I - 946SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
SODBA SODIŠČA (prvi senat) 
z dne 3. marca 2011*
V zadevi C-161/09,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, 
ki ga je vložilo Symvoulio tis Epikrateias (Grčija) z odločbo z dne 29. maja 2008, ki je prispela na Sodišče 8. maja 2009, v postopku
Kakavetsos-Fragkopoulos AE Epexergasias kai Emporias Stafidas , nekdanje 
K. Fragkopoulos kai SIA OE,protiNomarchiaki Aftodioikisi Korinthias,ob udeležbiYpourgos Georgias,
* Jezik postopka: grščina.
I - 947KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
Enosis Agrotikon Synaiterismon Aigialeias tou Nomou Achaïas ,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, J.-J. Kasel (poročevalec), A. Borg Barthet, 
M. Ilešič, sodniki, in M. Berger, sodnica,
generalni pravobranilec: P . Mengozzi, 
sodna tajnica: R. Şereş, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 8. julija 2010,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Kakavetsos-Fragkopoulos AE Epexergasias kai Emporias Stafidas, nekdanje 
K. Fragkopoulos kai SIA OE, I. Ktenidis, odvetnik,
– za grško vlado E. Leftheriotou, A. Vasilopoulou in V. Kontilaimos, zastopniki,
I - 948SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
– za nizozemsko vlado C. Wissels in J. Langer, zastopnika,
– za Evropsko komisijo M. Patakia, zastopnica,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi  
16. septembra 2010
izreka naslednjo
Sodbo
1Pr
edlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 29 ES.
2T
a predlog je bil vložen v okviru spora med grškim podjetjem K. Fragkopoulos kai 
SIA OE, katerega pravni naslednik je podjetje Kakavetsos-Fragkopoulos AE Epexer -
gasias kai Emporias Stafidas (v nadaljevanju: Fragkopoulos), in Nomarchiaki Aft o-
dioikisi Korinthias (uprava prefekture Korintija) glede dejstva, da ta uprava podjetju 
Fragkopoulos ni dovolila prevoza, skladiščenja, predelave in pakiranja – za poznejši 
I - 949KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
izvoz – nepakiranih korint s poreklom iz drugega geografskega območja od tistega, 
na katerem ima to podjetje sedež.
Pravni okvir
Pravo Unije
3U
redba Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za prede -
lano sadje in zelenjavo (UL L 297, str. 29) v členu 1 določa, da skupna ureditev trga, ki 
jo vzpostavlja ta uredba, med drugim ureja rozine (tarifna oznaka KN 0806 20).
4U
redba Komisije (ES) št. 1549/98 z dne 17. julija 1998 o dopolnitvi Priloge k Uredbi 
(ES) št. 1107/96 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postop -
ku iz člena  17 Uredbe Sveta (EGS) št.  2081/92 (UL  L  202, str.  25) se med drugim 
nanaša na registracijo zaščitene označbe porekla (v nadaljevanju: ZOP) Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα (Korinthiaki Stafida Vostitsa) pod naslovom „Proizvodi, namenj e-
ni za prehrano ljudi, navedeni v Prilogi II k Pogodbi ES“.
I - 950SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
Nacionalni predpisi
5Č
len 1 zakona 553/1977 o zaščitnih in podpornih ukrepih za izvoz korint ter drugih 
s tem povezanih vprašanjih (FEK A’ 73) določa:
„1. Površine, na katerih se pridelujejo korinte, se delijo na:
(a) območje A, ki obsega podprefekturo (eparhija) Aigialeia, nekdanje občine  
Erineos, Krathida in Felloi v prefekturi (nomos) Ahaja ter prefekturo Korintija;
(b) območje B, ki obsega prefekturi Zakintos in Kefalonija, otok Lefkada, prefekturo  
Ilija, prefekturo Ahaja (razen podprefekture Aigialeia ter nekdanjih občin  
Erineos, Krathida in Felloi) ter prefekturo Mesinija.
2. Na območju A je prepovedano uvažati, skladiščiti in pakirati korinte s poreklom 
z območja B ter jih izvažati naprej v tujino.
3. Uvoz korint s poreklom z območja A na območje B je dovoljen, izvoziti pa jih je 
mogoče kot mešanico teh rozin in rozin z območja B ob upoštevanju pogojev iz o d-
st
avkov 3 in 4 člena 2 tega zakona.
I - 951KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
4. Prepovedana sta prevoz in pakiranje korint iz podprefekture Aigialeia ter nekd a-
n
jih občin Erineos, Krathida in Felloi v  prefekturi Ahaja v  prefekturo Korintija ter 
obratno. “
6Č
len 2 navedenega zakona določa:
„1. Vse vrste embalaže, ki vsebujejo korinte, proizvedene in pakirane na območju 
A ter namenjene izvozu, se obvezno označijo s črko ‚A‘ in z navedbo:
(a) ‚ΒΟΣΤΙΤΣΑ‘ [‚VOSTIZZA‘] za korinte, proizvedene v podprefekturi Aigialeia ter 
nekdanjih občinah Erineos, Krathida in Felloi v prefekturi Ahaja, ki se pakirajo na 
t
em območju in izvozijo iz pristanišča Aigio;
(b) ‚ΚΟΡΦΟΣ‘ [‚KORFOS‘] (‚GULF‘) za korinte, proizvedene v prefekturi Korintija, 
ki se pakirajo v tej prefekturi ter izvozijo iz pristanišč Kiato in Korint.
