerih se Komisija ni 
izrekla, je Svet obravnaval v točkah od 60 d o 65 [sporne] uredbe.
39 Na podlagi navedenih uvodnih izjav to, da K omisija ni odgovorila na vsak pri njej vloženi zahtevek 
posebej, ne pomeni kršitve o snovne uredbe. Nasprotno, to je v skladu s členom 17 t e uredbe. 
Metoda v zorčenja, ki j e določena v tem č lenu, se uporabi tudi, če ve liko š tevilo zadevnih dr užb 
zahteva, naj se jim o dobri TGO a li IO. Zaradi i zjemno ve likega števila prošenj, ki s o jih vložile 
zadevne dr užbe, upravni organ ni imel druge možnosti, kot da p reuči le tiste, ki s o jih vložile 
družbe iz vzorca, da b i s tem u skladil zahtevo po čim b olj individualizirani preučitvi spisa in 
spoštovanje obveznih rokov. Zato je bilo treba za vse družbe, ki n iso vključene v vzorec, uporabiti 
povprečno tehtano s topnjo, izračunano z a družbe iz vzorca. Iz tega je razvidno, da j e treba zavrniti 
tudi očitke iz upravnega postopka v zvezi z nereprezentativnostjo izračuna dampinga.
40 Te ugotovitve n aj bi veljale tudi v zvezi z zahtevki za odobritev IO.
41 Svet je v uvodni izjavi 157 [ sporne] uredbe glede opredelitve industrije Skupnosti poudaril, da 
noben od pritožnikov ni opustil sodelovanja v preiskavi. Zaradi s ame n arave v zorčenja so bili 
celotni vp rašalniki gl ede škode poslani le v vzorcu zajetim p roizvajalcem S kupnosti (uvodna 
izjava 158 [ sporne] uredbe).
42 V zvezi z ravnjo dokončnih protidampinških ukrepov, ki j e potrebna za odpravo škode, se je Svet 
v uvodni izjavi 292 [ sporne] uredbe oprl na elemente, ki j ih je predložila industrija Skupnosti po 
uvedbi začasnih da jatev i n ki s o dokazovali, da b i bilo treba z začasno u redbo določeno 
2-odstotno s topnjo dobička (glej točko 26 zgoraj) ponovno p reučiti. Na tej podlagi je Svet stopnjo 
dobička p ovečal na 6 % prometa industrije Skupnosti in ob tem p ojasnil, da j e industrija Skupnosti 
tako stopnjo dobička d osegla pri obutvi, ki n i bila predmet škodljivega dampinga.“
ECLI:EU:C:2012 :53 9SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
Postopek p red S plošnim sodiščem in izpodbijana sodba
10 Pritožnice so s tožbo, vloženo 28. decembra 2006 v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča, Splošnemu 
sodišču predlagale, naj razglasi delno n ičnost sporne uredbe. Komisija je z vlogo, ki j o je v navedenem 
tajništvu vložila 26. marca 2007 , predlagala, da b i v zadevi intervenirala v podporo predlogom Sveta. 
Z vlogo, vloženo 5. aprila 2007 v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča, je tudi C EC predlagala, da b i 
v zadevi intervenirala v podporo predlogom S veta. S sklepom z dne 2. avgusta 2007 j e predsednik 
drugega senata Splošnega sodišča ugodil predlogoma za intervencijo, ki s ta ju vložili Komisija in CEC.
11 Pritožnice so v utemeljitev tožbe navedle osem t ožbenih razlogov, in sicer:
— kršitev č lenov 2(7)(b) in 9(5) osnovne uredbe ter kršitev n ačel enakega obravnavanja in varstva 
legitimnih pričakovanj;
— kršitev členov 2(7)(c) in 18 o snovne uredbe ter kršitev p ravice do obrambe;
— očitno n apako p ri presoji in kršitev člena 5(4) osnovne uredbe;
— očitno n apako p ri presoji in kršitev členov 1(4), 2 in 3 osnovne uredbe;
— očitno n apako p ri presoji ter kršitev člena 17 o snovne uredbe in člena 253 E S;
— očitno n apako p ri presoji ter kršitev člena 3(2) osnovne uredbe in člena 253 E S;
— očitno n apako p ri presoji in kršitev člena 3(2) osnovne uredbe ter
— očitno n apako p ri presoji in kršitev člena 9(4) osnovne uredbe.
