ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Državljanstvo Unije – Pravica do svobodnega gibanja in bivanja na ozemlju držav članic – Nacionalna pravila z ustavno veljavo, ki prepovedujejo uporabo plemiških nazivov

(člen 21 PDEU)

Summary

Člen 21 PDEU je treba razlagati tako, da ne nasprotuje temu, da organi države članice priimka državljana te države, kot je bil določen v drugi državi članici, v kateri ta državljan prebiva, ko ga je kot odraslo osebo posvojil državljan druge države članice, ne priznajo v vseh elementih, če ta priimek vsebuje plemiški naziv, ki v prvi državi članici ustavno ni dopusten, če so ukrepi, ki so jih glede tega sprejeli ti organi upravičeni z razlogi javnega reda, torej če so nujni za varstvo interesov, ki jih želijo zagotoviti, in sorazmerni z legitimno zastavljenimi cilji.

Ne zdi se namreč nesorazmerno, če država članica želi zagotoviti uresničitev cilja varstva načela enakosti tako, da svojim državljanom prepove pridobitev, posedovanje ali uporabo plemiških nazivov ali plemiških elementov, ki bi vzbujali vtis, da ima uporabnik priimka tak status. V teh okoliščinah take zavrnitve ni mogoče šteti za ukrep, ki neupravičeno posega v svobodo gibanja in bivanja državljanov Unije.

(Glej točke od 93 do 95 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom – Nacionalna zakonodaja, ki prepoveduje uvoz krvi ali komponent krvi, ki izvirajo iz dajanja krvi, ki ni popolnoma neplačano – Utemeljitev – Varovanje javnega zdravja – Nedopustnost

(člena 28 ES in 30 ES; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98, člena 20(1) in 21)

Summary

Člen 28 ES v povezavi s členom 30 ES je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, v skladu s katero je uvoz krvi ali komponent krvi iz druge države članice dovoljen le pod pogojem, ki velja tudi za nacionalne pripravke, da je bila kri, ki je osnova teh pripravkov, dana, ne da bi krvodajalci prejeli plačilo in ne da bi jim bili povrnjeni stroški, ki so jim zaradi tega dajanja nastali.

Taka zakonodaja, katere cilj je na eni strani zagotoviti, da kri in komponente krvi, dane v promet v zadevni državi članici, ustrezajo visokim merilom kakovosti in varnosti, ter na drugi strani doseči cilj iz člena 20(1) Direktive 2002/98 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi, in sicer spodbujanje prostovoljnega in neplačanega dajanja krvi, ustreza skrbi za javno zdravje, kot je sprejeta v členu 30 ES. Ti cilji lahko tako načeloma upravičijo oviro za prosti pretok blaga.

Vendar zahteva, da je bila kri dana brez kakršne koli povrnitve stroškov, nastalih krvodajalcu, če se obravnava ločeno, ni nujna za zagotovitev kakovosti in varnosti krvi ter komponent krvi. Ta ugotovitev je podprta z okoliščino, da niti Direktiva 2002/98 niti priporočilo št. R (95) 14 Odbora ministrov državam članicam Sveta Evrope, na katerega se ta direktiva sklicuje, ne določata popolne neplačanosti dajanja, ampak je v njiju navedeno, da so skromne oblike hvaležnosti, okrepčilo in povrnitev stroškov prevoza, povezanih z dajanjem, združljivi s prostovoljnim in neplačanim dajanjem, tako da ni mogoče šteti, da bi ti elementi lahko ogrozili kakovost in varnost tega dajanja ter varovanje javnega zdravja.

Taka zakonodaja torej presega to, kar je nujno za doseganje sledenega cilja, ki je zagotavljanje kakovosti in varnosti krvi in komponent krvi.

(Glej točke 33 in od 43 do 46 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Prehodna ureditev za obdavčevanje trgovine med državami članicami

(Direktiva Sveta 2006/112, členi 2(1)(b)(ii), 20, prvi odstavek, in 138(1))

2. Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Prehodna ureditev za obdavčevanje trgovine med državami članicami

(Direktiva Sveta 2006/112, člen 2(2)(b))

Summary

1. Člena 20, prvi odstavek, in 138(1) Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost je treba razlagati tako, da opredelitev transakcije za dobavo ali pridobitev znotraj Skupnosti ne more biti odvisna od spoštovanja kakršnegakoli roka, v katerem bi se moral začeti ali končati prevoz zadevnega blaga iz države članice dobave v namembno državo članico. Vendar pa je zato, da se lahko opravi taka opredelitev in določi kraj pridobitve, treba ugotoviti časovno in stvarno povezavo med dobavo zadevnega blaga in njegovim prevozom ter neprekinjen potek transakcije.