2. Različnim pakiranjem korint z navedenih območij je dovoljeno priložiti brošure 
ali reklamno gradivo z opisom kakovosti in, splošneje, pomena izrazov ‚Vostizza‘ oz i-
r
oma ‚Gulf‘.
I - 952SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
3. Vse vrste pakiranj, ki vsebujejo mešanice korint z območij A in B, pakirane na ob -
mo
čju B, se obvezno označijo z navedbo ‚PROVINCIAL‘, poljubno pa se navede tudi 
kraj pakiranja.
4. Vse vrste pakiranj, ki vsebujejo korinte, proizvedene in pakirane na območju B ter 
namenjene izvozu, se obvezno označijo z  navedbo ‚PROVINCIAL‘ in fakultativno 
z eno o
d teh navedb:
(a) ‚ZANTE‘ za korinte, proizvedene in pakirane na Zakintosu, ter korinte, pakirane 
na območju B na splošno in s poreklom z otoka Zakintos – kot potrjujejo dovolj e-
n
ja za prevoz, ki jih izda ASO (neodvisna organizacija za rozine) – ki se izvažajo 
v tujino iz katerega koli pristanišča na območju B;
(b) ‚CEPHALLONIA‘ za korinte, proizvedene in pakirane v Kefaloniji ali na Lefkadi, 
ter korinte, proizvedene in pakirane na območju B na splošno in s poreklom iz K e-
f
alonije in otoka Lefkada – kot potrjujejo dovoljenja za prevoz, ki jih izda ASO –  
k
i se v tujino izvažajo iz katerega koli pristanišča na območju B;
(c) ‚AMALIAS‘ za korinte, proizvedene in pakirane v pokrajini Amaliada, ter korinte, 
pakirane na območju B na splošno in s poreklom iz pokrajine Amaliada, torej iz ne
kdanjih občin Elisi, Ilida, Pinion in Myrtoundion, prefekture Ilija – kot potrju -
jejo dovoljenja za prevoz, ki jih izda ASO – ki se v tujino izvažajo iz katerega koli 
pristanišča na območju B;
[…]“
I - 953KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
7Člen 3 tega zakona določa:
„1. Korinte se v tujino izvažajo tako:
(a) korinte z oznako ‚Vostizza‘ iz pristanišča Aigio;
(b) korinte z oznako ‚Gulf‘ iz pristanišč Korint in Kiato;
(c) korinte z oznakami ‚Zante‘, ‚Cephallonia‘ in ‚Amalias‘ iz vseh izvoznih pristanišč 
območja B;
[…]“
8Pr
edložitveno sodišče meni, da je iz obrazložitve zakona 553/1977 razvidno, da se 
pokrajine proizvodnje rozin ločijo na območji A in B zato, ker se šteje, da so rozine, 
proizvedene na območju A, bolj kakovostne od tistih z območja B. Samo območje A je razdeljena na dve podobmočji, v prvem od katerih se proizvajajo najbolj kak o-
vostne rozine. Glede pogojev prevoza rozin med območjema A in B je iz obrazložitve tega zakona razvidno tudi, da je za izboljšanje kakovosti rozin z območja B dovoljeno na to območje vnašati rozine z območja A in jih pomešati z njimi. Poleg tega se je 
štelo, da so oznake iz člena 2 navedenega zakona nepogrešljive za zagotavljanje var -
stva višje kakovosti rozin z območja A, obveščanje potrošnikov o poreklu proizvodov, 
I - 954SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
uveljavitev območij proizvodnje in pakiranja rozin ter nazadnje, posredno, za vredno -
tenje dela proizvajalcev rozin.
9Y
pourgos Georgias (minister za kmetijstvo) je z odlokom z dne 22. novembra 1993 
priznal ime „Vostizza“ kot ZOP korint, proizvedenih iz grozdja sorte „črna korinta“ 
s poreklom iz pokrajine v podprefekturi Aigialeia in nekdanjih občin Erineos, Krathi -
da in Felloi v  prefekturi Ahaja (prvo podobmočje območja A). Poleg tega so roz i-
ne z otoka Zakintos, ki je ena od pokrajin območja B, od leta 2008 predmet ZOP Σταφίδα Ζακύνθου (Stafida Zakynthou).
Sp
or o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
10Iz pr
edložitvene odločbe je razvidno, da ima podjetje Fragkopoulos, ki se ukvarja 
s predelavo in trženjem korint, obrat za predelavo in pakiranje rozin v pokrajini Kiato (Korintija). Ta pokrajina leži na drugem podobmočju območja A, kjer se proizvajajo rozine sorte „Korfos“, ki niso zajete niti z nacionalno ZOP niti z ZOP Skupnosti, kat e-
rih predmet je bila v času dejanskega stanja zgolj sorta „Vostizza“.