12 Splošno s odišče je – da b i zavrnilo prva dva tožbena razloga – v točkah 77 in 78 izpodbijane sodbe 
presodilo, da o snovna uredba ob uporabi tehnike v zorčenja gospodarskim subjektom, ki n iso zajeti 
z obstoječim v zorcem, ne da je nepogojne pravice do izračuna individualne stopnje da mpinga. Po 
njegovem m nenju je namreč odobritev t akega zahtevka o dvisna od odločitve K omisije o uporabi 
člena 17(3) osnovne uredbe. Splošno s odišče je navedlo, da ke r je odobritev TGO /IO v skladu 
s členom 2(7)(b) osnovne uredbe namenjena le določitvi me tode izračuna no rmalne vrednosti za 
izračun individualnih stopenj dampinga, Komisiji ni bilo treba preučiti zahtevkov za TGO /IO, ki s o jih 
vložili gospodarski subjekti, ki n iso bili zajeti z vzorcem, če je v okviru uporabe tega člena 17(3) 
odločila, da b i izračun takih stopenj pomenil preveliko o bremenitev in bi onemogočil pravočasen kon ec 
preiskave. Iz tega je Splošno s odišče v točki 92 n avedene sodbe sklepalo, da s e – ke r Komisija s tem, da 
ni preučila zahtevkov pritožnic za TGO /IO, ni storila napake – pritožnice ne m orejo utemeljeno 
sklicevati na prekoračitev trimesečnega roka, določenega v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, ker se ta rok 
nanaša na primere, ko j e Komisija dolžna preučiti navedene zahtevke.
13 Kar zadeva tretji tožbeni razlog, ga je Splošno s odišče zavrnilo s tem, da j e v točki 112 i zpodbijane 
sodbe ugotovilo, da i zjava proizvajalcev S kupnosti, da p odpirajo pritožbo, zadošča za ugotovitev 
obstoja podpore pritožbi v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Poleg tega je Splošno s odišče 
v točkah 114 in 118 i ste sodbe navedlo, da K omisiji nič ne preprečuje, da v okviru preiskave u pošteva 
podatke, ki s o po naravi stvari z brani pred začetkom p reiskave, in da j e bila v obravnavani zadevi 
sporna uredba sprejeta pred potekom pe tnajstmesečnega roka, ki g a določa osnovna uredba.
14 Kar zadeva četrti tožbeni razlog, in sicer očitno n apako p ri presoji in kršitev členov 1(4), 2 in 3 osnovne 
uredbe, ga je Splošno s odišče zavrnilo, ker sta instituciji zadevni proizvod v začasni uredbi in sporni 
uredbi pravilno o predelili. Splošno s odišče je v točki 156 i zpodbijane sodbe zavrnilo tudi pe ti tožbeni 
razlog, ki s o ga pritožnice navedle v utemeljitev t ožbe in s katerim s o v bistvu izpodbijale 
reprezentativnost vzorca proizvajalcev izvoznikov, določenega na podlagi člena 17 o snovne uredbe, in 
obrazložitev sporne uredbe s tem v zvezi.
10 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
15 Splošno sodišče je v zvezi s šestim tožbenim ra zlogom zlasti v točki 164 i zpodbijane sodbe presodilo, da 
je Komisija imela podatke, ki s o potrebni za sestavo vzorca proizvajalcev Skupnosti na podlagi me ril, ki 
so bila po njenem m nenju najbolj upoštevna. Ker pritožnice niso izpodbijale upoštevnosti teh me ril, je 
bilo po m nenju Splošnega sodišča njihove trditve gl ede sestave v zorca treba zavrniti. V točki 173 
izpodbijane sodbe je presodilo tudi, da b i bilo trditve p ritožnic v zvezi z izkrivljenimi podatki, ki n aj bi 
jih posredovali dve italijanski dr užbi, mogoče šteti za upoštevne le, če bi bilo na podlagi navedenih 
podatkov mogoče dvomiti o dejavnikih, ki j ih je Svet upošteval za ugotovitev obstoja škode.
