Prvi tožbeni razlog: Komisija je neustrezno izvajala pooblastilo za izključitev zneskov iz financiranja Unije na podlagi člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2).

Komisija naj bi neustrezno izvedla postopek potrditve skladnosti za leti zahtevka 2017 in 2018:

Komisija naj bi storila napako s tem, da je ugotovila, da je podana nepravilnost pri upravnih pregledih v zvezi z plačilo za zeleno komponento, ki je vplivala na sredstva iz skladov. Tudi če bi navedena nepravilnost obstajala, naj bi ravnanje institucije Unije, zlasti zelo nejasna formulacija ugotovitev in časovno sovpadanje preiskav za leti 2017 in 2018, onemogočila predložitev upoštevnih izračunov vpliva v roku iz člena 34(3), tretja alinea, Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (3). V tem okviru naj bi Komisija neupravičeno in s kršitvijo člena 34(6) iste izvedbene uredbe zavrnila analizo podatkov in izračunov, ki so jih romunski organi predložili v okviru zahtevka za spravo v zvezi s preiskavo za leto 2018 ([zahtevek] z dne 5. februarja 2020). V nobenem primeru naj Komisija ne bi smela uporabiti pavšalnega popravka 5 %.

Ravnanje institucije Unije v okviru preiskave za leto 2018 glede nepravilnosti pri posodabljanju LPIS (4) – kakovost in pravilna opredelitev referenčnih parcel v LPIS-GIS (5) – zlasti dejstvo, da so bili bistveni vidiki pojasnjeni v njenem končnem stališču v zvezi s preiskavo za leto 2017 ([stališče, predloženo] 20. decembra 2019) – naj bi onemogočilo ugotovitev obsega teh nepravilnosti in predložitev upoštevnih izračunov vpliva v roku iz člena 34(3), tretja alinea, Izvedbene uredbe št. 908/2014. V tem okviru naj bi Komisija neupravičeno in v nasprotju s členom 34(6) iste izvedbene uredbe zavrnila analizo podatkov in izračunov, ki so jih romunski organi predložili v okviru zahtevka za spravo v zvezi s preiskavo za leto 2018 ([zahtevek] z dne 5. februarja 2020).

Ravnanje institucije Unije v okviru preiskave za leto 2018 glede nepravilnosti v zvezi z največjo upravičeno površino za podporne ukrepe, povezane s površinami, ki se financirajo iz EKSRP, ko je vsilila svojo metodo izračuna, ne more nadomestiti analize podatkov in izračunov, ki so jih romunski organi predložili 10. junija 2019. Poleg tega naj bi tako ravnanje romunskim organom onemogočilo ugotovitev potrebnih prilagoditev predloženih podatkov in izračunov v roku iz člena 34(3), tretja alinea, Izvedbene uredbe št. 908/2014. V tem okviru naj bi Komisija neupravičeno in v nasprotju s členom 34(6) iste izvedbene uredbe zavrnila analizo podatkov in izračunov, ki so jih romunski organi predložili v okviru zahtevka za spravo v zvezi s preiskavo za leto 2018 ([zahtevek] z dne 5. februarja 2020).

Komisija naj bi napačno ugotovila, da je podana nepravilnost pri izvajanju zadostnega števila pregledov na kraju samem v okviru sheme plačil za zeleno komponento, ker se je napačno sklicevala na sporočene kontrolne podatke in kontrolno statistiko iz člena 9(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (6). Tudi če bi bila navedena nepravilnost podana, naj Komisija ne bi smela uporabiti pavšalnega popravka 5 %.