SODBA SODIŠČA ZA USLUŽBENCE

EVROPSKE UNIJE (drugi senat)

z dne 18. junija 2015

EG

proti

Evropskemu parlamentu

„Javni uslužbenci — Uradniki — Osebni prejemki — Gospodinjski dodatek — Pogoj za dodelitev — Istospolni par — Registrirana zunajzakonska skupnost belgijskega prava — Člen 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom — Pravna možnost za sklenitev zakonske zveze v državi članici — Načelo prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti — Nadomestilo za nastanitev“

Predmet:

Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, ki se za Pogodbo ESAE uporablja na podlagi njenega člena 106a, s katero EG v bistvu predlaga razglasitev ničnosti odločbe Evropskega parlamenta o zavrnitvi dodelitve gospodinjskega dodatka in omejitvi nadomestila za nastanitev na znesek, ki ustreza njegovi enomesečni osnovni plači.

Odločitev:

Tožba se zavrne. EG nosi svoje stroške in naloži se mu plačilo stroškov, ki jih je priglasil Evropski parlament. Svet Evropske unije nosi svoje stroške.

Povzetek

Uradniki – Osebni prejemki – Družinski dodatek – Gospodinjski dodatek – Pogoji za dodelitev – Uradnik, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti – Neobstoj pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze – Obveznost, da se preveri dejanskost in učinkovitost te pravne možnosti

(Člen 19(1) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 7 in 21(1); Kadrovski predpisi, Priloga VII, člen 1(2)(c)(iv))

Razširitev pravice do gospodinjskega dodatka na uradnike, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, tudi z osebo istega spola, in nimajo pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici, ustreza skrbi zakonodajalca, da se spoštuje načelo prepovedi diskriminacije iz člena 19(1) PDEU in se tako nadalje razvija kadrovska politika, ki zagotavlja enake možnosti za vse, ne glede na spolno usmerjenost ali zakonski stan zadevne osebe, kar ustreza tudi prepovedi vsakršne diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti iz člena 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Poleg tega je razširitev pravice do gospodinjskega dodatka na uradnike, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, tudi z osebo istega spola, in nimajo pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze, izraz zahteve po zaščiti uradnikov pred vmešavanjem uprave v izvajanje njihove pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot je priznana v členu 7 Listine in členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah.

V zvezi s tem tako iz besedila kot iz namena člena 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom torej izhaja, da navedena določba nikakor ne ustvarja kakršne koli diskriminacije med uradniki na podlagi spolne usmerjenosti, temveč omogoča dodelitev gospodinjskega dodatka vsem uradnikom, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, ne glede na njihovo spolno usmerjenost.

Na podlagi te določbe mora namreč uradnik, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti v heteroseksualnem paru, za prejemanje gospodinjskega dodatka izpolniti enak pogoj in dokazati neobstoj pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici.

Uprava mora navedeno določbo razlagati tako, da pravica do gospodinjskega dodatka ne ostane teoretična ali navidezna, temveč dejanska in učinkovita, zaradi česar se lahko upošteva zakonodaja države, ki ni veljala za sklenitev zakonske zveze, vendar je bila zaradi državljanstva zadevnih oseb kljub temu tesno povezana z zadevnim položajem.

Iz besedila člena 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom pa izhaja, da v primeru uradnika, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti, dejstvo, da par nima pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici, v katero je razporejena zadevna oseba, samo po sebi ni zadosten dokaz, da par nima pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze in da mora zadevni uradnik torej prejemati gospodinjski dodatek.

(Glej točke od 48 do 50, 81 in 82.)

Napotitev na:

Sodišče za uslužbence: sodbi z dne 14. oktobra 2010, W/Komisija, F-86/09, EU:F:2010:125, točke 42, 43 in 45, ter z dne 6. maja 2014, Forget/Komisija, F-153/12, EU:F:2014:61, točka 26.

