b) Če jedro verske svobode zajema tudi nekatere verske 
prakse:  
Ali v tem primeru za hudo kršitev verske svobode 
zadoš ča, če tože ča stranka meni, da je izražanje njene 
vere v praksi zanjo nujno, da bi ohranila svojo versko 
identiteto,  
ali pa mora tudi verska skupnost, ki ji tože ča stranka 
pripada, šteti to versko prakso za osrednji del svojega 
verskega nauka,  
ali pa lahko iz drugih okoliš čin, kot so splošne razmere v 
izvorni državi, izhajajo druge omejitve?  
3. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen:  
Ali obstaja utemeljen strah pred preganjanjem v smislu člena 
2(c) Direktive 2004/83/ES, če je dejstvo, da bo tože ča 
stranka po vrnitvi v izvorno državo opravljala nekatere 
verske prakse, razen tistih, ki spadajo v jedro, čeprav lahko 
pomenijo nevarnost za telesno integriteto, življenje ali 
osebno svobodo, ali pa je mogo če od tože če stranke pri ča­
kovati, da se v bodo če odpove takim praksam?  
Pritožba, ki jo je 18. februarja 2011 vložila družba Frucona 
Košice a.s. zoper sodbo Splošnega sodiš ča (drugi senat) z 
dne 7. decembra 2010 v zadevi T-11/07, Frucona Košice 
a.s. proti Evropski komisiji, St. Nicolaus – trade a.s.  
(Zadeva C-73/11 P)  
(2011/C 130/22)  
Jezik postopka: angleš čina 
Stranke  
Pritožnica:  Frucona Košice a.s. (zastopniki: P. Lasok QC, J. 
Holmes, barrister, B. Hartnett, barrister, O. Geiss, odvetnik)  
Drugi stranki v postopku:  Evropska komisija, St. Nicolaus - trade 
a.s. 
Predlog  
Pritožnica Sodiš ču predlaga naj:  
1. razveljavi sodbo Splošnega sodiš ča z dne 7. decembra 2010 
v zadevi T-11/07 v delu, ki se nanaša na četrti in šesti 
tožbeni razlog iz tožbe, ki jo je pri Splošnem sodiš ču vložila 
pritožnica;  
2. ugotovi, da sta ta tožbena razloga utemeljena;  
3. zadevo vrne Splošnemu sodiš ču, da bo to lahko odlo čilo o 
petem, šestem, sedmem, osmem in devetem tožbenem 
razlogu pritožnice v delu, v katerem se nanašajo na 
postopek dav čne izvršbe; in  
4. Komisiji naloži pla čilo stroškov pritožnice.  Pritožbeni razlogi in bistvene trditve  
Pritožnica se v utemeljitev pritožbe sklicuje na dva pritožbena 
razloga.  
1. Prvi pritožbeni razlog: Splošno sodiš če pri presoji 
Komisijine uporabe merila zasebnega vlagatelja ni 
uporabilo pravilnega pravnega merila.  
(i) Presoja Komisije ni temeljila na pravilnem pravnem 
merilu, saj ni prou čila vprašanj z vidika hipoteti čnega 
zasebnega vlagatelja, da bi ugotovila, ali je bil odpis 
dolga v okviru prisilne poravnave o čitno ve čji od tistega, 
s katerim bi se tak vlagatelj strinjal.  
(ii) Splošno sodiš če je naredilo isto napako kot Komisija in 
ni ustrezno prou čilo vprašanja, kakšno mnenje bi imel 
zasebni vlagatelj na podlagi informacij, ki bi bile takemu 
vlagatelju ob sklenitvi prisilne poravnave razumno 
dostopne.  
(iii) Namesto tega je Splošno sodiš če potrdilo naknadno 
presojo, ki predstavlja mnenje Komisije v zvezi s primer ­
jalnimi prednostmi ste čaja in prisilne poravnave. Pri tej 
presoji nista bila upoštevana tveganje in potek časa, ki bi 
za zasebnega vlagatelja, ki se odlo ča, kako ravnati, imela 
očitno in pomembno težo.  
(iv) Sodbo Splošnega sodiš ča bi bilo treba v tem delu razve ­
ljaviti in sprejeti upoštevne tožbene razloge, ki jih je 
pritožnica navedla pred Splošnim sodiš čem. 
2. Drugi pritožbeni razlog: Splošno sodiš če je nedopustno 
skušalo s svojo presojo nadomestiti presojo Komisije v 
zvezi z uporabo merila zasebnega vlagatelja in/ali je 
očitno napa čno presodilo obstoje če dokaze, upoštevne 
v zvezi s tem merilom, in jih tako izkrivilo.  
(i) Da bi Splošno sodiš če rešilo Komisijo pred o čitnimi 
napakami in opustitvami v njeni analizi verjetnega izku ­
pi čka v okviru ste čajnega postopka, je preseglo svojo 
vlogo sodiš ča, ki opravlja nadzor, in skušalo podati 
lastne razloge in/ali samo opraviti ekonomsko presojo.  
(ii) V zvezi s stroški ste čajnega postopka je Splošno sodiš če 
našlo jasne napake v presoji dejstev, ki jo je opravila 
Komisija, in njegova zavrnitev četrtega tožbenega 
razloga pritožnice v delu, v katerem se nanaša na stroške 
ste čaja, je temeljila na nadomestitvi presoje Komisije s 
presojo Splošnega sodiš ča in/ali jasnem izkrivljanju 
dokazov, ki so mu bili predloženi.  
