*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :247 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 18. aprila 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Direktiva 2001 /42/ES — Presoja vp livov nekaterih načrtov in programov na okolje — Člen 3(4) in 
(5) — Določitev vrst načrtov, ki b odo verjetno z natno vp livali na okolje — Zazidalni načrti ‚notranjega 
razvoja‘, ki s o na podlagi nacionalne zakono daje oproščeni okoljske p resoje — Napačna presoja 
vsebinskega pogoja ‚notranjega razvoja‘ — Neobstoj vpliva na veljavnost zazidalnega načrta — 
Ogrožanje polnega učinka dir ektive“
V zadevi C-463/11,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki g a je vložilo 
Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg (Nemčija) z odločbo z dne 27. julija 2011 , ki j e prispela na 
Sodišče 6. septembra 2011 , v postopku
L
proti
M,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi L. Bay Larsen (poročevalec), predsednik senata, J. Malenovský, U. Lõhmus, M. Safjan, sodniki, 
in A. Prechal, sodnica,
generalni pravobranilec: M. Wathelet,
sodna tajnica: A. Impe llizzeri, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 18. oktobra 2012 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za L G. Rehmann, odvetnik,
— za M D. Weiblen, odvetnik,
— za nemško v lado T. Henze in K. Petersen, agenta,
— za grško v lado G. Karipsiades, agent,
— za Evropsko ko misijo F. Bulst in P. Oliver, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :247SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 19. decembra 2012
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 3(4) in (5) Direktive 2001 /42/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vp livov nekaterih n ačrtov in 
programov na okolje (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 6, str. 157, v nadaljevanju: 
Direktiva).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d L in občino M glede veljavnosti zazidalnega načrta, ki g a je 
občina pripravila, ne da b i bila v skladu z Direktivo izvedena okoljska p resoja.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V skladu s členom 1 D irektive j e njen cilj zagotoviti visoko ra ven varstva okolja in prispevati 
k vključevanju okoljskih vidikov v pripravljanje in sprejemanje načrtov in programov, zato da s e 
spodbuja trajnostni razvoj, tako da s e zagotovi skladno z Direktivo izvedena okoljska p resoja nekaterih 
načrtov in programov, ki b odo verjetno z natno vp livali na okolje.
4 Člen 3 Direktive, ki o predeljuje področje njene uporabe, določa:
„1.Okoljska p resoja v skladu s členi 4 do 9 s e izvede pri načrtih in programih iz odstavkov 2 do 4, ki 
bodo verjetno z natno vp livali na okolje.
2. Ob upoštevanju odstavka 3 se okoljska p resoja izvede za vse načrte in programe,
(a) ki so pripravljeni za […] prostorsko n ačrtovanje ali rabo zemljišč in ki d oločajo okvir za prihodnja 
soglasja za izvedbo projektov iz prilog I in II k Direktivi [Sveta] 85/337/EGS [z dne 27. junija 1985 
o presoji vp livov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje […] (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 15, zvezek 1, str. 248), ka kor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 
97/11/ES z dne 3. marca 1997 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 3, str. 151)] 
[…]
[…]
3. Pri načrtih in programih iz odstavka 2, ki d oločajo rabo majhnih območij na lokalni ravni […], je 
okoljska p resoja potrebna le, kadar dr žave č lanice ugotovijo, da b odo ve rjetno z natno vp livali na 
okolje.
4. Države članice ugotovijo, ali je verjetno, da b odo načrti in programi, ki d oločajo okvir za prihodnja 
soglasja za izvedbo projektov in ki n iso načrti in programi iz odstavka 2, znatno vp livali na okolje.
5. Države članice s preučevanjem v sakega primera posebej, z določanjem v rst načrtov in programov ali 
s kombinacijo obeh načinov ugotovijo, ali je verjetno, da b odo načrti ali programi iz odstavkov 3 in 4 
znatno vp livali na okolje. Zato dr žave članice v vseh primerih upoštevajo ustrezna me rila iz Priloge II 
za zagotovitev, da s o načrti in programi z verjetnimi znatnimi vplivi na okolje zajeti s to dir ektivo.