16 Kar zadeva sedmi tožbeni razlog, in sicer očitno n apako p ri presoji, ki s e nanaša na slabe rezultate 
izvoza industrije Skupnosti, je Splošno s odišče v točki 192 i zpodbijane sodbe presodilo, da j e Svet 
v uvodni izjavi 224 s porne uredbe upravičeno u gotovil, da j e večina proizvodnje Skupnosti namenjena 
prodaji na trgu Skupnosti in da z ato rezultati izvoza industriji Skupnosti niso mogli povzročiti velike 
škode. Splošno s odišče je v točki 196 i zpodbijane sodbe presodilo tudi, da u činki uvoza iz preostalih 
tretjih dr žav niso taki, da b i vzbudili dvom o vzročni zvezi me d da mpinškim u vozom in škodo, ki j e 
nastala industriji Skupnosti. Poleg tega, kot je Splošno s odišče presodilo v točki 199 n avedene sodbe, 
lahko institucije, če ugotovijo, da s e je uvoz proizvoda, ki j e bil do takrat predmet količinskih omejitev, 
povečal po poteku ve ljavnosti teh omejitev, to povečanje upoštevajo pri oceni škode, ki j e nastala 
industriji Skupnosti. V točki 200 i ste sodbe je na podlagi tega zaključilo, da s ta instituciji v zvezi 
s škodo in vzročno z vezo upoštevali več dejavnikov, ki s e ne nanašajo le na zadnje četrtletje obdobja 
preiskave, temve č tudi na obravnavano o bdobje.
17 Splošno s odišče je, nazadnje, zavrnilo tudi o smi tožbeni razlog – ki s o ga pritožnice navedle 
v utemeljitev t ožbe in v skladu s katerim n aj bi bila presoja Sveta v sporni uredbi glede ra vni 
dokončnih protidampinških ukrepov, ki j e potrebna za odpravo škode, očitno n apačna – ke r je 
v točki 208 i zpodbijane sodbe presodilo, da S vet s tem, da j e uporabil stopnjo dobička, ki j o je 
industrija Skupnosti dosegla pri dr ugi obutvi, in ne tisti, na katero se nanaša preiskava, ni storil očitne 
napake p ri presoji, saj je ta druga obutev zadevnemu proizvodu dovolj podobna.
Predlogi strank
18 Pritožnice s pritožbo Sodišču predlagajo, naj:
— razveljavi izpodbijano s odbo, ker Splošno s odišče ni razglasilo ničnosti sporne uredbe in ke r jim je 
naložilo plačilo stroškov postopka p red Splošnim sodiščem;
— razglasi ničnost sporne uredbe ter
— Svetu naloži plačilo stroškov pritožbenega postopka in postopka p red Splošnim sodiščem.
19 Svet Sodišču predlaga, naj:
— pritožbo zavrne;
— podredno, zadevo vrne Splošnemu sodišču v ponovno o dločanje in
— še bolj podredno, pritožbo zavrne ter pritožnicam v sekakor naloži plačilo stroškov pritožbenega 
postopka.
20 Komisija predlaga, naj se pritožba zavrne in naj se pritožnicam naloži plačilo njenih stroškov.
ECLI:EU:C:2012 :53 11SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
Pritožba
21 Pritožnice v utemeljitev p ritožbe navajajo devet razlogov, ki s e nanašajo, prvič, na napačno u porabo 
prava v zvezi z uporabo členov 2(7) in 9(5) osnovne uredbe, drugič, na napačno u porabo prava v zvezi 
z uporabo č lena 2(7)(c) osnovne u redbe in n eobstoj obrazložitve gl ede trimesečnega roka, 
uporabljenega v zvezi z zahtevki z a TGO /IO ki tajskih proizvajalcev, zajetih v vzorcu, tretjič, na 
napačno u porabo prava v zvezi z uporabo tega člena 2(7)(c) v zvezi z istim rokom, uporabljenim 
v zvezi z zahtevki p ritožnic za TGO /IO, četrtič, na izkrivljanje dokazov, neobstoj obrazložitve in 
napačno u porabo prava v zvezi z uporabo členov 3(2), (5) in (6), 4(1) in 5(4) iste uredbe ter, petič, na 
napačno u porabo prava v zvezi z uporabo člena 6(1) navedene uredbe. Preostali štirje razlogi, navedeni 
v utemeljitev p ritožbe, zadevajo ugotovitve S plošnega sodišča v zvezi s škodo, nastalo proizvajalcem 
Skupnosti, in se nanašajo, prvič, na napačno u porabo prava v zvezi z uporabo člena 3 osnovne uredbe 
in izkrivljanje dokazov, drugič, na napačno u porabo prava v zvezi z obveznostjo preiskovalnega organa, 
da skrbno in nepristransko p reuči vse upoštevne elemente, tretjič, na kršitev člena 253 E S in, četrtič, na 
napačno u porabo prava v zvezi z uporabo člena 3(7) osnovne uredbe.