(iii) Pri prou čitvi trajanja ste čajnega postopka je Splošno 
sodiš če izkrivilo dokaze iz spisa Komisije, nedopustno 
skušalo navesti lastne razloge za naknadno utemeljitev 
tega, da Komisija teh dokazov ni upoštevala, in ni obrav ­
navalo trditve pritožnice, da je treba napake v Komisijini 
ekonomski presoji, ki so bile opredeljene v tožbi, obrav ­
navati kumulativno.SL C 130/12 Uradni list Evropske unije 30.4.2011
(iv) Splošno sodiš če je storilo napako, ko je „previdnost“ 
Komisije upoštevalo kot razlog za neobravnavo jasnih 
napak v Komisijini ekonomski presoji, ki jih je pritož ­
nica opredelila v četrtem in šestem razlogu v tožbi, ki jo 
je vložila pri Splošnem sodiš ču, in tako zašlo na 
podro čje ekonomske presoje in/ali izkrivilo obstoje če 
dokaze.  
(v) Sodbo Splošnega sodiš ča bi bilo zato treba razveljaviti v 
delu, v katerem se nanaša na četrti in šesti razlog iz 
tožbe, ki jo je pritožnica vložila pri Splošnem sodiš ču, 
ta razloga pa bi bilo treba sprejeti.  
Tožba, vložena 21. februarja 2011 – Evropska komisija 
proti Republiki Avstriji  
(Zadeva C-75/11)  
(2011/C 130/23)  
Jezik postopka: nemš čina 
Stranki  
Tože ča stranka:  Evropska komisija (zastopnika: V. Kreuschitz in 
D. Roussanov, zastopnika)  
Tožena stranka:  Republika Avstrija  
Predloga tože če stranke  
Tože ča stranka Sodiš ču predlaga, naj odlo či tako:  
— Republika Avstrija je s tem, da je popust na ceno javnega 
prevoza na čeloma odobrila le študentom, katerim je bil 
dodeljen avstrijski družinski dodatek, kršila obveznosti iz 
člena 18 PDEU v povezavi s členoma 20 PDEU in 21 
PDEU ter členom 24 Direktive Evropskega parlamenta in 
Sveta 2004/38/ES (  1 ) z dne 29. aprila 2004 o pravici drža ­
vljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega 
gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja 
Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 
64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 
75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 
93/96/EGS.  
— Republika Avstrija nosi stroške postopka.  
Tožbeni razlogi in bistvene trditve  
Državljani Unije imajo pravico do prostega gibanja na ozemlju 
držav članic s pridržkom omejitev in pogojev, dolo čenih v 
pogodbah in izvedbenih predpisih. Če državljani Unije to 
pravico uresni čujejo, jih je na čeloma treba obravnavati tako 
kot državljane države članice gostiteljice.  
Zaradi okoliš čine, da je popust, ki je predmet spora in je 
študentom odobren na ceno prevoza, pogojen s prejemom družinskega dodatka v Avstriji, so državljani drugih držav članic 
po definiciji slabše obravnavani kot avstrijski državljani in je z 
njo kršeno na čelo enakega obravnavanja državljanov Unije in 
nacionalnih državljanov.  
V nasprotju z mnenjem avstrijske vlade popust na ceno prevoza 
ni dajatev v stvareh za izravnavo družinskih bremen, saj gre 
očitno za ugodnost, do katere so upravi čeni le študenti, vpisani 
v visoko šolo ali univerzo.  
Neenako obravnavanje študentov, katerih starši nimajo pravice 
do avstrijskega družinskega dodatka, prav tako ni pokrito z 
odstopanjem iz člena 24(2) Direktive 2004/38, na podlagi kate ­
rega lahko država članica gostiteljica v dolo čenih okoliš činah 
študentom iz drugih držav članic zavrne odobritev pomo či za 
vzdrževanje v času študija v obliki študentskih pomo či ali 
študentskih posojil.  
Izjeme od na čela enakega obravnavanja je treba razlagati ozko. 
Zato pri popustu na ceno prevoza za študente ni mogo če 
govoriti o kakršnikoli študentski pomo či v obliki štipendije ali 
študentskega posojila. Z izklju čitvijo študentov, katerih starši ne 
prejemajo avstrijskega družinskega dodatka, od popusta za 
prevoz, ki je predmet tega spora, se tako krši pravo Unije.  
( 1 ) UL L 158, str. 77.  
Pritožba, ki sta jo Herbert Neuman in Andoni Galdeano del 
Sel vložila 28. februarja 2011 zoper sodbo Splošnega 
sodiš ča (sedmi senat) z dne 16. decembra 2010 v zadevi 
T-513/09, José Manuel Baena Grupo, S.A. proti Uradu za 
usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) 
in Herbert Neuman in Andoni Galdeano de Sel  
(Zadeva C-101/11 P)  
(2011/C 130/24)  
Jezik postopka: španš čina 
Stranke  
Pritožnika:  Herbert Neuman in Andoni Galdeano del Sel (zastop ­
nica: S. Míguez Pereira, odvetnica)  
Druge stranke v postopku:  José Manuel Baena Grupo, S.A. in Urad 
za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)  
Predlog  
— Ugotovi naj se, da je ta pritožba dopustna in utemeljena.  
— Sodba Splošnega sodiš ča (sedmi senat) z dne 16. decembra 
2000 v zadevi T-513/09 naj se v celoti razveljavi.  
— Model Skupnosti št. 000 426 895-0002 naj se razglasi za 
ni čen.SL 30.4.2011 Uradni list Evropske unije C 130/13