V posebnem primeru pridobitve novega prevoznega sredstva v smislu člena 2(1)(b)(ii) te direktive je treba pri določitvi tega, ali gre pri zadevni transakciji za transakcijo znotraj Skupnosti, opraviti splošno presojo vseh objektivnih okoliščin ter namena pridobitelja – pod pogojem, da je podprt z objektivnimi dejavniki – ki omogočajo določitev države članice, v kateri je načrtovana končna uporaba zadevnega blaga. V zvezi s tem med okoliščine, ki bi lahko imele določen pomen, poleg časovnega poteka prevoza zadevnega blaga med drugim spadajo kraj njegove registracije in običajne uporabe, kraj stalnega prebivališča pridobitelja ter obstoj ali neobstoj vezi, ki jih pridobitelj vzdržuje z državo članico dobave ali drugo državo članico. V posebnem primeru pridobitve jadrnice se lahko za pomembne izkažejo tudi država članica zastave, kraj, v katerem bo jadrnica običajno parkirana ali zasidrana, in kraj njenega prezimovanja.

Vendar pa v okviru pridobitve znotraj Skupnosti ni mogoče zahtevati, da bi se prevoz prevoznega sredstva opravil neposredno po njegovi dobavi, da bi bil neprekinjen in da se zadevno blago pred ali med navedenim prevozom nikakor ne bi uporabljalo. To, kar je pomembno, je določiti, v kateri državi članici bo prišlo do končne in trajne uporabe zadevnega prevoznega sredstva. Glede na to njegova uporaba med prevozom, čeprav za rekreacijo, predstavlja le popolnoma zanemarljivo obdobje v primerjavi z življenjsko dobo prevoznega sredstva na splošno.

(Glej točke 33, 45, 46, 48, 50 in 51 ter točko 1 izreka.)

2. Presojo, ali je prevozno sredstvo, ki je predmet pridobitve znotraj Skupnosti, novo v smislu člena 2(2)(b) Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, je treba opraviti glede na trenutek, ko je prodajalec zadevno blago dobavil pridobitelju, to je glede na trenutek, ko se pravica do razpolaganja s tem blagom kot lastnik prenese s prodajalca na pridobitelja.

