*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :634 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 3. oktobra 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Direktiva 2005 /29/ES — Nepoštene poslovne prakse — Področje uporabe — Zavajajoče informacije, ki 
jih je razširjal nosilec zdravstvenega zavarovanja iz sistema obveznega socialnega zavarovanja — 
Nosilec, ustanovljen ko t javnopravni subjekt“
V zadevi C-59/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Bundesgerichtshof (Nemčija) z odločbo z dne 18. januarja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 6. februarja 
2012 , v postopku
BKK M obil Oil Körpersc haft de s öffentlic hen Rec hts
proti
Zentrale zur Bekämpfung unlauteren W ettbewerbs eV,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, M. Berger, sodnica, A. Borg Barthet, E. Levits in J.-J. Kasel 
(poročevalec), sodniki,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Zentrale zur Bekämpfung unlauteren W ettbewerbs eV C. v on G ierke, odvetnica,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj z W. Ferrante, avvocato dello Stato,
— za Evropsko ko misijo M . van Beek in V. Kreuschitz, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 4. julija 2013
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2013 :634SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 
2005 /29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na 
notranjem t rgu ter o spremem bi Direktive S veta 84 /450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 
97/7/ES, 98 /27/ES in 2002 /65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006 /2004 E vropskega parlamenta in Sveta 
(Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, str. 22).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d BKK M obil Oil Körperschaft des öffentlichen Rechts (v 
nadaljevanju: BKK ) in Z entrale zur Bekämpfung unlauteren W ettbewerbs eV ( urad z a boj proti 
nelojalni kon kurenci, v nadaljevanju: Wettbewerbszentrale) zaradi i nformacij, ki j ih je BKK ra zširjal 
svojim zavarovancem.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodnih izjavah od 5 do 8, 11, 12 in 14 D irektive o nepoštenih poslovnih praksah je navedeno:
„(5)[…] ovire za čezmejni prosti pretok storitev in blaga ali za pravico do ustanavljanja […] je […] 
treba odpraviti. Te ovire je m ogoče odpraviti samo z določitvijo enotnih pravil na ra vni 
Skupnosti, ki b odo zagotavljala visoko ra ven varstva potrošnikov, in s pojasnitvijo nekaterih 
pravnih pojmov na ravni Skupnosti, kolikor je to potrebno z a pravilno d elovanje no tranjega trga 
in za izpolnjevanje zahteve p o pravni varnosti.
(6) Ta dir ektiva torej približuje zakono daje dr žav članic o nepoštenih poslovnih praksah, vključno 
z nepoštenim oglaševanjem, ki n eposredno š kodujejo ekono mskim interesom potrošnikov in na ta 
način posredno e kono mskim interesom zakonitih kon kurentov. […]
(7) Ta dir ektiva obravnava poslovne prakse, ki s o neposredno p ovezane z vplivanjem n a odločitve 
potrošnikov o poslu v zvezi z izdelki. […]
(8) Ta dir ektiva neposredno š čiti ekono mske i nterese potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi 
praksami podjetij v razmerju do potrošnikov. Na ta način posredno š čiti tudi podjetja, ki p oslujejo 
zakonito, pred njihovimi kon kurenti, ki n e upoštevajo pravil te dir ektive, in tako n a področjih, ki 
jih ureja ta dir ektiva, zagotavlja pošteno kon kurenco. […]
[…]
(11) Z visoko stopnjo približanja, doseženo s približevanjem n acionalnih določb na podlagi te dir ektive, 