11P
odjetje Fragkopoulos je, da bi v prefekturi Korintija lahko prevažalo, skladiščilo, pr e-
delovalo in pakiralo rozine s poreklom iz drugih delov območja A in območja B za njihovo trženje – tudi v drugih državah članicah – pri Nomarchiaki Aftodioikisi K o-
rinthias zaprosilo za ustrezno dovoljenje.
I - 955KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
12Ta je 27. junija 2001 na podlagi določb zakona 553/1977 navedeno prošnjo zavrnila.
13K
er je podjetje Fragkopoulos menilo, da so nacionalni predpisi v nasprotju s pravom 
Unije, je 17. septembra 2001 pri predložitvenem sodišču vložilo tožbo za razglasitev 
ničnosti te odločbe. Ypourgos Georgias in Enosis Agrotikon Synaiterismon Aigialeias tou Nomou Achaïas (zveza kmetijskih zadrug prefekture Ahaja) so bile pred tem s o-
diščem intervenientke v podporo ohranitve veljavnosti izpodbijane odločbe.
14P
odjetje Fragkopoulos v utemeljitev tožbe navaja, da v členu 1 zakona 553/1977 do -
ločena obveznost, da morajo predelovalna podjetja, ki imajo sedež na območju A, za proizvodnjo korint kot surovino uporabljati izključno rozine s  poreklom iz tistega dela območja A, na katerem imajo sedež – tako da zaradi te obveznosti ta podjetja 
ne smejo vnašati rozin s poreklom niti iz drugih delov območja A niti s celotnega 
območja B – presega to, kar je nujno za dosego cilja varstva kakovosti in ugleda rozin sorte „Vostizza“. Zato naj bi bila ta obveznost v nasprotju z zahtevami prava Unije, ter natančneje, prostim pretokom blaga in načelom prepovedi diskriminacije.
15P
odjetje Fragkopoulos glede tega med drugim trdi, da zadevni grški predpisi poseg a-
jo v njegovo gospodarsko in konkurenčno svobodo, zaradi česar naj bi predelovalna podjetja s sedežem na območju A kot podjetje Fragkopoulos, ki nimajo na voljo do -
volj surovin, izkoriščala premalo svojih zmogljivosti, medtem ko lahko podjetja s s e-
dežem na območju B kupujejo rozine s poreklom z območij A in B, s čimer imajo na 
voljo izobilje surovin ter lahko proizvajajo več in po ugodnejši ceni.
I - 956SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
16Dodaja, da skupna proizvodnja rozin na območju prefekture Korintija znaša 9000 
ton, ki jih predela pet podjetij s sedežem in dejavnostjo v tej prefekturi, medtem ko naj bi na območju B, na katerem se proizvede 20.000 ton rozin, delovala štiri podjetja, 
tako da naj bi podjetje Fragkopoulos gospodarsko propadalo.
17P
odjetje Fragkopoulos tudi pojasnjuje, da s prošnjo ne prosi za dovoljenje, da bi sme -
lo v svoji tovarni mešati različne sorte rozin, niti ne namerava spremeniti kakovosti ali zlorabiti ZOP „Vostizza“, temveč želi zgolj priznanje pravice do dodajanja rozin 
s poreklom iz drugih pokrajin od Korintije, njihove predelave in nadaljnjega izvoza, ob označitvi zadevne embalaže z navedbami, določenimi v členu 2 zakona 553/1977, glede na vsako posamezno zadevno sorto.
18Pr
edložitveno sodišče se sprašuje, prvič, ali se lahko podjetje Fragkopoulos pred 
nacionalnim sodiščem sklicuje na določbo, kakršna je člen 29 ES, kadar se zadevne omejitve nanašajo na ozemlje ene same države članice in so z vidika trgovine v Sku -
pnosti formalno nevtralne. Vendar glede tega poudarja, da določbe zakona 553/1977 podjetju Fragkopoulos preprečujejo, da bi v  pokrajino, v  kateri ima sedež, vnašalo 
rozine s poreklom iz drugih pokrajin Helenske republike, ne le za njihovo predelavo 
in pakiranje, temveč tudi za njihov izvoz v druge države članice.
19Dr
ugič, če bi Sodišče na navedeno vprašanje odgovorilo pritrdilno, predložitveno 
sodišče trdi, da tudi če se z zadevnimi nacionalnimi določbami formalno ne razli -
kuje med notranjo trgovino in izvoznimi trgovinskimi tokovi, vseeno omejujejo, pa 
I - 957KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
čeprav zgolj potencialno, izvozne tokove v druge države članice. Zato se sprašuje, ali 
so določbe zakona 553/1977 načeloma v nasprotju s členom 29 ES, in če so, ali jih je mogoče utemeljiti v skladu s členom 30 ES in ali so skladne z načelom sorazmernosti.
20V t
eh okoliščinah je Symvoulio tis Epikrateias prekinilo odločanje in Sodišču  
v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1. Ali lahko podjetje, kot je tožeča stranka, to je podjetje za predelavo in pakiranje 
rozin s sedežem v določeni pokrajini države, v kateri zakon prepoveduje vnos ra z-
lič
nih sort rozin za predelavo in pakiranje, ki izhajajo iz drugih pokrajin države, 
in podjetju tako onemogoča izvoz rozin, ki bi bile pridobljene s predelavo prej 
omenjenih različnih sort rozin, pred sodiščem uveljavlja, da so zadevne zakonske 
določbe v nasprotju s členom 29 ES?
2. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen […], ali so določbe, kot so določbe 
grške zakonodaje, ki zadevajo ta spor in ki na eni strani prepovedujejo vnos, skl a-
di
ščenje in predelavo rozin z namenom, da se nato izvozijo, iz različnih pokrajin 
države v določeno pokrajino, v kateri je dovoljena le predelava rozin, pridelanih 
na njenem območju, in na drugi strani pridržujejo možnost priznanja [ZOP] le 
za rozine, predelane in pakirane v pokrajini, v kateri so bile pridelane, v nasprotju s členom 29 ES, ki prepoveduje uvedbo količinskih omejitev pri izvozu in vseh ukrepov z enakim učinkom?
I - 958SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
3. Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen […], ali je varstvo kakovosti proizvo -
d
a – ki se z nacionalnim zakonom države članice določi geografsko in ki mu ni 
priznana možnost za dodelitev posebnega razlikovalnega imena, ki bi označevalo 
njegovo splošno priznano visoko kakovost in enkratnost, povezano z njegovim 
poreklom z določenega geografskega območja – v smislu člena 30 ES legitimen cilj v splošnem interesu, ki dopušča odstopanje od člena 29 ES, ki prepoveduje uvajanje količinskih omejitev pri izvozu in vseh ukrepov z enakim učinkom?“
V
prašanja za predhodno odločanje
21Pr
edložitveno sodišče z vprašanji, ki jih je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, 
ali člen 29 ES nasprotuje – in če je tako, v katerem delu – nacionalnim predpisom, kakršni so tisti v postopku v glavni stvari, ki po eni strani prepovedujejo vnos, skladi -
ščenje, predelavo in pakiranje – za namene izvoza – rozin s poreklom iz različnih p o-
krajin zadevne države članice v določeno pokrajino navedene države članice, v kateri je dovoljeno skladiščiti, predelovati in pakirati zgolj lokalno proizvedene rozine, in ki po drugi strani ZOP „Vostizza“ pridržuje le za rozine, ki so bile predelane in pakirane v pokrajini, v kateri so bile proizvedene.
22N
ajprej je treba opozoriti, da člen 29 ES določa, da so količinske omejitve pri izvo -
zu in vsi ukrepi z enakim učinkom med državami članicami prepovedani. V skladu z  ustaljeno sodno prakso se navedenemu členu priznava neposreden učinek, tako da posameznikom podeljuje pravice, ki jih morajo nacionalna sodišča varovati (glej 
v tem smislu zlasti sodbi z dne 29. novembra 1978 v zadevi Redmond, 83/78, Recueil, 
I - 959KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
str. 2347, točki 66 in 67, in z dne 9. junija 1992 v zadevi Delhaize in Le Lion, C-47/90, 
Recueil, str. I-3669, točka 28).
23P
odjetje, ki je v položaju podjetja Fragkopoulos in se ukvarja s predelavo in pakira -
njem rozin za namene njihovega izvoza v druge države članice ter ima sedež v pokra -
jini države članice, v katero je z nacionalnimi predpisi prepovedano vnašati vse sorte 
rozin s poreklom iz drugih pokrajin te države za namene njihove predelave in pak i-
ranja, tako da to podjetje ne more izvažati rozin s poreklom iz navedenih pokrajin, se 
lahko zato pred nacionalnim sodiščem veljavno sklicuje na člen 29 ES.
24V z
vezi z obsegom navedenega člena je treba zaporedoma presoditi, ali nacionalni 
predpisi, kakršni so ti v postopku v glavni stvari, pomenijo omejitev temeljnega načela prostega pretoka blaga, in če je tako, ali jo je mogoče objektivno utemeljiti.
Obstoj omejitve v smislu člena 29 ES
25V z
vezi s tem je treba, prvič, ugotoviti, ali nacionalni predpisi, kakršni so ti v postopku 
v glavni stvari, pomenijo količinsko omejitev pri izvozu ali ukrep z enakim učinkom 
kot taka omejitev v smislu člena 29 ES.
I - 960SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
26Ker predpisi v postopku v glavni stvari ne določajo neposredno količinskih omejitev 
pri izvozu, jih kot take ni mogoče šteti za količinsko omejitev pri izvozu v  smislu  
navedenega člena Pogodbe ES.
27Gle
de vprašanja, ali imajo navedeni predpisi značilnosti ukrepa z enakim učinkom 
kot količinska omejitev pri izvozu v smislu istega člena, je treba pojasniti, da so r o-
zine, kot izhaja iz člena 1 Uredbe št. 2201/96, predmet skupne ureditve trgov iz čle -
na 34 ES. Dodati je treba, da je v takem primeru, kakor je razvidno iz sodne prakse Sodišča, ukrep z enakim učinkom kot količinske omejitve pri izvozu vsak ukrep, ki utegne neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno ovirati trgovino v Skupno-sti (glej zlasti sodbi z dne 26. februarja 1980 v zadevi Vriend, 94/79, Recueil, str. 327, 
točka 8, in z dne 15. aprila 1997 v zadevi Deutsches Milch-Kontor, C-272/95, Recueil, 
str. I-1905, točka 24).