(Glej točki 55 in 57 ter točko 2 izreka.)
I - 12411Združene zadeve C-422/09, C-425/09 in C-426/09
Vassiliki Stylianou Vandorou in drugi
proti
Ypourgos Ethnikis Paideias kai Thriskevmaton
(Predlogi za sprejetje predhodne odločbe,  
ki jih je vložilo Symvoulio tis Epikrateias)
„Člena 39 ES in 43 ES – Direktiva 89/48/ES – Priznavanje diplom –  
Pojem ‚poklicne izkušnje‘“
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 2. decembra 2010   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 12413
Povzetek sodbe
Prosto gibanje oseb – Pravica do ustanavljanja – Delavci – Priznavanje diplom in nazivov – 
Direktiva 89/48 – Regulirana poklicna aktivnost – Poklicne izkušnje – Pojem
(člena 39 ES in 43 ES; Direktiva Sveta 89/48, člena 1(e) in 4(1)(b))
I - 12412POVZETEK – ZDRUŽENE ZADEVE C-422/09, C-425/09 IN C-426/09
V skladu s členoma 39 ES in 43 ES mora nacio -
nalni organ, pristojen za priznavanje poklic -
nih kvalifikacij, pridobljenih v  drugi državi 
članici, pri določitvi morebitnih izravnalnih 
ukrepov za premostitev znatnih razlik med izobraževanjem in usposabljanjem, ki ju je 
opravil predlagatelj, in izobraževanjem in 
usposabljanjem, zahtevanima v državi člani -
ci gostiteljici, upoštevati vse praktične izku -
šnje, ki lahko v celoti ali delno nadomestijo te razlike.
Če
prav namreč izkušenj, ki so jih pridobili 
predlagatelji pred pridobitvijo diplome, ki jim 
daje pravico do opravljanja njihovega poklica 
v državi članici, ni mogoče šteti za opravlja-nje reguliranih poklicnih aktivnosti in čeprav 
iz člena  4(1)(b) Direktive  89/48 o  splošnem 
sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s  poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta, ne izhaja nikakršna obveznost upoštevati prak -
tične izkušnje, ki ne pomenijo poklicnih i z-
kušenj v  smislu njenega člena  1(e), morajo biti uk
repi, sprejeti v skladu s pravom Unije, 
vseeno skladni s splošnimi načeli tega prava, zlasti z načelom sorazmernosti. V zvezi s tem 
je dejansko izvrševanje temeljnih svoboščin, 
ki jih določata člena  39  ES in  43  ES, lahko neupravičeno ovirano, če nacionalni organi, 
pristojni za priznavanje strokovnih nazivov, 
pridobljenih v drugi državi članici, ne upošt e-
vajo ustreznega znanja in kvalifikacij, ki jih je 
pridobil predlagatelj, ki želi na nacionalnem 
ozemlju opravljati poklic, za katerega se na podlagi nacionalne ureditve kot pogoj zaht e-
va določena diploma ali poklicne kvalifikacije. 
Natančno vrednost praktičnih izkušenj, ki so 
koristne pri opravljanju poklica, do katerega se zahteva dostop, mora določiti pristojni or -
gan ob upoštevanju opravljanih specifičnih funkcij, znanja, pridobljenega in uporabljene -
ga pri opravljanju teh funkcij, ter odgovorno -
sti in stopnje neodvisnosti, ki sta bili zaupani zadevni osebi.
(Gle
j točke 61, od 64 do 66, 69 in 72  
ter izrek.)
I - 10821Zadeva C-423/09
Staatssecretaris van Financiën
proti
X BV
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,  
ki ga je vložilo Hoge Raad der Nederlanden)
„Skupna carinska tarifa – Tarifna razvrstitev – Kombinirana nomenklatura –  
Sušene vrtnine (glavice česna), ki jim ni odvzeta vsa tekočina“
Sodba Sodišča (peti senat) z dne 28. oktobra 2010   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 10823
Povzetek sodbe
Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Glavice česna, ki jim ni odvzeta vsa tekočina
(Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87, Priloga I; Uredba Komisije št. 1810/2004)
I - 10822POVZETEK – ZADEVA C-423/09
Kombinirano nomenklaturo iz Priloge  I 
k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični no -
menklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1810/2004, je treba razlagati tako, da česen, ki je bil intenziv -
no sušen s posebnim postopkom, pri katerem je proizvodu odvzeta vsa ali skoraj vsa vse b-
nost tekočine, spada pod tarifno podštevilko 
0712
 90 90 kombinirane nomenklature, delno 
sušen česen, ki ohranja značilnosti in lastno -
sti s
vežega česna, pa pod tarifno podštevilko 
0703  20 00 kombinirane nomenklature.
Da bi bilo glavice česna mogoče razvrstiti pod 
tarifno številko 0712, se mora česen bistveno in nepovratno spremeniti, tako da proizvoda ni več mogoče vrniti v naravno stanje.
T
ako morajo biti z odvzemom vode bistveno 
spremenjene značilnosti in objektivne lastno -
sti proizvoda, da bi ta sprememba povzročila razvrstitev pod tarifno številko, ki ni tarifna številka 0703, pod katero spadajo sveže ali 
ohlajene vrtnine.
(Gle
j točke 25, 26 in 35 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Socialna varnost delavcev migrantov – Družinske dajatve – Določbe Skupnosti o preprečevanju prekrivanja

(uredbi Sveta št. 1408/71, člena 73 in 76, ter št. 574/72, člen 10)

Summary

Člen 76 Uredbe št. 1408/71 in člen 10 Uredbe št. 574/72, kakor sta bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97, je treba razlagati tako, da pravica – ki ni pogojena z zavarovanjem, zaposlenostjo ali samozaposlenostjo – do otroškega dodatka, ki se izplačuje na podlagi zakonodaje države članice, v kateri prebiva eden od staršev z otroci, za katere so te dajatve dodeljene, ne sme delno mirovati v položaju, v katerem bi bil bivši zakonec, ki je drugi od staršev zadevnih otrok, načeloma upravičen do družinskih dajatev po zakonodaji države, v kateri je zaposlen, bodisi na podlagi zgolj nacionalne zakonodaje te države bodisi v skladu s členom 73 navedene Uredbe št. 1408/71, vendar dejansko ne prejema navedenih dajatev, ker ni vložil ustreznega zahtevka.

