28.

V teh okoliščinah je Corte d’Appello di Torino (pritožbeno sodišče Torino) prekinilo postopek in predložilo Sodišču ta vprašanja: „1. Ali je [Uredba št. 1347/2001] nična, morebiti zaradi ničnosti drugih aktov, iz naslednjih razlogov: Kršitev splošnih načel — ker je člen 1(1) Uredbe št. 2081/92 v zvezi s Prilogo št. 1 k tej uredbi v delu, v katerem dopušča registracijo geografskih označb v zvezi s ‚pivom‘, ki je alkoholna pijača in ki je (napačno) vključena v navedeni Prilogi I med ‚živila‘ iz člena 1(1) in ni zajeta v ‚kmetijskih proizvodih‘ iz Priloge I Pogodbe ES in tistih iz njenih členov 32 (prej 38) in 37 (prej 43), na podlagi katerih je Svet sprejel Uredbo EGS št. 2081/1992, ničen; — ker je člen 17 Uredbe št. 2081/1992 v delu, v katerem določa pospešeni postopek registracije, v katerem se lahko bistveno omejijo in prejudicirajo pravice zainteresiranih subjektov, saj ne predvideva pravice ugovora in očitno krši načeli preglednosti in pravne varnosti in to zlasti glede na zapletenost postopka registracije obravnavane zaščitene geografske označbe ‚Bayerisches Bier‘, ki je trajal več kot sedem let, od 1994 do 2001, in glede na izrecno priznanje v trinajsti uvodni izjavi preambule Uredbe št. 692/2003, katere člen 15 je zaradi zgoraj navedenih razlogov razveljavil člen 17 Uredbe št. 2081/1992, ničen; Neizpolnitev formalnih pogojev — ker označba ‚Bayerisches Bier‘ ne izpolnjuje zahtevanih pogojev iz člena 17 Uredbe št. 2081/92, da bi lahko bila registrirana po poenostavljenem postopku, ki ga ureja ta določba, ker ta označba ob predložitvi zahteve za registracijo v Nemčiji ni bila ‚pravno zaščitena‘ niti ‚uveljavljena z rabo‘; — ker niti nemška vlada, pred predložitvijo zahteve za registracijo Komisiji, niti sama Komisija, po prejemu zahteve, nista ustrezno preučili, ali so bili izpolnjeni pogoji za registracijo označbe ‚Bayerisches Bier‘, kar je v nasprotju s sodno prakso Sodišča (sodba z dne 6. decembra 2001 v zadevi Carl Kühne in drugi, C-269/99); — ker nemška vlada zahteve za registracijo označbe ‚Bayerisches Bier‘ v skladu s členom 17 (1) Uredbe št. 2081/92 ni vložila pravočasno (v šestih mesecih od začetka veljavnosti Uredbe 24. julija 1993) in ker je bilo v zahtevi, ki jo je predlagateljica najprej vložila, predvidenih osem različnih označb, z možnostjo naknadnih in neskončnih variacij, ki so se v trenutno enotno označbo ‚Bayerisches Bier‘ izoblikovale šele dolgo po končnem roku, ki se je iztekel ; Neizpolnitev vsebinskih pogojev — ker označba ‚Bayerisches Bier‘ ne izpolnjuje vsebinskih pogojev iz člena 2(2)(b) Uredbe št. 2081/1992 za namen registracije kot zaščitena geografska označba, upoštevajoč generičnost te označbe, ki je zgodovinsko označevala pivo, ki je bilo pridelano po posebni metodi pridelave, ki se je razvila v 19. stoletju na Bavarskem in ki se je nato razširila po predrugi Evropi in po celem svetu (tako imenovana ‚bavarska metoda‘ z nizko fermentacijo), ki je tudi danes v določenih evropskih jezikih (danščina, švedščina, finščina) generični pojem za pivo in ki lahko v vsakem primeru izključno in generično pomeni le ‚pivo, ki je pridelano na nemškem Bavarskem‘ kakršne koli izmed zelo številnih in različnih obstoječih vrst, ne da bi bilo mogoče določiti ‚neposredno povezavo‘ (sodba Sodišča z dne 7. novembra 2000 v zadevi Warsteiner, C-312/98) med določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pivo) in njegovim posebnim geografskim poreklom (Bavarska), ne da bi bili to ‚izjemni primeri‘, ki so določeni v zgoraj navedeni določbi in v katerih je mogoča odobritev registracije geografske označbe, ki zajema ime določene dežele; — ker je, upoštevajoč presojo iz prejšnjega odstavka, označba ‚Bayerisches Bier‘‚generična‘ označba, ki sama po sebi, ne more biti predmet registracije v smislu členov 3(1) in 17(2) Uredbe št. 2081/92; — ker označba ‚Bayerisches Bier‘ ne bi smela biti registrirana v smislu člena 14(3) Uredbe št. 2081/92, saj lahko ‚Bayerisches Bier‘, upoštevajoč ‚sloves, poznanost in trajanje uporabe‘ znamk Bavaria, ‚potrošnika zapelje v zmoto glede resnične identitete proizvoda‘? 2. Podredno, če bo ugotovljeno, da je prvo vprašanje nedopustno ali neutemeljeno, ali je treba Uredbo št. 1347/2001 z dne 28. junija 2001 razlagati tako, da priznanje ZGO ‚Bayerisches Bier‘, ki je tam zajeta, ne škoduje veljavnosti in uporabi prej obstoječih znamk tretjih oseb, v katerih se pojavlja beseda ‚Bavaria‘?“