28T
oda ugotoviti je treba, da ker nacionalni predpisi, kakršni so ti v postopku v glavni 
stvari, gospodarskemu subjektu, kot je podjetje Fragkopoulos, prepovedujejo, da bi se oskrbel z rozinami s poreklom iz drugih nacionalnih geografskih območij od tistega, na katerem ima ta subjekt sedež – v obravnavanem primeru z rozinami s prvega p o-
dobmočja območja A in s celotnega območja B – ti predpisi nesporno vplivajo na ob -
seg njegovega izvoza, saj sme predelovati in pakirati le rozine, proizvedene v pokraji -
ni, v kateri ima sedež, in sicer na drugem podobmočju območja A (glej v tem smislu tudi sodbo z dne 8. novembra 2005 v zadevi Jersey Produce Marketing Organisation, C-293/02, ZOdl., str. I-9543, točka 80).
29Iz 
tega je razvidno, da utegnejo taki nacionalni predpisi vsaj potencialno ovirati trgo -
vino v Skupnosti in zato pomenijo ukrep z enakim učinkom kot količinska omejitev 
pri izvozu, načeloma prepovedan s členom 29 ES. V obravnavanem primeru to velja 
I - 961KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
toliko bolj, ker odstavka 2 in 4 člena 1 zakona 553/1977 izrecno prepovedujeta izvoz 
korint, če te ne izpolnjujejo pogojev glede predelave, skladiščenja in pakiranja na sa -
mem kraju proizvodnje, ki jih določa ta zakon.
30P
oleg tega v zvezi z okoliščino, da je ZOP „Vostizza“ pridržana zgolj za rozine, ki se 
predelajo in pakirajo v pokrajini, v kateri so bile proizvedene, zadostuje opozoriti, da 
v skladu z ustaljeno sodno prakso dejstvo, da za uporabo ZOP , registrirane na ravni 
Evropske unije, veljajo pogoji, povezani z območjem proizvodnje, prav tako pome-ni ukrep z enakim učinkom kot količinska omejitev pri izvozu v smislu člena 29 ES (glej v tem smislu zlasti sodbi z dne 20. maja 2003 v zadevi Ravil, C-469/00, Recueil, str. I-5053, točka 88, ter v zadevi Consorzio del Prosciutto di Parma in Salumificio 
S. Rita, C-108/01, Recueil, str. I-5121, točka 59).
31V t
eh okoliščinah je treba, drugič, ugotoviti, ali je take omejitve prostega pretoka  
blaga mogoče objektivno utemeljiti.
Morebitne utemeljitve zadevnih omejitev
32K
er so z  ZOP zajete zgolj rozine, proizvedene na prvem podobmočju območja A, 
torej rozine sorte „Vostizza“, je treba v zvezi z morebitno utemeljitvijo zadevnih na -
cionalnih predpisov razlikovati med prepovedjo pretoka rozin med podobmočjema 
I - 962SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
območja A in prepovedjo vnosa rozin s poreklom z območja B na drugo podobmočje 
območja A, podobmočje, na katerem ima sedež podjetje Fragkopoulos in za katero ZOP ni bila priznana.
Prepoved pretoka med podobmočjema območja A
33Gle
de prve prepovedi iz prejšnje točke je iz vsebine spisa, predloženega Sodišču, 
razvidno, da sta omejitev predelave in pakiranja rozin sorte „Vostizza“ zgolj na prvo 
podobmočje območja A ter v členu 1(4) zakona 553/1977 določena spremljajoča pr e-
poved kakršnega koli pretoka rozin med podobmočjema območja A, zaradi katerih sta proizvajalcu s sedežem na drugem podobmočju navedenega območja absolutno onemogočena predelava in pakiranje rozin sorte „Vostizza“, namenjeni varstvu ZOP , 
katere predmet je ta sorta na podlagi prava Unije.
34Gle
de tega je treba opozoriti, da je v zakonodaji Unije v okviru skupne kmetijske p o-
litike mogoče opaziti splošno težnjo k izboljševanju kakovosti in ugleda proizvodov, 
med drugim zaradi uporabe zaščitenih označb porekla, ki uživajo posebno varstvo (sodba z dne 16. maja 2000 v zadevi Belgija proti Španiji, C-388/95, Recueil, str. I-3123, točka  53). Ta težnja se odraža s  sprejetjem Uredbe Sveta (EGS) št.  2081/92 z  dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 208, str. 1), katere namen je, kot je navedeno v njenih uvodnih izjavah, 
izpolniti pričakovanja potrošnikov glede kakovostnih proizvodov s  prepoznavnim 
I - 963KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
geografskim poreklom in omogočiti, da si proizvajalci pod enakimi konkurenčnimi 
pogoji zagotovijo večji dohodek v zameno za resničen trud za izboljšanje kakovosti (glej zgoraj navedeni sodbi Ravil, točka 48, ter Consorzio del Prosciutto di Parma in 
Salumificio S. Rita, točka 63).
35N
avedeni predpisi varujejo imetnike teh pravic pred neupravičeno uporabo označb 
porekla s strani tretjih oseb, ki se želijo okoristiti z ugledom, ki so si ga ustvarile na -
vedene označbe. Namen teh označb je zagotoviti, da proizvod, ki nosi tako označbo, dejansko prihaja z  določenega geografskega območja in ima določene posebnosti. 