Da bi bilo mogoče šteti, da so družinske dajatve dolgovane na podlagi zakonodaje države članice, mora namreč zakon te države priznavati pravico do izplačevanja dajatev v korist družinskega člana, ki dela v tej državi. Zainteresirana oseba mora torej za to, da bi lahko uveljavljala to pravico, izpolnjevati vse pogoje, tako obličnostne kot vsebinske, ki jih določa nacionalna zakonodaja te države, med katerimi je lahko, odvisno od primera, pogoj, da je bil vložen predhodni zahtevek za take dajatve.

(Glej točki 53 in 59 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Obdavčljive transakcije – Opravljanje storitev za plačilo

(Direktiva Sveta 77/388, člen 2, točka 1)

Summary

Člen 2, točka 1, Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 95/7, je treba razlagati tako, da to, da družba zaposlenim zagotavlja vrednostne bone, ki jih je pridobila po ceni, ki vključuje davek na dodano vrednost, v zameno za to, da se ti zaposleni odrečejo delu plače v denarju, pomeni opravljanje storitev za plačilo v smislu tega člena.

Obstaja namreč neposredna povezava med zagotavljanjem teh bonov zaposlenim, in delom plačila v denarju, ki so se mu morali ti odreči v zameno za zagotovitev teh bonov, saj se morajo zaposleni, ki so izbrali možnost, da prejmejo bone, namesto da bi prejeli celotno plačo v denarju, v zameno zanje odpovedati delu tega plačila, pri čemer se ta transakcija opravi tako, da se iz skladov zaposlenih, ki so se odločili za to možnost, odtegne poseben znesek. Poleg tega delodajalec dejansko prejema plačilo za zagotavljanje vrednostnih bonov, ki je izraženo v denarju, saj ustreza delu plačila zaposlenih v denarju. Poleg tega breme davka na dodano vrednost za zagotavljanje teh bonov nosijo zaposleni družbe, ki jih prejmejo, saj znesek, s katerim se zagotovijo ti boni in se odtegne od plače zaposlenih, zajema ceno bonov in celoten davek na dodano vrednost, ki se nanje nanaša.