Prvi, drugi in tretji pritožbeni razlog: napačna uporaba prava v zvezi z uporabo členov 2(7) in 9(5) 
osnovne uredbe
22 Prve tri pritožbene razloge je treba obravnavati skupaj, kolikor se nanašajo na napake v sporni uredbi 
v zvezi z zahtevki pritožnic za TGO /IO.
Trditve strank
23 Pritožnice v okviru prvega pritožbenega razloga navajajo, da j e Splošno s odišče – kar z adeva uporabo 
členov 2(7)(c) in 9(5) osnovne uredbe – s tem, da j e presodilo, da i nstituciji nista bili zavezani preučiti 
zahtevkov pritožnic za TGO /IO n iti jih tako a li dr ugače upoštevati, napačno u porabilo pravo. 
Pritožnice me nijo, da č e bi kitajski proizvajalci izvozniki uspeli dokazati, da i zpolnjujejo pogoje iz teh 
določb, bi jih bilo treba obravnavati, kot da i majo sedež v drugi državi kot državi proizvajalcev, ki t eh 
pogojev n e izpolnjujejo, in sicer državi brez tržnega gospodarstva. Navedenih določb naj po definiciji 
ne bi bilo m ogoče uporabiti dr ugače ko t individualno, saj naj bi iz njih izhajalo, da s e opravi 
opredelitev g ospodarskih pogojev, v katerih deluje posamezna dr užba. Pritožnice ugotavljajo, da j e 
Splošno s odišče napačno u porabilo pravo, ker je njihove z ahtevke o mejilo na zahtevek za določitev 
individualne stopnje da mpinga v smislu člena 17 o snovne uredbe. Vsekakor naj bi zahtevale, da s e 
prizna dejstvo, da d elujejo na „Kitajskem , ki p ozna tržno g ospodarstvo“, in da s e jim z ato odobri 
povprečna tehtana stopnja da jatve, ki s e uporablja za proizvajalce, ki d elujejo v takih pogojih. P oleg 
tega je Splošno s odišče po m nenju pritožnic napačno u porabilo pravo, ker je ocenilo, da s ta se 
instituciji lahko s klicevali na to, da j e bilo število zahtevkov za TGO /IO tako ve liko, da b i njihova 
preučitev on emogočila, da b i se preiskava v primernem č asu zaključila.
24 Kar z adeva dr ugi pritožbeni razlog, pritožnice zatrjujejo, da j e Splošno s odišče napačno u porabilo 
pravo, ker ni preučilo njihove trditve, da s ta instituciji s tem, da s e o zahtevku z a TGO /IO ki tajskih 
proizvajalcev, zajetih v vzorcu, nista izjavili v treh me secih po začetku p reiskave, kršili člen 2(7)(c) 
osnovne uredbe. Ker Splošno s odišče tega ni obrazložilo, naj bi kršilo obveznost obrazložitve.
25 Pritožnice v okviru tretjega pritožbenega razloga navajajo, da j e Splošno s odišče napačno u porabilo 
pravo, ker je ocenilo, da s e pritožnice, kar z adeva njihove zahtevke z a TGO , ne morejo sklicevati na 
člen 2(7)(c) osnovne uredbe, ker se trimesečni rok „nanaša na primere, ko j e Komisija dolžna preučiti“ 
zahtevke za TGO /IO.
26 Po navedbah Sveta je prvi pritožbeni razlog ponavljanje tožbenega razloga, ki j e bil navajan na prvi 
stopnji in ga je Splošno s odišče zavrnilo. Svet navaja, da n i sporno, da s e za izvoznike, ki n iso zajeti 
z vzorcem i n ka terih zahtevku z a TGO n i bilo ugodeno v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, ne
12 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
 more določiti individualna stopnja da mpinga, ne gl ede na to, ali imajo sedež v državi s tržnim 
gospodarstvom a li ne. Zato naj bi bil v državah, ki n imajo tržnega gospodarstva, namen TGO /IO 
omogočiti podjetjem, zajetim z vzorcem, ali tistim, ka terih zahtevku j e bilo v skladu s tem 
členom 17(3) ugodeno, da s e jim določi individualna stopnja da mpinga. Pritožnice na prvi stopnji naj 
vsekakor ne bi uveljavljale pravice do določitve individualne stopnje da mpinga ali individualne stopnje 
dajatve, zato naj bi bila njihova argumentacija neupoštevna.