Takšne označbe imajo lahko pri potrošnikih velik ugled, zato za proizvajalce, ki i z-
polnjujejo pogoje za njihovo uporabo, pomenijo bistveno sredstvo za pridobivanje kupcev. Ugled označbe porekla je odvisen od predstave, ki jo imajo o njej potrošniki. Navedena predstava pa je odvisna predvsem od posebnosti in v splošnem od kak o-
vosti proizvoda (glej zgoraj navedeno sodbo Belgija proti Španiji, točke od 54 do 56). 
Za potrošnika je vez med ugledom proizvajalcev in kakovostjo proizvodov poleg tega 
odvisna tudi od zagotovil, ki so dana potrošniku, da so proizvodi, ki se tržijo z označ -
bo porekla, pristni (glej zgoraj navedeni sodbi Ravil, točka 49, ter Consorzio del Pr o-
sciutto di Parma in Salumificio S. Rita, točka 64).
36Č
len 29 ES v skladu s členom 30 ES ne izključuje prepovedi ali omejitev pri izvozu, če 
so te, med drugim, utemeljene z varstvom industrijske in poslovne lastnine.
37K
er označbe porekla nedvomno spadajo med pravice industrijske in poslovne lastni -
ne v smislu člena 30 ES, je tako treba pogoj, kakršen je ta v postopku v glavni stv a-
ri, ki prepoveduje kakršen koli prevoz rozin med podobmočjema območja A, šteti 
za skladen s pravom Unije, čeprav na trgovino učinkuje omejevalno, če je nujen in 
I - 964SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
sorazmeren ter lahko pripomore k  ohranjanju ugleda ZOP „Κορινθιακή Σταφίδα 
Βοστίτσα (Korinthiaki Stafida Vostitsa)“ (glej v tem smislu zgoraj navedeni sodbi Be l-
gija proti Španiji, točki 58 in 59, ter Consorzio del Prosciutto di Parma in Salumificio 
S. Rita, točka 66).
38T
oda čeprav je tovrsten ukrep nedvomno primeren za varstvo ZOP , katere predmet 
so rozine sorte „Vostizza“, pa v nasprotju s trditvami predložitvenega sodišča za skle -
panje o njegovi utemeljenosti ne zadostuje ugotoviti, da ne bi bil noben drug ukrep 
tako učinkovit kot absolutna prepoved pretok rozin med podobmočjema območja A.
39N
asprotno, za preizkus sorazmernosti zadevne omejitve je treba preveriti tudi, ali 
sredstva, ki so bila v teh okoliščinah uporabljena, ne presegajo tistega, kar je nujno za dosego zastavljenega legitimnega cilja. Z drugimi besedami, presoditi je treba, ali ne 
obstajajo alternativni ukrepi, ki prav tako omogočajo uresničitev tega cilja, imajo pa 
manj omejevalen učinek na trgovino v Skupnosti.
40V z
vezi s tem je treba poudariti, kot sta navedla nizozemska vlada v pisnih stališčih 
in generalni pravobranilec v  točki  77 sklepnih predlogov, da je dejansko mogoče predvideti manj škodljivo rešitev za prosti pretok blaga, kakršna je rešitev z ločenimi proizvodnimi linijami in ločenimi skladišči, v katerih bi se skladiščile, predelovale in 
pakirale izključno rozine enakega geografskega porekla.
41P
odjetje Fragkopoulos je poudarilo tudi, da s svojo prošnjo, na podlagi katere se je z a-
čel postopek v glavni stvari, nikakor ne želi pridobiti dovoljenja za mešanje različnih 
I - 965KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
sort rozin. Poleg tega je na obravnavi pojasnilo, da je proizvajalcev rozin s sedežem 
na dveh podobmočjih območja A manj kot deset, tako da bi bilo – kot je generalni pravobranilec poudaril v točki 78 sklepnih predlogov – z lahkoto mogoče opravlja -
ti nenapovedane preglede v proizvodnih obratih. Nazadnje, ker je mešanje različnih sort rozin dovoljeno na območju B, bi bilo treba take preglede opravljati zgolj na ob -
močju A.
42P
oleg tega je treba spomniti, da je omejevalen ukrep mogoče šteti za skladen z zah-
tevami prava Unije le, če je z njim resnično zagotovljeno dosledno in sistematično uresničevanje sledenega cilja.
43T
oda zakon 553/1977 glede rozin sorte „Vostizza“, ki so predmet ZOP , očitno ne dolo -
ča specifikacije, kakršno so določali zadevni nacionalni predpisi v zadevah, v katerih 
sta bili izdani zgoraj navedeni sodbi Ravil ter Consorzio del Prosciutto di Parma in 
Salumificio S. Rita. Če niso vnaprej opredeljena objektivna merila, kot so podroben opis zaščitenega proizvoda in njegove glavne lastnosti, dokazi, da zadevni proizvod izvira z določenega geografskega območja, opis metode pridobivanja tega proizvoda, po možnosti lokalne, in zahteve, ki jih je treba upoštevati za uporabo ZOP , pa je težko 
zagotavljati zatrjevano odlično kakovost proizvoda, ki naj bi bil zaščiten z ZOP .