je vzpostavljena visoka s kupna ra ven varstva potrošnikov. Ta dir ektiva določa enotno s plošno 
prepoved tistih nepoštenih poslovnih praks, ki i zkrivljajo ekono msko o bnašanje potrošnikov. […]
(12) Z uskladitvijo se bo znatno p ovečala pravna varnost za potrošnike in podjetja. Potrošniki in 
podjetja se bodo lahko z anesli na enotni ureditveni okvir, temelječ na jasno o predeljenih pravnih 
pojmih, ki b odo urejali vse vidike n epoštenih poslovnih praks po celotni [Evropski uniji]“. […]
[…]
(14) Zaželeno j e, da z avajajoče poslovne prakse zajemajo prakse, vključno z avajajoče oglaševanje, ki 
z zavajanjem p otrošniku p reprečijo, da i zbere ob poznavanju vseh pomem bnih dejstev in torej 
učinkovito. […]“
ECLI:EU:C:2013 :634 3SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
4 Člen 1 navedene dir ektive d oloča:
„Namen te dir ektive je prispevati k pravilnemu delovanju no tranjega trga in doseči visoko ra ven varstva 
potrošnikov s približevanjem z akono v in dr ugih predpisov držav članic o nepoštenih poslovnih praksah, 
ki škodijo ekono mskim interesom potrošnikov.“
5 Člen 2 iste dir ektive d oloča:
„V tej direktivi
(a) ‚potrošnik‘ pomeni vsako f izično o sebo, ki v s to dir ektivo zajetih poslovnih praksah deluje za 
namene izven svoje trgovske, poslovne, obrtne dejavnosti ali svobodne poklicne dejavnosti;
(b) ‚trgovec‘ pomeni vsako fizično a li pravno o sebo, ki v s to dir ektivo zajetih poslovnih praksah deluje 
za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno d ejavnostjo ali svobodno p oklicno 
dejavnostjo, in ko gar ko li, ki d eluje v imenu ali na račun trgovca;
(c) ‚izdelek‘ pomeni vsako b lago ali storitev […];
(d) ‚poslovne prakse podjetji v razmerju do potrošnikov‘ (v nadaljevanju: tudi ‚poslovne prakse‘) 
pomenijo vsako d ejanje, opustitev, ravnanje, razlaga [ukrep] ali tržne ko munikacije, vključno 
z oglaševanjem i n trženjem, s strani trgovca, neposredno p ovezano s promocijo, prodajo ali 
dobavo izdelka p otrošnikom;
[…]“
6 Člen 3(1) Direktive o nepoštenih poslovnih praksah določa:
„Ta dir ektiva se uporablja za nepoštene poslovne prakse podjetij v razmerju do potrošnikov, kakor je 
določeno v členu 5, pred, me d in po poslovni transakciji v zvezi z nekim izdelkom.“
7 Člen 5 navedene dir ektive, naslovljen „Prepoved nepoštenih poslovnih praks“, določa:
„1.Nepoštene poslovne prakse so prepovedane.
2. Poslovna praksa je nepoštena, če:
(a) nasprotuje zahtevam poklicne skrbnosti
in
(b) v zvezi z izdelkom b istveno i zkrivlja ali bi lahko i zkrivljala ekono msko o bnašanje povprečnega 
potrošnika, ki g a izdelek doseže ali je nanj usmerjen, ali obnašanje povprečnega člana skupine, če 
je poslovna praksa usmerjena na določeno s kupino p otrošnikov.
[…]
4. Zlasti so nepoštene tiste poslovne prakse, ki s o:
(a) zavajajoče, kakor je določeno v členih 6 in 7,
[…]“
4 ECLI:EU:C:2013 :634SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
8 Člen 6(1) iste dir ektive d oloča:
„Poslovna praksa se šteje za zavajajočo, če vsebuje napačne informacije in je torej neresnična, ali če na 
kakršen ko li način, vključno s celotno p redstavitvijo, zavaja ali bi utegnila zavajati povprečnega 
potrošnika, četudi je informacija točna glede enega ali več sledečih elementov, ter v vsakem p rimeru 
povzroči ali bi utegnila povzročiti, da p ovprečni potrošnik sprejme o dločitev o poslu, ki j e drugače ne 
bi sprejel:
[…]“
Nemško p ravo
9 Direktiva o nepoštenih p oslovnih p raksah je b ila v nemško p ravo p renesena z zakono m 
o preprečevanju nelojalne kon kurence (G esetz g egen den unlauteren W ettbewerb, BGBl. 2004 I, 
str. 1414 , v nadaljevanju: UWG).