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :247 3SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
5 V Prilogi II k Direktivi so navedena me rila za določanje ve rjetne pomem bnosti vplivov iz člena 3(5) 
Direktive.
Nemško p ravo
6 Zakon o urejanju prostora (Baugesetzbuch) v prečiščeni različici z dne 23. septembra 2004 ( BGBl. 2004 
I, str. 2414 ), kakor je bil spremenjen z zakono m z dne 22. julija 2011 ( BGBl. 2011 I , str. 1509 , 
v nadaljevanju: BauGB), ureja prostorsko n ačrtovanje.
7 Člen 1(6), točka 7, BauGB določa, da o bčine pri izdelavi urbanističnih načrtov (Bauleitpläne) upoštevajo 
zlasti interese varstva okolja, vključno z varstvom narave in ohranjanjem kra jine.
8 Ti urbanistični načrti v obliki n ačrta ra be prostora (Flächennutzungsplan) ali zazidalnega načrta 
(Bebauungsplan) se izdelajo, dopolnijo ali spremenijo po standard nem p ostopku ( člen 2 in naslednji 
BauGB), razen če je mogoče uporabiti skrajšani postopek (člen 13 BauGB), ali pri zazidalnih načrtih 
notranjega razvoja, hitri postopek (člen 13a BauGB).
9 Direktiva je bila v nemško p ravo prenesena z zakono m o prilagoditvi zakono daje na področju 
urbanizma evropskem u pravu (Europarechtsanpassungsgesetz Bau) z dne 24. junija 2004 ( BGBl. 2004 
I, str. 1359 ). S tem z akono m je bila okoljska p resoja vključena v standard ni postopek izdelave 
urbanističnih načrtov.
10 Glede tega standard nega postopka člen 2(3) in (4) BauGB določa:
„(3)Pri izdelavi urbanističnih načrtov je treba ra ziskati in presoditi interese, ki s o pomem bni za 
uravnoteženje [zlasti javnih in zasebnih interesov].
(4) Okoljska p resoja se opravi za okoljske interese iz členov 1(6), točka 7 […]; vključuje ra ziskavo 
verjetnih znatnih vp livov na okolje, nato opis in presojo v razmerju do okolja […]“
11 Člen 13(3), prvi stavek, B auGB gl ede skrajšanega postopka d oloča, da „se [ta postopek] izvede brez 
okoljske p resoje v skladu s členom 2(4) […]“.
12 Člen 13a BauGB glede hitrega postopka d oloča:
„(1)Zazidalni načrt za ponovno u porabo površin, gradnjo me d obstoječimi objekti ali druge ukrepe 
notranjega ra zvoja (zazidalni načrt no tranjega ra zvoja [Bebauungsplan der Innenentwicklung]) se 
lahko izdela po hitrem p ostopku. Zazidalnega načrta ni mogoče izdelati po hitrem p ostopku, če je 
s tem n ačrtom določena […] zazidalna površina, ki z naša:
1. manj kot 20.000 m2 […],
[…]
[…] Hitri postopek je izključen, kadar z azidalni načrt določa pogoje za zakonitost projektov, ki m orajo 
biti sami po sebi obvezno p redmet okoljske p resoje na podlagi zakona o presoji vplivov na okolje ali 
prava dežele. Hitri postopek je prav tako izključen, kadar o bstajajo utemeljeni razlogi, da s o oškodovani 
interesi, ki s o zavarovani na podlagi člena 1(6), točka 7(b).