44P
oleg tega je treba ugotoviti, da nacionalni predpisi v postopku v glavni stvari določ a-
jo različna pravila za različna območja proizvodnje rozin.
I - 966SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
45Tako ni sporno, da smejo proizvajalci s sedežem na območju B predelovati, pakirati 
in izvažati rozine s celotnega območja A, vključno z njegovim prvim podobmočjem, s katerega izvira sorta „Vostizza“. Glede tega grški predpisi določajo zgolj obveznost 
primernega označevanja mešanice rozin takega različnega izvora, v obravnavanem 
primeru z označevanjem take mešanice rozin z območij A in B. Grški zakonodajalec je torej očitno menil, da lahko gospodarski subjekti s sedežem v pokrajini, iz katere izvirajo rozine, ki so po splošnem prepričanju manj kakovostne, zakonito predelujejo bolj kakovostne rozine, proizvedene na drugem geografskem območju, vključno s ti -
stim, za katero je priznana ZOP , dokler izpolnjujejo obveznost označevanja, da bi se preprečilo zavajanje potrošnikov.
46T
oda kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 75 sklepnih predlogov, ni oč i-
tnega razloga, iz katerega podobne prakse ne bi bilo mogoče izvajati med podobmo-čjema območja A. Z drugimi besedami, ni jasno razvidno, zakaj se za proizvajalce 
z drugega podobmočja območja A uporablja veliko bolj omejevalen ukrep, s katerim 
jim je preprosto prepovedano predelovati rozine s prvega podobmočja območja A, na katerem se proizvaja sorta „Vostizza“.
47P
odjetje Fragkopoulos je poleg tega poudarilo, ne da bi bilo temu oporekano, da s svo -
jo prošnjo nikakor ni želelo neupravičeno izkoriščati ZOP , pridržane za rozine s prve -
ga podobmočja območja A, in da je bilo pripravljeno označevati proizvode tako, da bi bilo jasno razvidno geografsko poreklo zadevnih rozin.
48Sic
er pa je sistem, ki trenutno velja v  Grčiji, očitno še bolj problematičen z  vidika 
doslednosti, odkar je bila leta 2008 za rozine s poreklom z otoka Zakintos, torej p o-
krajine na območju B, na katerem so rozine nesporno manj kakovostne, priznana 
I - 967KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
ZOP , medtem ko rozine z drugega podobmočja območja A, ki so primerjalno bolj 
kakovostne, še vedno niso zaščitene.
49V 
teh okoliščinah je treba ugotoviti, da absolutne prepovedi pretoka rozin med podo -
bmočjema območja A, kakršno določajo predpisi v postopku v glavni stvari, ni mo -
goče šteti za objektivno utemeljeno zaradi varstva industrijske in poslovne lastnine 
v smislu člena 30 ES, saj temu cilju ne sledi dosledno in ni skladna z zahtevami načela sorazmernosti.
Pr
epoved pretoka proizvodov s  poreklom z  območja B  na drugo podobmočje  
območja A
50Gle
de druge prepovedi iz točke 32 te sodbe, namreč prepovedi vnosa rozin z območja 
B na drugo podobmočje območja A, kot je določena v členu 1(2) zakona 553/1977, je treba opozoriti, da rozine sorte „Korfos“, proizvedene na navedenem drugem podob -
močju, na katerem ima podjetje Fragkopoulos sedež, niso zajete z ZOP , katere pre d-
met so rozine sorte „Vostizza“ s prvega podobmočja območja A. Iz tega je razvidno, 
da prepovedi vnosa rozin s poreklom z območja B na drugo podobmočje območja A ni mogoče utemeljiti s potrebo po varstvu te ZOP .
51T
oda iz ustaljene sodne prakse je razvidno, da je mogoče nacionalni ukrep z  ena -
kim učinkom kot količinska omejitev pri izvozu, ki je načeloma v  nasprotju s  čle -
nom 29 ES, utemeljiti ne samo z enim od razlogov iz člena 30 ES, temveč tudi z nuj -
nimi zahtevami v splošnem interesu, če je sorazmeren z zakonitim ciljem, ki ga želi 
I - 968SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
doseči (glej zlasti sodbo z dne 16. decembra 2008 v zadevi Gysbrechts in Santurel 
Inter, C-205/07, ZOdl., str. I-9947, točka 45).
52V obra
vnavanem primeru je torej treba ugotoviti, ali se je – če na ravni Unije ni bila 
registrirana nobena ZOP za rozine, proizvedene na drugem podobmočju območja 
A, torej rozine sorte „Korfos“ – mogoče veljavno sklicevati na enega od razlogov za 
utemeljitev iz člena 30 ES ali na zahtevo v splošnem interesu.
53Pr
vič, grška vlada trdi, da je cilj predpisov v postopku v glavni stvari preprečiti meša -
nje različnih sort rozin, da bi se ohranila kakovost rozin, proizvedenih na območju A, ki naj bi bile bolj kakovostne od tistih, proizvedenih na območju B.