27 Komisija opozarja, da j e bistven ar gument pritožnic ta, da j e preučitev z ahtevkov za TGO /IO 
gospodarskih subjektov, ki n iso zajeti z vzorcem, lahko ko ristna tudi, če za te gospodarske subjekte ni 
bila določena individualna stopnja dampinga. Zatrjevale naj bi, da b i bila ta preučitev lahko ko ristna, če 
bi bila lahko z aradi t ega za zadevne gospodarske s ubjekte določena (povprečna tehtana) da jatev 
gospodarskih subjektov, zajetih z vzorcem, ki j im je odobrena TGO a li IO. Ve ndar n aj bi Splošno 
sodišče me nilo – česar p ritožnice ne izpodbijajo – da t o v obravnavani zadevi ni bilo m ogoče. 
Pritožnice po m nenju K omisije ne podajajo ra zlage, s katero bi utemeljile obveznost, da m orajo 
institucije preučiti vsak zahtevek za TGO /IO, tudi č e se odločijo uporabiti me todo vzorčenja, 
obveznost, ki n aj bi jo Splošno s odišče napačno u porabilo.
28 Svet in Komisija v zvezi z drugim pritožbenim ra zlogom predvsem t rdita, da j e ta nedopusten, ker je 
nov razlog, ki j e bil prvič naveden šele v fazi pritožbe.
29 Svet glede tretjega pritožbenega ra zloga navaja, da s e zadevni trimesečni rok izrecno n anaša na 
„vprašanje, ali proizvajalec izpolnjuje me rila za TGO “. Če to vp rašanje ni preučeno, naj se ta 
trimesečni rok ne bi uporabil. Instituciji po m nenju Komisije – iz istih ra zlogov, ki s o bili navedeni 
v odgovor na prvi pritožbeni razlog – nista bili zavezani preučiti zahtevkov pritožnic za TGO /IO. Ta 
pritožbeni razlog naj zato ne bi bil utemeljen.
Presoja Sodišča
30 Najprej je treba navesti, da s e v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe pri uvozu iz držav brez tržnega 
gospodarstva, z odstopanjem o d pravil, določenih v odstavkih od 1 do 6 istega člena, no rmalna 
vrednost načeloma določi na podlagi cene ali računsko d oločene vrednosti v tretji državi s tržnim 
gospodarstvom.
31 Vendar s e v skladu z odstavkom 7(b) navedenega člena pri protidampinških preiskavah, v katerih se 
obravnava uvoz, me d dr ugim iz Kitajske, normalna vrednost določi v skladu s členom 2, od (1) do (6), 
osnovne uredbe, če se na podlagi ustrezno u temeljenih zahtevkov enega ali več proizvajalcev v preiskavi 
in v skladu z merili in postopki, določenimi v istem o dstavku 7(c), dokaže, da p ogoji tržnega 
gospodarstva gl ede proizvodnje in prodaje zadevnega podobnega izdelka z a tega proizvajalca ali 
proizvajalce prevladujejo.
32 Poudariti je treba, da j e dokazno b reme n a proizvajalcu, ki ž eli, da s e mu na podlagi člena 2(7)(b) 
osnovne uredbe odobri TGO . Isti odstavek 7(c), prva alinea, osnovne uredbe v ta namen določa, da 
mora zahtevek, ki g a tak proizvajalec predloži, vsebovati zadostne dokaze, da d eluje v pogojih tržnega 
gospodarstva, kot so opredeljeni v tej zadnji določbi. Institucijama Unije zato ni treba dokazati, da 
proizvajalec ne izpolnjuje pogojev, ki s e zahtevajo za odobritev n avedene obravnave. Nasprotno, ti 
instituciji morata presoditi, ali podatki, ki j ih je predložil zadevni proizvajalec, zadostujejo za dokaz, da 
so me rila iz navedenega člena 2(7)(c), prva alinea, izpolnjena, tako da s e mu lahko o dobri TGO , sodišče 
Unije pa mora preveriti, ali je ta presoja očitno n apačna.
33 Kot izhaja iz točke 14 i zpodbijane sodbe, so pritožnice Komisiji predložile informacije, zahtevane 
v točki 5.1(a), (i) in (e) obvestila o začetku, da b i se jim o dobrila TGO o ziroma – če jim taka 
obravnava ne bi bila odobrena – da b i bile upravičene do IO. Instituciji Unije navedenih zahtevkov 
nista preučili vsakega posebej.