(2) V okviru hitrega postopka
1. se določbe v zvezi s skrajšanim postopkom iz člena 13(2) in (3), prvi stavek, uporabijo po analogiji;
4 ECLI:EU:C:2013 :247SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
[…]“
13 Člen 214 BauGB, ki j e del oddelka „Ohranitev n ačrtov v veljavi“, določa:
„(1)Kršitev formalnih in postopkovnih določb iz tega zakona vp liva na veljavnost načrta rabe prostora 
in na občinske u redbe na podlagi tega zakona le, če:
1. ob kr šitvi člena 2(3) bistveni vidiki interesov, na ka tere vp liva načrtovanje in za ka tere je občina 
vedela ali bi morala ve deti, niso bili raziskani ali pravilno p reučeni, če je ta napaka o čitna in če 
vpliva na izid postopka;
[…]
(2a) Za zazidalne načrte, ki s o bili izdelani po hitrem p ostopku v skladu s členom 13a, poleg določb iz 
odstavkov 1 in 2 zgoraj velja še:
1. Kršitev f ormalnih in postopkovnih določb v zvezi z razmerjem me d zazidalnim n ačrtom in 
načrtom ra be površin ne vp liva na ve ljavnost zazidalnega načrta, tudi če je ta kršitev p osledica 
dejstva, da j e bil [vsebinski] pogoj iz člena 13a(1), prvi stavek, napačno p resojen.
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
14 M je 14. septembra 2005 s klenila po standard nem p ostopku, določenem v členu 2(4) BauGB, izdelati 
zazidalni načrt za območje s površino 37 .806 m2, da b i izvedla načrtovanje iz obstoječega razvoja me st 
in ga dopolnila z novimi stanovanjskimi območji na obrobju me st.
15 Pri udeležbi javnosti, ki j e sledila temu sklepu, so L in dr uge osebe podali ugovore proti temu načrtu, 
med dr ugim iz razlogov varstva okolja.
16 M je 23. aprila 2008 s prejela osnutek, ki s e je nanašal na manjše območje. Sklenila je izdelati s tem 
povezan zazidalni načrt po hitrem p ostopku, določenem v členu 13a BauGB.
17 Iz obrazložitve sklepa M je razvidno, da n ačrt ne more imeti trajnih negativnih vp livov na okolje in da 
predvideva skupno z azidljivo površino p ribližno 11 .800 m2, kar j e pod pragom, ki j e določen 
v členu 13a(1), drugi stavek, točka 1, BauGB.
18 M je 26. aprila 2008 z a en me sec javno ra zgrnila zazidalni načrt, z možnostjo predložitve p ripomb. 
Med javno ra zgrnitvijo so L in dr uge osebe ponovili ugovore in zahtevali okoljsko p oročilo na podlagi 
Direktive.
19 M je 23. julija 2008 , ne da b i izvedla tako p resojo, sprejela zazidalni načrt, ki j e predmet spora o glavni 
stvari, kot „zazidalni načrt notranjega razvoja“, ki i ma obliko o bčinske u redbe.
20 L je 31. julija 2009 p ri predložitvenem s odišču izpodbijal zakonitost tega načrta. Med dr ugim je trdil, 
da M ni upoštevala dejstva, da j e me stno u rejala območja zunaj strnjenih naselij, zaradi č esar n i bilo 
mogoče uporabiti načrta „notranjega razvoja“ v smislu člena 13a BauGB. M pa je zatrjevala, da j e bila 
uporaba hitrega postopka, ki j e bil uveden na podlagi navedenega člena 13a, zakonita.
21 Predložitveno s odišče me ni, da z adevni načrt ni zazidalni načrt „notranjega ra zvoja“ v smislu 
člena 13a(1) BauGB in da g a torej ni bilo mogoče sprejeti po hitrem p ostopku b rez okoljske p resoje, 
saj del površine, vključene v načrt, presega že pozidano o bmočje.
ECLI:EU:C:2013 :247 5SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
22 To sodišče tako me ni, da j e bila glede tega načrta opravljena napačna presoja vsebinskega pogoja iz 
člena 13a(1), prvi stavek, B auGB, v skladu s katerim se lahko z azidalni načrt za ponovno u porabo 
površin, gradnja me d obstoječimi objekti ali drugi ukrepi no tranjega ra zvoja sprejmejo po hitrem 
postopku. Taka p resoja pa naj na podlagi člena 214(2a), točka 1, istega zakona ne bi vp livala na 
veljavnost navedenega načrta.