10 Člen 2 UWG določa:
„(1)V tem z akonu:
1. ‚poslovno d ejanje‘ pomeni vsako ra vnanje osebe v korist svojega podjetja ali podjetja tretje osebe 
pred, me d ali po sklenitvi poslovne transakcije, ki j e objektivno p ovezano s promocijo prodaje ali 
nakupa proizvodov ali storitev ali s sklenitvijo ali izpolnitvijo pogodbe o proizvodih in storitvah; 
za proizvode se štejejo tudi nepremičnine, za storitve p a tudi pravice in obveznosti;
[…]
6. ‚podjetnik‘ pomeni vsako fizično a li pravno o sebo, ki v okviru svoje trgovske, poslovne, obrtne ali 
svobodne poklicne dejavnosti opravlja poslovna dejanja, in vsakogar, ki d eluje v imenu podjetnika 
ali po njegovem n aročilu;
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
11 BKK j e no silec zdravstvenega zavarovanja v nemškem s istemu obveznega zdravstvenega zavarovanja in 
je javnopravni subjekt.
12 Wettbewerbszentrale je s tožbo, vloženo n a prvi stopnji, predlagal, naj se BKK n aloži, da o pusti širjenje 
informacij, navedenih v nadaljevanju, ki j ih je decembra 2008 o bjavil na svoji spletni strani:
„Kdor bo zdaj odšel od BKK [ …], se bo zavezal pri no vem [ nosilcu obveznega zdravstvenega 
zavarovanja] za naslednjih 18 mesecev. Tako b oste zamudili priložnost za privlačne ponudbe, ki v am 
jih za naslednje leto ponuja BKK [ …], in boste na kon cu morda m orali še doplačati, če denar, dodeljen 
vašemu no vemu no silcu, ne bo zadoščal in bo zato pobiral dodaten prispeve k.“
13 Wettbewerbszentrale me ni, da s o te informacije zavajajoče in da s o zato prepovedane tako z Direktivo 
o nepoštenih poslovnih praksah ko t z nacionalnim pravom o konkurenci. BKK n aj bi namreč izpustil, 
da n emški zakon v primeru zaračunavanja dodatnega prispevka z avarovancu da je posebno p ravico do 
odpovedi.
ECLI:EU:C:2013 :634 5SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
14 Zato je W ettbewerbszentrale z dopisom z dne 17. decembra 2008  BKK p oslal opomin, naj opusti 
širjenje navedenih informacij, in od njega zahteval, naj poda izjavo o opustitvi nezakonitih ravnanj pod 
grožnjo ka zenske sankcije ter plača stroške p redhodnega postopka.
15 BKK j e nato umaknil zadevne informacije s svoje spletne strani. Z dopisom z dne 6. januarja 2009 j e 
priznal, da j e objavil napačne informacije, in se zavezal, da p ri oglaševanju v prihodnje ne bo ve č 
uporabljal grajanih izjav. Navedel pa je, da n i pripravljen W ettbewerbszentrale podati zahtevane izjave 
pod grožnjo ka zenske sankcije niti plačati stroškov predhodnega postopka.
16 BKK me ni, da z a spor o glavni stvari n i mogoče uporabiti niti določb UWG n iti določb Direktive 
o nepoštenih poslovnih praksah. Iz člena 2(d) te dir ektive n aj bi bilo namreč razvidno, da s e uporablja 
le za „poslovne prakse“ „trgovca“ v smislu člena 2(b) iste dir ektive, člen 2(1), točki 1 in 6, UWG pa naj 
bi imel v bistvu enako b esedilo, ko t je besedilo navedenih določb zgoraj omenjene dir ektive. 
V obravnavanem p rimeru pa naj ta me rila ne bi bila izpolnjena, saj BKK ko t javnopravni subjekt nima 
namena pridobivanja dobička.
17 Prvostopenjsko s odišče je BKK p od grožnjo sankcije naložilo, naj v okviru svoje dejavnosti opusti 
oglaševanje z zadevnimi informacijami z namenom kon kuriranja in W ettbewerbszentrale plača 
208,65 EUR s kupaj z obrestmi.