ECLI:EU:C:2012 :53 13SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
34 Iz uvodne izjave 61 s porne uredbe je razvidno, da s ta zadevni instituciji me nili – ob sklicevanju na 
člen 17 o snovne uredbe – da i zvozniki zaradi n arave me tode vzorčenja ne morejo biti individualno 
obravnavani. V navedeni uvodni izjavi je bilo tudi pojasnjeno, da j e bilo število zahtevkov za odobritev 
TGO i n IO tako ve liko, da j e bila individualna preučitev z ahtevkov, ki s e opravi v nekaterih dr ugih 
primerih, iz ad ministrativnih razlogov nemogoča. Instituciji Unije sta v teh okoliščinah presodili, da j e 
razumno, da s e za vse družbe, ki n iso zajete z vzorcem, enako u porabi povprečna tehtana stopnja, ki 
je bila izračunana za vse družbe iz vzorca.
35 Splošno s odišče je v točkah od 72 d o 80 izpodbijane sodbe zavrnilo argumentacijo pritožnic, da n aj bi 
bila Komisija na podlagi osnovne uredbe zavezana preučiti vsak individualni zahtevek za TGO i n IO, ki 
ga predloži gospodarski s ubjekt s sedežem v državi, ki n ima tržnega gospodarstva. V točki 78 
izpodbijane sodbe je tako p resodilo, da K omisiji ni treba preučiti zahtevkov za TGO /IO, ki s o jih 
vložili gospodarski subjekti, ki n iso zajeti z vzorcem, če je v okviru uporabe člena 17(3) navedene 
uredbe odločila, da b i izračun individualnih stopenj dampinga pomenil preveliko o bremenitev in bi 
onemogočil pravočasen kon ec preiskave.
36 Vendar j e Splošno s odišče napačno u porabilo pravo s tem, da j e navedlo, da K omisija ni bila zavezana 
preučiti zahtevkov za TGO , ki s o temeljili na členu 2(7)(b) in (c) osnovne uredbe in so jih predložili 
gospodarski subjekti, ki n iso zajeti z vzorcem.
37 Zato je treba navesti, prvič, da j e člen 2(7) osnovne uredbe del tistih določb te uredbe, ki u rejajo samo 
določitev no rmalne vrednosti, me dtem ko j e člen 17 iste uredbe, ki s e nanaša na vzorčenje, del določb, 
ki se nanašajo zlasti na mogoče me tode za določitev stopnje da mpinga. Gre torej za določbi z različno 
vsebino in ciljem.
38 Drugič, obveznost Komisije, da s e izreče glede zahtevka g ospodarskega subjekta, ki ž eli, da s e m u 
odobri TGO , izrecno izhaja iz člena 2(7)(b) osnovne uredbe. Ta določba ustvarja obveznost določitve 
normalne vrednosti v skladu z odstavki od 1 do 6 istega člena, če se na podlagi ustrezno u temeljenih 
zahtevkov enega ali ve č proizvajalcev i zkaže, da z a te proizvajalce prevladujejo pogoji tržnega 
gospodarstva. Taka o bveznost priznavanja g ospodarskih p ogojev, v katerih d eluje p osamezni 
proizvajalec, glede proizvodnje in prodaje zadevnega podobnega proizvoda n i pogojena z načinom 
izračuna stopnje dampinga.
39 Tretjič, v skladu s členom 2(7)(c), druga alinea, osnovne uredbe m ora b iti ocena, ali proizvajalec 
izpolnjuje me rila za odobritev TGO , našteta v prvi alinei istega odstavka 7(c), sprejeta v treh me secih 
po sprožitvi preiskave.
40 Prvim trem p ritožbenim ra zlogom, ki j ih pritožnice navajajo v utemeljitev p ritožbe, je zato treba 
ugoditi v delu, v katerem s e nanašajo na kršitev člena 2(7) osnovne uredbe. Izpodbijano s odbo je zato 
treba razveljaviti, ne da b i bilo treba preučiti ostale pritožbene razloge.
Tožba na pr vi stopnji
41 Sodišče v skladu s členom 61 S tatuta Sodišča Evropske u nije razveljavi odločitev S plošnega sodišča, če 
je pritožba utemeljena. Če stanje postopka t o dovoljuje, lahko s amo dokončno o dloči o zadevi. 