23 Predložitveno s odišče v zvezi s tem p ojasnjuje, da j e nacionalni zakono dajalec po eni strani 
z oprostitvijo okoljske p resoje za zazidalne načrte „notranjega razvoja“ v smislu člena 13a(1) BauGB 
uporabil pooblastilo iz člena 3(5) Direktive in to izjemo uvedel z določitvijo posebne vrste načrta, pri 
čemer je upošteval ustrezna me rila, določena v Prilogi II k Direktivi. Po dr ugi strani je zakono dajalec 
v členu 214(2a), točka 1, BauGB določil, da kr šitev d oločb postopka, ki t emelji na dejstvu, da j e občina 
napačno p resodila vsebinski pogoj, ne vp liva na veljavnost zadevnega načrta.
24 Predložitveno s odišče se na podlagi teh stališč sprašuje, ali je nacionalni zakono dajalec s tem, da j e 
hkrati uporabil hitri postopek iz člena 13a BauGB in določbo glede ohranitve ve ljavnosti načrtov iz 
člena 214(2a), točka 1, istega zakona, prekoračil me je polja proste presoje, ki m u je podeljena 
s členom 3(5) Direktive.
25 V teh okoliščinah je Ve rwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg prekinilo odločanje in Sodišču 
v predhodno o dločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali država članica prekorači me je svojega polja proste presoje iz člena 3(4) in (5) [Direktive], če za 
zazidalne načrte neke o bčine, s katerimi je določena ra ba m ajhnih območij na lokalni ravni in 
opredeljen okvir za prihodnje soglasje za izvedbo projektov, ki p a niso zajeti s členom 3(2) [Direktive], 
s sprejetjem p osebne vrste zazidalnega načrta, za ka tero sta značilna me jna vrednost, ki s e nanaša na 
površino, in vsebinski p ogoj, ob upoštevanju ustreznih me ril iz Priloge II k Direktivi določi, da 
postopkovne določbe o okoljski p resoji, ki s icer ve ljajo za zazidalne načrte, pri izdelavi takega 
zazidalnega načrta niso upoštevne, po dr ugi strani pa odredi, da kr šitev teh postopkovnih določb, ki j e 
posledica tega, da j e občina vsebinski p ogoj neustrezno p resodila, ne vp liva na pravno ve ljavnost 
zazidalnega načrta posebne vrste?“
Vprašanje za predhodno odločanje
Dopustnost
26 Nemška v lada n i izrecno p odala ugovora n edopustnosti, vendar j e izrazila dvome gl ede upoštevnosti 
vprašanja za predhodno o dločanje za rešitev spora o glavni stvari.
27 Navedena vlada v stališčih v bistvu trdi, da j e treba člen 214(2a), točka 1, BauGB razlagati ozko in da s e 
v okoliščinah, ka kršne so značilne za sprejetje zazidalnega načrta v postopku v glavni stvari, ta določba 
verjetno n e uporablja.
28 V zvezi s tem j e treba spomniti, da v skladu z ustaljeno sodno p rakso Sodišča za vprašanja glede razlage 
prava Unije, ki j ih nacionalna sodišča zastavijo v pravnem i n dejanskem o kviru, ki s o ga pristojna 
opredeliti sama in ka terega pravilnosti Sodišče ne preizkuša, velja domneva upoštevnosti. Predlog 
nacionalnega sodišča je mogoče zavreči samo, če je očitno, da z ahtevana razlaga prava Unije nima 
nobene zveze z dejanskim stanjem a li predmetom spora v postopku v glavni stvari, če je problem 
hipotetičen ali če Sodišče nima na voljo pravnih in dejanskih elementov, da b i lahko n a zastavljena 
vprašanja ko ristno o dgovorilo (sodba z dne 12. oktobra 2010 v zadevi Rosenbladt, C-45/09, ZOdl., 
str. I-9391 , točka 33 in navedena sodna praksa).
6 ECLI:EU:C:2013 :247SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
29 V obravnavanem p rimeru pa se zastavljeno vp rašanje nanaša na razlago člena 3(4) in (5) Direktive. 
Vendar n i naloga Sodišča, temve č izključno p redložitvenega sodišča, da s e izreče o razlagi 
nacionalnega prava (sodba z dne 28. junija 2012 v zadevi Caronna, C-7/11, točka 54) in da u gotovi, 
kako s e lahko č len 214(2a) BauGB uporablja v postopku v glavni stvari. Poleg tega iz predložitvene 
odločbe niso ra zvidni elementi, ki b i nakazovali, da s e navedena določba ne more uporabljati v tem 
postopku.