54O
pozoriti pa je treba, da nacionalni ukrep, ki ovira prosti pretok blaga, ne more biti 
utemeljen zgolj zato, ker je namenjen ohranjanju domnevne kakovosti proizvoda 
v državi članici, ne da bi bil ta proizvod predmet ZOP (glej v tem smislu sodbo z dne  
14.  septembra  2006 v  združenih zadevah Alfa Vita Vassilopoulos in Carrefour-
Marinopoulos, C-158/04 in C-159/04, ZOdl., str. I-8135, točka 23).
55K
ot je generalni pravobranilec poudaril v točki 66 sklepnih predlogov, namreč duh 
določb Pogodbe s področja prostega pretoka blaga nasprotuje temu, da bi države čl a-
nice na svojem ozemlju določile neprehodne notranje meje, da bi ohranile domne v-
no boljšo kakovost nekaterih proizvodov, zlasti ker pravo Unije ponuja potrebne 
I - 969KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
mehanizme za ohranitev kakovosti proizvodov z  značilnostmi, vrednimi posebne 
zaščite (glej v tem smislu tudi točko 34 in naslednje te sodbe).
56Dr
ugič, predložitveno sodišče v predlogu za sprejetje predhodne odločbe navaja, da 
so rozine s poreklom z območja A za potrošnike v Grčiji posebej ugledne in cenjene. 
Na podlagi te presoje se zdi, da to sodišče priznava, da zadevni nacionalni predpisi t e-
meljijo na varstvu potrošnikov, saj so namenjeni preprečevanju kakršne koli možnosti 
goljufij zaradi mešanja različnih sort rozin.
57Gle
de tega je treba opozoriti, da kot je razvidno že iz točke 43 in naslednjih te sodbe, 
nacionalni predpisi v postopku v glavni stvari očitno niso dosledni, saj na območju B dovoljujejo mešanje različnih sort rozin – vključno s tistimi s poreklom s celotnega območja A, ki vključuje pokrajino, za katero je priznana ZOP – medtem ko je prep o-
vedano kakršno koli mešanje na celotnem območju A, vključno z njegovim drugim podobmočjem, za katero ZOP ni priznana.
58N
avedeni predpisi torej ne pomenijo absolutne prepovedi kakršnega koli mešanja 
različnih sort rozin, poleg tega pa raven kakovosti proizvoda očitno ni bila odločilno merilo za zakonodajalca.
59V
sekakor pa, tudi če bi se bilo v zadevi v glavni stvari mogoče učinkovito sklicevati na 
zakoniti cilj v splošnem interesu v zvezi z varstvom potrošnikov in preprečevanjem kakršnih koli goljufij, bi bilo še vedno treba zagotoviti, da je zadevna omejitev skladna 
z načelom sorazmernosti.
I - 970SODBA Z DNE 3. 3. 2011 – ZADEVA C-161/09
60Toda iz enakih razlogov, kot so navedeni v točkah 40 in 41 te sodbe in se mutatis m u-
tandis  uporabljajo tudi za preizkus sorazmernosti ukrepov, s katerimi je prepovedan 
vnos rozin s poreklom z območja B na drugo podobmočje območja A, je treba ugo -
toviti, da obstajajo drugi ukrepi, ki so manj škodljivi za prosti pretok rozin, proizve -
denih na grškem ozemlju, kot sta možnost, da se zadevnim gospodarskim subjektom 
naložita obveznost ločenih proizvodnih linij in/ali skladišč in obveznost ustreznega označevanja glede na geografsko poreklo rozin, ter možnost, da se zagotovi izpolnj e-
vanje teh obveznosti z nenapovedanimi pregledi in primernimi sankcijami.
61V 
teh okoliščinah absolutne prepovedi pretoka rozin med drugim podobmočjem ob -
močja A in območjem B, kakršno določajo predpisi v postopku v glavni stvari, ni mo -
goče šteti za utemeljeno zaradi varstva potrošnikov in preprečevanja goljufij, saj temu 
cilju ne sledi dosledno in ni skladna z zahtevami načela sorazmernosti.
62Gle
de na vse navedeno je treba na predložena vprašanja odgovoriti, da je treba 
člen 29 ES razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim predpisom, kakršni so ti v p o-
stopku v glavni stvari, ki določajo absolutno prepoved vnosa, skladiščenja, predelave 
in pakiranja – za namene izvoza – rozin tako med podobmočjema območja A kot med drugim podobmočjem območja A in območjem B, ker ne omogočajo doslednega doseganja zakonitih ciljev, ki jim sledijo, in presegajo to, kar je nujno za zagotovitev 
uresničitve teh ciljev.
I - 971KAKAVETSOS-FRAGKOPOULOS
Stroški
63K
er je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku 
pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev 
stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:Člen  29  ES je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim predpisom,  
k
akršni so ti v postopku v glavni stvari, ki določajo absolutno prepoved vnosa, 
skladiščenja, predelave in pakiranja – za namene izvoza – rozin tako med podo -
bmočjema območja A kot med drugim podobmočjem območja A in območjem 
B, ker ne omogočajo doslednega doseganja zakonitih ciljev, ki jim sledijo, in pre -
segajo to, kar je nujno za zagotovitev uresničitve teh ciljev.
P
odpisi