18 Pritožba, ki j o je vložil BKK z oper prvostopenjsko s odbo, je bila zavrnjena. BKK z revizijo, ki j o je 
pritožbeno s odišče dopustilo, predlaga zavrnitev tožbe W ettbewerbszentrale.
19 Bundesgerichtshof me ni, da p omenijo oglaševalske informacije, ki j ih je širil BKK, z avajajočo prakso 
v smislu D irektive o nepoštenih poslovnih praksah in da b i jih bilo treba ko t kr šitev U WG 
prepovedati.
20 Vendar b i bilo m ogoče obstoj take kr šitve u gotoviti le, če je m ogoče zadevno p rakso presojati na 
podlagi določb navedene dir ektive, na kateri temelji UWG.
21 Vendar n aj ne bi bilo jasno, da j e treba Direktivo o nepoštenih poslovnih praksah razlagati tako, da j e 
subjekt, ko t je BKK, ki ko t javnopravni subjekt opravlja naloge obveznega zdravstvenega zavarovanja, 
s širjenjem g rajanih informacij ravnal ko t „podjetje“. Mogoče je namreč trditi, da t ak subjekt n e 
opravlja gospodarske d ejavnosti ampak sledi izključno s ocialnemu cilju.
22 V teh okoliščinah je Bundesgerichtshof prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo to vp rašanje:
„Ali je treba člen 3(1) v povezavi s členom 2(d) [Direktive o nepoštenih poslovnih praksah] razlagati 
tako, da j e lahko d ejanje trgovca, ki s e ka že ko t poslovna praksa podjetja v razmerju do potrošnikov, 
podano t udi takrat, kadar no silec obveznega zdravstvenega zavarovanja svojim z avarovancem da 
(zavajajoče) informacije o tem, kakšne nevšečnosti bodo nastale zavarovancem v primeru prestopa 
k drugemu no silcu obveznega zdravstvenega zavarovanja?“
Vprašanje za predhodno odločanje
23 Uvodoma je treba poudariti, da j e iz spisa razvidno, da B undesgerichtshof me ni, da j e treba informacije, 
na ka terih temelji spor o glavni stvari, opredeliti ko t zavajajoče v smislu člena 6(1) Direktive 
o nepoštenih poslovnih praksah, in da j ih namerava prepovedati v skladu s členom 5(1) te dir ektive in 
UWG.
6 ECLI:EU:C:2013 :634SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
24 Vendar s e v ta namen predložitveno s odišče sprašuje, ali spada a vtor takih informacij, v obravnavanem 
primeru BKK, n a področje uporabe navedene dir ektive ratione personae, tudi če je ta avtor javnopravni 
subjekt, ki o pravlja nalogo v splošnem i nteresu, kot je upravljanje sistema obveznega zdravstvenega 
zavarovanja.
25 Za odgovor na vp rašanje, ali je treba nacionalni javnopravni subjekt, ko t je BKK, ki j e odgovoren za 
upravljanje sistema obveznega zdravstvenega zavarovanja, šteti za „podjetje“ v smislu D irektive 
o nepoštenih poslovnih praksah in ali zanj kot takega ve ljajo določbe iz te dir ektive, kadar s vojim 
zavarovancem ko t v obravnavanem p rimeru da z avajajoče informacije, je treba najprej spomniti, da 
v skladu z ustaljeno s odno p rakso iz zahtev p o enotni uporabi prava Unije in iz načela enakosti izhaja, 
da je treba izraze iz določbe prava Unije, ki n e napotuje izrecno n a pravo dr žav članic, da b i se 
opredelila njen pomen in obseg, navadno ra zlagati samostojno in enotno v celotni Evropski uniji, ob 
upoštevanju kon teksta določbe ter cilja, ki m u sledi z adevna ureditev ( glej zlasti sodbe z dne 
19. septembra 2000 v zadevi Linster, C-287/98, Recueil, str. I-6917 , točka 43; z dne 11. marca 2003 
v zadevi Ansul, C-40/01, Recueil, str. I-2439 , točka 26, in z dne 30. junija 2011 v zadevi VEWA, 
C-271/10, ZOdl., str. I-5815 , točka 25).