30 V teh okoliščinah je treba predlog za sprejetje predhodne odločbe šteti za dopusten.
Vsebinska presoja
31 Najprej je treba opozoriti, da j e glavni cilj Direktive, kot izhaja iz njenega člena 1, to, da s e glede 
načrtov in programov, ki b odo ve rjetno z natno vp livali na okolje, ob njihovi pripravi in pred njihovim 
sprejetjem o pravi okoljska p resoja (sodbi z dne 22. septembra 2011 v zadevi Valčiukienė in dr ugi, 
C-295/10, ZOdl., str. I-8819 , točka 37, in z dne 28. februarja 2012 v zadevi Inter-Environnement 
Wallonie in Terre wallonne, C-41/11, točka 40).
32 Kot izhaja iz predložitvene odločbe, je zazidalni načrt v postopku v glavni stvari z ajet s členom 3(4) 
Direktive a li morda s členom 3(3) Direktive. V skladu s tema določbama dr žave č lanice za načrte iz 
teh členov določijo, ali bodo ti načrti verjetno z natno vp livali na okolje.
33 V skladu s členom 3(5) Direktive se ta določitev n ačrtov, ki b odo ve rjetno z natno vp livali na okolje in 
ki zato zahtevajo presojo na podlagi Direktive, izvede s preučevanjem v sakega primera p osebej ali 
z določanjem v rst načrtov ali s kombinacijo obeh načinov.
34 Nemški zakono dajalec je glede zazidalnih načrtov to določitev izvedel tako, da j e ugotovil, da z a 
pripravo takšnih načrtov načeloma ve lja okoljska p resoja, vendar p a je posebna vrsta zazidalnih 
načrtov no tranjega ra zvoja, ki u streza pogojem, določenim v členu 13(a)(1) BauGB, o proščena te 
obveznosti.
35 V zvezi s tem j e treba pojasniti, da s e postavljeno vp rašanje, kot je opozoril generalni pravobranilec 
v točki 45 s klepnih predlogov, nanaša na posledico, ki b i jo na polni učinek Direktive u tegnila imeti 
kombinirana uporaba dveh nacionalnih določb, kakršni sta člena 13a in 214 (2a), točka 1, BauGB.
36 Predložitveno s odišče namreč z vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba odstavek 5 člena 3 Direktive 
v povezavi z odstavkom 4 istega člena razlagati tako, da n asprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je 
v postopku v glavni stvari in v skladu s katero kr šitev vsebinskega pogoja, ki j e z določbo o prenosu 
Direktive d oločen glede oprostitve o koljske p resoje na podlagi Direktive za sprejetje zazidalnega načrta 
posebne vrste, ne vp liva na veljavnost tega načrta.
37 V zvezi s tem j e treba ugotoviti, da d oločba, kakršna je člen 214(2a), točka 1, BauGB, p omeni, da 
zazidalni načrti, za ka tere bi morala biti na podlagi nacionalne zakono daje o prenosu člena 3(5) 
Direktive izvedena okoljska p resoja, ostanejo ve ljavni, tudi če so bili izdelani brez okoljske p resoje na 
podlagi tega člena.
38 Tak sistem j emlje polni učinek členu 3(1) Direktive, ki n alaga, da m ora biti okoljska p resoja izvedena za 
načrte iz člena 3(3) in (4) Direktive, ki b odo verjetno z natno vp livali na okolje.
39 Čeprav je namreč mogoče razumeti, da n i nujno, da i ma posebna vrsta načrta, ki i zpolnjuje vsebinski 
pogoj, kot ga določa člen 13a(1) BauGB, a priori znatne vp live n a okolje, ker je ta pogoj tak, da 
zagotavlja, da t akšen načrt izpolnjuje ustrezna me rila iz Poglavja II k Direktivi, na ka tera n apotuje 
člen 3(5), drugi stavek, D irektive, se zdi, da j e navedenemu pogoju, če se ko mbinira z določbo, kot je 
člen 214(2a), točka 1, BauGB, odvzet polni učinek.