V obravnavani zadevi stanje postopka to dovoljuje.
42 Najprej, iz točk od 36 d o 40 t e sodbe izhaja, da b i Komisija m orala preučiti ustrezno u temeljene 
zahtevke, ki s o ji jih pritožnice predložile na podlagi člena 2(7)(b) in (c) osnovne uredbe, da b i se jim 
v okviru protidampinškega postopka, na ka terega se sporna uredba nanaša, odobrila TGO . Dalje, 
ugotoviti je treba, da n i izključeno, da b i jim b ila zaradi t ake p reučitve n aložena dokončna 
protidampinška da jatev, ki b i bila dr ugačna od da jatve 16,5 %, ki s e je zanje uporabila na podlagi 
člena 1(3) sporne uredbe. Iz iste določbe namreč izhaja, da j e bila dokončna protidampinška
14 ECLI:EU:C:2012 :53SODBAZDNE2.2.2012 –ZADEVAC-249/10P
BROSMANN FOOT WEAR(HK)IN DRU GIPROTISVETU
 dajatev 9,7 % naložena le kitajskem u gospodarskem u subjektu, ki j e bil zajet z vzorcem i n ki m u je bila 
odobrena TGO . Ve ndar, kot izhaja iz točke 38 te sodbe, če bi Komisija ugotovila, da p ogoji tržnega 
gospodarstva prevladujejo tudi za pritožnice, bi se tem – če izračun individualne stopnje da mpinga ne 
bi bil mogoč – prav tako m orala odobriti ta zadnja stopnja.
43 V teh okoliščinah je treba sporno u redbo razglasiti za nično v delu, v katerem s e nanaša na pritožnice.
Stroški
44 Člen 122, prvi odstavek, Poslovnika d oloča, da č e je pritožba utemeljena in če Sodišče samo dokončno 
odloči o sporu, odloči tudi o stroških. Č len 69 P oslovnika, ki s e na podlagi člena 118 P oslovnika 
uporablja v postopku s pritožbo, v odstavku 2 določa, da s e neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če 
so bili ti priglašeni. Odstavek 4 istega člena 69 v prvem p ododstavku d oloča, da i nstitucije, ki s e ko t 
intervenientke u deležijo postopka, no sijo svoje stroške, v tretjem p ododstavku p a, da l ahko S odišče 
intervenientu, ki n i eden izmed subjektov, izrecno n avedenih v predhodnih pododstavkih, naloži, da 
nosi lastne stroške.
45 Ker se pritožbi pritožnic ugodi in se sporna uredba v delu, v katerem s e nanje nanaša, razglasi za nično, 
se Svetu naloži plačilo stroškov pritožnic, nastalih tako n a prvi stopnji kot v okviru tega postopka, kar 
je v skladu s predlogom p ritožnic v zvezi s tem. Poleg tega se Komisiji in CEC naloži plačilo lastnih 
stroškov, nastalih tako n a prvi stopnji kot v okviru tega postopka.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1. Sodba Splošnega s odišča E v r opske u nije z dne 4. mar ca 2 0 1 0 v zadevi Brosmann F ootwear 
(HK) in drugi p roti Svetu (T-4 0 1 / 0 6 ) se raz veljavi.
2. Uredba Sveta (ES) št. 1 4 7 2 / 2 0 0 6 z dne 5. oktobra 2 0 0 6 o uvedbi dokončne protidampinške 
dajatve in o dokončnem p obiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz določene obutve 
z zgornjim de lom iz usnja s poreklom iz Ljudske r epublike K itajske in Vietnama, se razglasi 
za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe Brosmann F ootwear (HK) Ltd, Seasonable 
Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung P ao F ootwear (Guangz hou) Ltd i n R isen F ootwear 
(HK) Co. Ltd.
3. Svetu E v r opske u nije se n aloži plačilo stroškov d ružb B rosmann F ootwear (HK) Ltd, 
Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung P ao F ootwear (Guangz hou) Ltd i n R isen 
Footwear (HK) Co. Ltd, nastalih tako na pr vi stopnji kot v okviru te ga p ostopka.
4. E v ropska komisija in Confédération européenne de l ’industrie de l a c h aussure (CEC) nosita 
svoje stroške, nastale tako na pr vi stopnji kot v okviru te ga p ostopka.
Podpisi