26 Zato opredelitev, pravni status in specifične značilnosti zadevnega subjekta na podlagi nacionalnega 
prava za razlago navedene dir ektive, ki j o bo opravilo Sodišče, in za odgovor na vp rašanje, ki m u ga je 
postavilo predložitveno s odišče, niso upoštevne.
27 Za odgovor na vp rašanje je treba ugotoviti, da j e v Direktivi o nepoštenih poslovnih praksah ve dno 
uporabljen izraz „potrošnik“, druga stranka p oslovne transakcije v zvezi z izdelkom pa je označena ko t 
„podjetje“ ali „trgovec“.
28 Tako s e navedena dir ektiva v skladu z njenim členom 3(1) „uporablja za nepoštene poslovne prakse 
podjetij v razmerju do potrošnikov […] pred, me d in po poslovni transakciji“.
29 Člen 2(d) iste dir ektive d oloča, da p ojem „poslovne prakse podjetij v razmerju do potrošnikov“ pomeni 
„vsako d ejanje, opustitev, ravnanje, razlaga [ukrep] ali tržne ko munikacije, vključno z oglaševanjem i n 
trženjem, s strani trgovca, neposredno p ovezano s promocijo, prodajo a li dobavo izdelka 
potrošnikom“. Pojem „izdelek“ je opredeljen v točki (c) istega člena ko t vsako b lago ali storitev, pri 
čemer ni izključen no ben sektor dejavnosti.
30 Navedeni člen 2(b) določa, da p ojem „trgovec“ pomeni „vsako f izično a li pravno o sebo, ki v s to 
direktivo zajetih poslovnih praksah deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno 
dejavnostjo ali svobodno p oklicno d ejavnostjo, in ko gar ko li, ki d eluje v imenu ali na račun trgovca“.
31 Glede na navedeno je treba ugotoviti, da i mata za namene uporabe Direktive o nepoštenih poslovnih 
praksah pojma „podjetje“ in „trgovec“ isti pomen in pravni obseg. Poleg tega je v določbah te dir ektive 
najbolj pogosto uporabljen zadnjenavedeni pojem.
32 V zvezi s tem j e iz besedila člena 2(b) Direktive o nepoštenih poslovnih praksah najprej razvidno, da j e 
zakono dajalec Unije posebej široko z asnoval pojem „trgovec“, ki s e nanaša na „vsako fizično a li pravno 
osebo“, ki o pravlja odplačno d ejavnost, in iz njenega področja uporabe ne izključuje niti subjektov, ki 
opravljajo naloge v splošnem i nteresu, niti javnopravnih subjektov.
33 Poleg tega je treba ob upoštevanju samega besedila opredelitev iz člena 2(a) in (b) navedene dir ektive 
smisel in obseg pojma „trgovec“, kot se uporablja v tej dir ektivi, določiti glede na ko relativen ve ndar 
antinomičen pojem „potrošnik“, ki s e nanaša na vsakega posameznika, ki n e deluje v okviru poslovne 
ali poklicne dejavnosti (glej po analogiji sodbo z dne 19. januarja 1993 v zadevi Shearson L ehman 
Hutton, C-89/91, Recueil, str. I-139, točka 22).
ECLI:EU:C:2013 :634 7SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
34 Kot je razvidno iz člena 1 in uvodne izjave 23 D irektive o nepoštenih poslovnih praksah, je njen namen 
doseči visoko s kupno ra ven varstva potrošnikov s popolno u skladitvijo pravil o nepoštenih poslovnih 
praksah – vključno z nepoštenim o glaševanjem t rgovcev v razmerju do potrošnikov – ki š kodijo 
ekono mskim interesom p otrošnikov (glej v tem s mislu sodbo z dne 9. novembra 2010 v zadevi 
Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag, C-540/08, ZOdl., str. I-10909 , točka 27).