SODBA SODIŠČA ZA USLUŽBENCE

EVROPSKE UNIJE (drugi senat)

z dne 18. junija 2015

EG

proti

Evropskemu parlamentu

„Javni uslužbenci — Uradniki — Osebni prejemki — Gospodinjski dodatek — Pogoj za dodelitev — Istospolni par — Registrirana zunajzakonska skupnost belgijskega prava — Člen 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom — Pravna možnost za sklenitev zakonske zveze v državi članici — Načelo prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti — Nadomestilo za nastanitev“

Predmet:

Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, ki se za Pogodbo ESAE uporablja na podlagi njenega člena 106a, s katero EG v bistvu predlaga razglasitev ničnosti odločbe Evropskega parlamenta o zavrnitvi dodelitve gospodinjskega dodatka in omejitvi nadomestila za nastanitev na znesek, ki ustreza njegovi enomesečni osnovni plači.

Odločitev:

Tožba se zavrne. EG nosi svoje stroške in naloži se mu plačilo stroškov, ki jih je priglasil Evropski parlament. Svet Evropske unije nosi svoje stroške.

Povzetek

Uradniki – Osebni prejemki – Družinski dodatek – Gospodinjski dodatek – Pogoji za dodelitev – Uradnik, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti – Neobstoj pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze – Obveznost, da se preveri dejanskost in učinkovitost te pravne možnosti

(Člen 19(1) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 7 in 21(1); Kadrovski predpisi, Priloga VII, člen 1(2)(c)(iv))

Razširitev pravice do gospodinjskega dodatka na uradnike, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, tudi z osebo istega spola, in nimajo pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici, ustreza skrbi zakonodajalca, da se spoštuje načelo prepovedi diskriminacije iz člena 19(1) PDEU in se tako nadalje razvija kadrovska politika, ki zagotavlja enake možnosti za vse, ne glede na spolno usmerjenost ali zakonski stan zadevne osebe, kar ustreza tudi prepovedi vsakršne diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti iz člena 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Poleg tega je razširitev pravice do gospodinjskega dodatka na uradnike, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, tudi z osebo istega spola, in nimajo pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze, izraz zahteve po zaščiti uradnikov pred vmešavanjem uprave v izvajanje njihove pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot je priznana v členu 7 Listine in členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah.

V zvezi s tem tako iz besedila kot iz namena člena 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom torej izhaja, da navedena določba nikakor ne ustvarja kakršne koli diskriminacije med uradniki na podlagi spolne usmerjenosti, temveč omogoča dodelitev gospodinjskega dodatka vsem uradnikom, ki živijo v registrirani zunajzakonski skupnosti, ne glede na njihovo spolno usmerjenost.

Na podlagi te določbe mora namreč uradnik, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti v heteroseksualnem paru, za prejemanje gospodinjskega dodatka izpolniti enak pogoj in dokazati neobstoj pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici.

Uprava mora navedeno določbo razlagati tako, da pravica do gospodinjskega dodatka ne ostane teoretična ali navidezna, temveč dejanska in učinkovita, zaradi česar se lahko upošteva zakonodaja države, ki ni veljala za sklenitev zakonske zveze, vendar je bila zaradi državljanstva zadevnih oseb kljub temu tesno povezana z zadevnim položajem.

Iz besedila člena 1(2)(c)(iv) Priloge VII h Kadrovskim predpisom pa izhaja, da v primeru uradnika, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti, dejstvo, da par nima pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze v državi članici, v katero je razporejena zadevna oseba, samo po sebi ni zadosten dokaz, da par nima pravne možnosti za sklenitev zakonske zveze in da mora zadevni uradnik torej prejemati gospodinjski dodatek.

(Glej točke od 48 do 50, 81 in 82.)

Napotitev na:

Sodišče za uslužbence: sodbi z dne 14. oktobra 2010, W/Komisija, F-86/09, EU:F:2010:125, točke 42, 43 in 45, ter z dne 6. maja 2014, Forget/Komisija, F-153/12, EU:F:2014:61, točka 26.