Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Jeziki Urada – Postopek ex parte – Možnost Urada, da pošlje pisna obvestila prijavitelju znamke v drugem jeziku, kot ga je ta navedel – Obseg – Omejitve – Posamični primer

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 115(4); Uredba Komisije št. 216/96, člena 4(2) in 11)

2. Znamka Skupnosti – Postopki pred organi Urada – Obveznost uprave, vključno z odbori za pritožbe, da ukrepa v razumnem roku

3. Znamka Skupnosti – Odločbe Urada – Spoštovanje pravic obrambe – Posamični primer

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 73)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Besedni znak TOP

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 7(1)(b))

Summary

1. Iz člena 115(4) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti izhaja, da je možnost, da Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) v postopku ex parte za pošiljanje pisnih obvestil prijavitelju uporabi drugi jezik, ki je naveden v prijavi za registracijo, izjema od načela uporabe jezika postopka in da mora biti zato razlaga pojma pisnih obvestil stroga. Ker je postopek skupek aktov, ki morajo biti izpolnjeni med obravnavo prijave, „procesni akti“ zajemajo vse akte, ki so potrebni ali predvideni z zakonodajo Skupnosti za obravnavo prijave za znamko Skupnosti, in tudi tiste, ki so nujni za to obravnavo, kadar gre za obvestila, zahtevo za popravek, pojasnitev in druge akte. Vse take akte mora torej Urad zapisati v jeziku, ki se je uporabil za vlogo za prijavo. V nasprotju s procesnimi akti so „pisna obvestila“ iz člena 115(4), drugi stavek, vsa obvestila, katerih vsebina se ne more šteti za podobno procesnim aktom, kot so dokumenti, v okviru katerih Urad pošilja procesne akte ali s katerimi sporoča podatke prijaviteljem.

S pojmom procesni akti pa je zajeto obvestilo odbora za pritožbe Urada, ki je bilo sprejeto na podlagi člena 4(2) Uredbe št. 216/96 o poslovniku odborov za pritožbe, s katerim se tožečo stranko poziva, naj predloži dodatna stališča do jezikovne ureditve postopka, in katerega namen je dopolnitev preiskave v zadevi.

Tak procesni akt je tudi nota, ki vsebuje pripombe predstojnika Urada, ki se zahtevajo v skladu s členom 11 Uredbe št. 216/96, saj te pripombe predstavljajo stališča Urada, v zvezi s katerimi se v skladu s členom 11, drugi stavek, izvajajo pravice obrambe strank in zaradi katerih imajo te pravico, da sprejmejo obvestila v jeziku postopka.

(Glej točke 32, 35 in 37.)

2. Načelo spoštovanja razumnega roka, ki je bilo, kot sestavni element načela dobre uprave, sprejeto s členom 41(1) Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki je bila razglašena v Nici 7. decembra 2000, zadeva vse upravne postopke Skupnosti. Navedeno načelo se prav tako uporablja za postopke pred različnimi organi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), tudi pred odbori za pritožbe.

(Glej točki 51 in 52.)

3. V skladu s členom 73, drugi stavek, Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, odločbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) lahko temeljijo le na razlogih ali dokazih, na katere so imele zadevne stranke priložnost podati pripombe. V skladu s to določbo je odbor za pritožbe Urada lahko utemeljil svojo odločbo le na dejanskih ali pravnih elementih, glede katerih so stranke lahko predstavile svoja stališča. Zato jih mora v primeru, ko odbor za pritožbe po uradni dolžnosti zbere dejanske elemente za utemeljitev njegove odločbe, obvezno sporočiti strankam, da bi te lahko podale svoja stališča.

Čeprav okoliščina, da odbor za pritožbe Urada tožeči stranki ni posredoval vsebine spletne strani in rezultatov raziskave, ki so omenjeni v njegovi odločbi, predstavlja kršitev prej navedene določbe, takšna nepravilnost ne more povzročiti razveljavitve te odločbe, ker se razlogi te odločbe opirajo na utemeljitev, ki je samostojna glede na rezultate omenjene raziskave, in ker ti rezultati zgolj podkrepljujejo ugotovitve v odločbi, zaradi česar pa ne predstavljajo nujnega elementa njene obrazložitve.

(Glej točke 58, 59, 61, 62 in od 64 do 66.)

4. Besedni znak TOP, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za „hrano na zeliščni osnovi v obliki kapsul ali praška; hranilne dodatke na osnovi zelišč“ in „hranilne dodatke na osnovi zelišč“ iz razredov 5 oziroma 29 v smislu Nicejskega aranžmaja, je, glede na zadevne proizvode, brez slehernega razlikovalnega učinka v smislu člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti.

Izraz „top“ se v slovnični sestavi običajno uporablja in ne predstavlja nobene zaznavne razlike glede na pravilno slovnično zgradbo. Nadalje, zaradi njegove običajne rabe kot pohvalnega izraza v vsakdanjem jeziku in pri trgovanju se besedni znak ne more šteti za primernega za identificiranje trgovskega izvora proizvodov, ki jih označuje, in torej za izpolnitev osnovne funkcije znamke. Nazadnje, dejstvo, da ga lahko kot takega uporablja katerikoli proizvajalec kot tudi izvajalec storitve za oglaševanje svojih proizvodov ali storitev, pomeni, da ne sme biti pridržan za eno samo podjetje, tudi kadar se takšna izključna pravica nanaša le na poseben sektor.

(Glej točke od 94 do 97.)