35 Ta cilj, ki m u sledi D irektiva o nepoštenih poslovnih praksah in ki j e celovito zaščititi potrošnike p red 
takimi praksami, temelji na okoliščini, da j e potrošnik v razmerju do trgovca v podrejenem p oložaju, saj 
je treba šteti, da j e ekono msko š ibkejši in pravno m anj izkušen ko t njegov sopogodbenik (glej po 
analogiji zgoraj navedeno s odbo Shearson L ehman Hutton, točka 18).
36 Sodišče je tudi že presodilo, da i ma za namene razlage navedene dir ektive p ojem p otrošnika o dločilen 
pomen in da s o njene določbe zasnovane predvsem z vidika p otrošnika ko t naslovnika i n žrtev 
nepoštenih poslovnih praks (glej v tem s mislu sodbi z dne 12. maja 2011 v zadevi Ving Sverige, 
C-122/10, ZOdl., str. I-3903 , točki 22 in 23, in z dne 19. septembra 2013 v zadevi CHS Tour Services, 
C-435/11, točka 43).
37 V položaju, kot je ta iz postopka v glavni stvari, so lahko z avarovanci BKK, ki j ih je očitno treba šteti za 
potrošnike v smislu Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, zaradi z avajajočih informacij, ki j ih širi 
ta subjekt, z avedeni, s čimer jim ta preprečuje, da b i opravili izbiro ob poznavanju vseh pomem bnih 
dejstev (glej uvodno izjavo 14 te dir ektive), in tako p ovzroči, da s prejmejo odločitev, ki j e ob neobstoju 
takih informacij ne bi sprejeli, kot določa člen 6(1) iste dir ektive. V tem o kviru javna ali zasebna narava 
zadevnega subjekta, tako ko t specifična naloga, ki j o opravlja, nista upoštevni.
38 Glede na navedeno je treba subjekt, ko t je BKK, o predeliti kot „trgovec“ v smislu navedene dir ektive.
39 Zgoraj navedena razlaga je namreč edina, ki l ahko D irektivi o nepoštenih poslovnih praksah da p olni 
učinek z zagotavljanjem, da j e v skladu z zahtevo po visoki ra vni varstva potrošnikov boj zoper 
nepoštene poslovne prakse učinkovit.
40 Taka ra zlaga je prav tako v skladu z zelo širokim področjem u porabe te dir ektive ratione materiae, ki ji 
je že b il priznano ( glej v tem s mislu z goraj navedeno s odbo M ediaprint Z eitungs- u nd 
Zeitschriftenverlag, točka 21).
41 Glede na navedeno j e treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba Direktivo o nepoštenih 
poslovnih praksah razlagati tako, da j avnopravni subjekt, ki o pravlja nalogo v splošnem i nteresu, kot je 
upravljanje sistema obveznega zdravstvenega zavarovanja, spada n a njeno p odročje uporabe ratione 
personae.
Stroški
42 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki n iso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
Direktivo E v r opskega p arlamenta in S veta 2 0 0 5 / 2 9 / E S z dne 1 1. maja 2 0 0 5 o nepoštenih 
poslovnih p raksah p odjetij v razmerju d o p otrošnikov na notranjem t rgu te r o spremembi 
Direktive Sveta 8 4 / 4 5 0 / E GS, direktiv E v r opskega p arlamenta in S veta 9 7 / 7 / E S, 9 8 / 2 7 / E S in 
2 0 0 2 / 6 5 / E S te r Ur edbe (ES) št. 2 0 0 6 / 2 0 0 4 E v r opskega p arlamenta in S veta (Direktiva
8 ECLI:EU:C:2013 :634SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-59/12
ZENTRALEZURBEKÄMPFUNGUNLAUTERENWETTBEWERBS
 o nepoštenih poslovnih praksah) je treba razlagati tako, da javnopravni subjekt, ki opravlja 
nalogo v splošnem i nteresu, kot je upravljanje sistema obveznega z dravstvenega z avarovanja, 
spada na njeno področje uporabe ratione personae.
Podpisi