Keywords

Summary



Keywords

1. Pomoči, ki jih dodelijo države – Pojem – Selektivnost ukrepa

(člen 87(1) ES)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Pojem – Selektivnost ukrepa

(člen 87(1) ES)

3. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg

(člena 87(1) ES in 253 ES)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Diskrecijska pravica Komisije

(člen 87(3) ES)

Summary

1. Člen 87(1) ES prepoveduje pomoči „z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jim ta ureditev sledi, v dejansko in pravno primerljivem položaju, torej selektivne pomoči. Vendar pojem državne pomoči ne vključuje državnih ukrepov, s katerimi se uvaja razlikovanje med podjetji in so zato vnaprej selektivni, kadar to razlikovanje izhaja iz narave ali ureditve davčnega sistema, v katerega spadajo.

Ukrep, ki ustvarja izjemo od uporabe splošnega davčnega sistema, lahko upraviči narava ali splošna shema davčnega sistema, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema. Pri tem je treba razlikovati med cilji posebnega davčnega sistema, ki so zunaj njega, in mehanizmi, ki so lastni samemu davčnemu sistemu in potrebni za uresničitev teh ciljev.

(Glej točke 52, 54 in 81.)

2. Pri preizkusu, ali je ukrep selektiven, je bistvena opredelitev referenčnega okvira; tega ni treba nujno opredeliti v mejah ozemlja zadevne države članice.

Za presojo selektivnosti ukrepa, ki ga je sprejel notranji državni organ in katerega namen je le na delu ozemlja države članice določiti davčno stopnjo, zmanjšano glede na stopnjo, ki velja drugod v državi članici, je treba preučiti, ali je ukrep sprejel ta organ pri izvrševanju svojih pristojnosti, ki so dovolj avtonomne glede na osrednjo oblast, in morebiti raziskati, ali se dejansko uporablja za vsa ustanovljena podjetja ali vso proizvodnjo na področju, ki spada v pristojnost tega organa.

V položaju, ko regionalni ali lokalni organ pri izvrševanju pristojnosti, ki so dovolj avtonomne glede na osrednjo pristojnost, določi davčno stopnjo, ki je nižja od nacionalne stopnje in se uporablja le za podjetja na zadevnem ozemlju v njegovi pristojnosti, se lahko upoštevni pravni okvir za presojo selektivnosti davčnega ukrepa omeji na zadevno geografsko ozemlje, kadar notranji državni organ, zlasti zaradi svojega statusa in pristojnosti, opravlja temeljno funkcijo pri opredelitvi političnega in gospodarskega okolja, v katerem delujejo podjetja, prisotna na ozemlju v njegovi pristojnosti.

Da bi lahko šteli, da je bila odločba, sprejeta v podobnih okoliščinah, sprejeta pri izvrševanju dovolj avtonomnih pristojnosti, mora najprej to odločbo sprejeti regionalni ali lokalni organ, ki ima na ustavni ravni politični in upravni status, ločen od osrednje vlade. Dalje, morala bi biti sprejeta, ne da bi osrednja vlada lahko neposredno posegla v njeno vsebino. Nazadnje, finančnih posledic znižanja nacionalne stopnje obdavčitve, ki se uporablja za podjetja v regiji, ni mogoče izravnati s pomočjo ali subvencijami iz drugih regij ali osrednje vlade.

(Glej točke od 56 do 58, 62 in od 65 do 67.)

3. Utemeljitev, ki jo zahteva člen 253 ES, je treba prilagoditi naravi zadevnega akta in mora jasno ter nedvoumno odražati sklepanje institucije, ki je zadevni ukrep sprejela, tako da se zainteresiranim omogoči, da se seznanijo z razlogi za sprejeti ukrep, sodišču Skupnosti pa izvrševanje nadzora. Ni potrebno, da so v obrazložitvi navedeni vsi dejanski in pravni dejavniki, ker je treba vprašanje, ali je obrazložitev akta zadostila zahtevam iz člena 253 ES, presojati ne le glede na njegovo besedilo, ampak tudi glede na kontekst in vsa pravna pravila v zvezi z zadevnim področjem.

To načelo, uporabljeno pri opredelitvi ukrepa kot pomoči, zahteva, da so navedeni razlogi, zakaj je Komisija štela, da zadevni ukrep spada na področje uporabe člena 87(1) ES. Zato tudi, ko je iz okoliščin, v katerih je bila državna pomoč dodeljena, razvidno, da lahko ta vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali poskuša izkrivljati konkurenco, mora Komisija navesti te okoliščine v obrazložitvi svoje odločbe.

(Glej točki 88 in 89.)

4. Pri uporabi člena 87(3) ES ima Komisija široko diskrecijsko pravico, katere izvajanje vključuje gospodarsko in družbeno presojo, ki jo je treba izvesti v okviru Skupnosti. Sodišče Skupnosti pri nadzoru zakonitosti izvajanja take pravice presoje pristojnega organa ne sme nadomestiti s svojo presojo, ampak se mora omejiti na preizkus, ali je prišlo pri presoji pristojnega organa do kakršne koli očitne napake ali zlorabe pooblastil.

(Glej točko 99.)