ECLI:EU:C:2013 :247 7SODBAZDNE18.4.2013 –ZADEVAC-463/11
L
40 Z ohranitvijo ve ljavnosti zazidalnih načrtov, ki b odo v smislu Direktive, kot je prenesena v notranje 
pravo, verjetno z natno vp livali na okolje, navedena določba BauGB občinam n azadnje omogoča, da 
takšne n ačrte izdelajo b rez o koljske p resoje, če izpolnjujejo v sebinski p ogoj, ki j e d oločen 
v členu 13a(1), drugi stavek, BauGB, in zanje ne veljajo razlogi za oprostitev, ki s o določeni v četrtem 
in pe tem s tavku tega člena.
41 V teh okoliščinah ni pravno z adostno z agotovljeno, da b o občina v vsakem p rimeru izpolnila upoštevna 
merila, ki s o določena v Prilogi II k Direktivi, in sicer me rila, katerih spoštovanje je nacionalni 
zakono dajalec želel zagotoviti, o čemer priča uvedba pojma no tranjega razvoja v zakono dajo, ki n aj bi 
urejala uporabo polja proste presoje, ki m u ga podeljuje člen 3(5) Direktive.
42 Zato je treba ugotoviti, da j e posledica nacionalne določbe, kakršna je člen 214(2a), točka 1, BauGB, ki 
je bil sprejet v okviru izvedbe člena 3(5) Direktive, oprostitev o koljske p resoje zazidalnih načrtov, ki d o 
tega ne bi smeli biti upravičeni, kar j e v nasprotju s ciljem, ki m u sledi D irektiva, zlasti njen člen 3(1), 
(4) in (5).
43 Poleg tega iz sodne prakse Sodišča izhaja, da m orajo nacionalna sodišča, ki o dločajo o tožbi za 
razglasitev n ičnosti takšnega načrta, kadar b i pred njegovim sprejetjem m orala biti opravljena presoja 
njegovih vp livov na okolje v skladu z zahtevami Direktive, sprejeti vse splošne ali posebne ukrepe, da 
bi se odpravila opustitev take p resoje (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Inter-Environnement 
Wallonie in Terre wallonne, točke o d 44 d o 46).
44 Zato bo moralo v postopku v glavni stvari p redložitveno s odišče v okviru svoje pristojnosti uporabiti 
določbe prava Unije in jim zagotoviti polni učinek, pri čemer bo lahko o dločilo, da n e bo uporabilo 
nobene določbe BauGB, še zlasti ne člena 214(2a)(1) tega zakona, ki b i vodil to sodišče k sprejetju 
odločbe, ki b i bila v nasprotju z Direktivo (glej v tem s mislu sodbi z dne 9. marca 1978 v zadevi 
Simme nthal, 106/77, Recueil, str. 629, točka 24, in z dne 26. februarja 2013 v zadevi Åkerberg 
Fransson, C-617/10, točka 45).
45 Ob upoštevanju navedenih ugotovitev j e treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba 
odstavek 5 člena 3 D irektive v povezavi z odstavkom 4 tega člena ra zlagati tako, da n asprotuje 
nacionalni ureditvi, kakršna je v postopku v glavni stvari i n v skladu s katero kr šitev v sebinskega 
pogoja, ki j e z določbo o prenosu D irektive d oločen gl ede oprostitve o koljske p resoje na podlagi 
Direktive za sprejetje zazidalnega načrta posebne vrste, ne vp liva na veljavnost tega načrta.
Stroški
46 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
Člen 3(5) Direktive 2 0 0 1 / 4 2 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 2 7. junija 2 0 0 1 o presoji 
vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje v povezavi z njenim č lenom 3(4) je treba 
razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je v postopku v glavni stvari in 
v skladu s katero kršitev vsebinskega p ogoja, ki je z določbo o prenosu n avedene direktive 
določen glede o prostitve okoljske p resoje na podlagi te d irektive za sprejetje zazidalnega n ačrta 
posebne v rste, ne vpliva na veljavnost tega n ačrta.
Podpisi