(Glej točke od 29 do 32 in 35 ter izrek.)
I - 5805Zadeva C-51/09 P
Barbara Becker
proti
Harman International Industries Inc.
„Pritožba – Znamka Skupnosti – Uredba (ES) št. 40/94 – Člen 8(1)(b) –  
Besedna znamka Barbara Becker – Ugovor imetnika besednih znamk Skupnosti 
BECKER in BECKER ONLINE PRO – Presoja verjetnosti zmede –  
Presoja pomenske podobnosti znakov“
Sklepni predlogi generalnega pravobranilca P . Cruza Villalóna, predstavljeni 
25. marca 2010   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 5807
Sodba Sodišča (četrti senat) z dne 24. junija 2010   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 5822
Povzetek sodbe
Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavr -
nitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne 
proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Sestavljena 
znamka
(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))
I - 5806POVZETEK – ZADEVA C-51/09 P
Čeprav ima priimek v  delu Unije praviloma 
večji razlikovalni učinek kot ime, je pri pre -
soji pomenske podobnosti nasprotujočih si znamk vsekakor treba upoštevati vsakokratne sestavne dele in zlasti okoliščino, da je zadev -
ni priimek redek ali pa zelo razširjen, kar lah -
ko vpliva na razlikovalni učinek. Upoštevati je treba tudi morebiten sloves osebe, ki zahteva, 
da se njeno ime in priimek skupaj registrirata 
kot znamka, saj ta sloves lahko očitno vpliva na to, kako upoštevna javnost zaznava znam-ko. Poleg tega priimek v sestavljeni znamki ne ohrani samostojnega razlikovalnega položaja v vseh primerih le zato, ker bi se zaznaval kot 
priimek. Potrditev tega mnenja namreč lah -
ko temelji le na preizkusu celote dejavnikov, 
upoštevnih v danem primeru.
(Glej točke od 35 do 38.)
I - 7449Zadeva C-354/09
Gaston Schul BV
proti
Staatssecretaris van Financiën
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,  
ki ga je vložilo Hoge Raad der Nederlanden)
„Carinski zakonik Skupnosti – Člen 33 – Carinska vrednost blaga –  
Vključitev carinskih dajatev – Pogoj dobave  
‚Delivered Duty Paid‘“
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 15. julija 2010  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 7451
Povzetek sodbe
Skupna carinska tarifa – Carinska vrednost – Vrednost transakcije – Določitev
(Uredba Sveta št. 2913/92, člen 33)
POVZETEK – ZADEVA C-354/09
I - 7450Pogoj iz člena 33 Uredbe št. 2913/92 o carin-
skem zakoniku Skupnosti, da morajo biti uvo -
zne dajatve „izkazane ločeno“ od cene, ki je bila dejansko plačana ali jo je treba plačati za uvoženo blago, je izpolnjen, če se pogodbeni 
stranki sporazumeta, da bo pri tem blagu šlo 
za dobavo DDP („Delivered Duty Paid“), in sta vpisali to navedbo v carinsko deklaracijo, 
vendar sta zaradi zmote glede preferencialne -
ga porekla navedenega blaga opustili navedbo 
o znesku uvoznih dajatev.
Namreč, prvič, tudi če sta pogodbeni stran -
ki napačno menili, da ne bodo dolgovane 
nobene uvozne dajatve, v  skladu s  klavzulo DDP nosi uvozne dajatve prodajalec, zato so 
uvozne dajatve, ki bi se morebiti dolgovale, vključene v ceno, ki je bila dejansko plačana 
ali jo je treba plačati za uvoženo blago. Dru -
gič, zlasti na podlagi členov 217 in 220 carin-skega zakonika so za izračun uvoznih dajatev odgovorni organi države uvoznice. Če je tran-
sakcijska vrednost pravilno navedena v uvo -
znih carinskih deklaracijah in je mogoče ob 
upoštevanju porekla blaga določiti veljavno 
stopnjo carinskih dajatev, navedeni organi 
lahko izračunajo zakonsko dolgovani znesek uvoznih dajatev in tako ločijo vrednost teh dajatev od cene, ki je bila dejansko plačana ali 
jo je treba plačati za uvoženo blago.
(Glej točke 30, od 34 do 36 in 40  
ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Možnost držav članic, da uporabijo nižjo stopnjo za nekatere dobave blaga in opravljanje storitev

(Direktiva Sveta 2006/112, člena 96 in 98(1) in (2) ter Priloga III))

Summary

Država članica s tem, da za prevoz trupla z vozilom določi nižjo stopnjo davka na dodano vrednost, drugačno od stopnje, ki se uporabi za druge storitve, ki jih lahko opravljajo podjetja, ki se ukvarjajo s pogrebno dejavnostjo, ne krši obveznosti iz členov 96 in 98(1) in (2) Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost.

Država članica, če se odloči, da bo uporabila možnost, ki jo daje člen 98(1) in (2) Direktive 2006/112, in sicer uporabiti nižjo stopnjo davka na dodano vrednost za kategorijo storitev iz Priloge III k tej direktivi, ima namreč možnost, da pod pogojem spoštovanja načela davčne nevtralnosti, na katerem temelji skupni sistem davka na dodano vrednost, omeji uporabo te nižje stopnje na konkretne in posebne vidike te kategorije. Izvajanje te možnosti je podrejeno dvojnemu pogoju, prvič, da se za uporabo nižje stopnje izločijo le konkretni in posebni vidiki zadevne kategorije storitev in, drugič, da se upošteva načelo davčne nevtralnosti. Ta pogoja naj bi zagotovila, da države članice uporabijo to možnost le v okoliščinah, ki zagotavljajo preprosto in pravilno uporabo izbrane nižje stopnje ter preprečevanje vseh mogočih davčnih utaj, izogibanja in zlorab. Če je prevoz trupla z vozilom konkreten in poseben del storitev, ki jih opravljajo podjetja, ki se ukvarjajo s pogrebno dejavnostjo, in če druge storitve, ki so podobne prevozu trupla z vozilom in ki bi lahko bile konkurenčne storitvam, za katere velja nižja stopnja, niso obravnavane različno z vidika davka na dodano vrednost, zakonodaja, ki za prevoz trupla z vozilom določa nižjo stopnjo davka na dodano vrednost, izpolnjuje pogoje, določene v Direktivi 2006/112.

(Glej točke 28, 30, 39, 42 in 46.)
Zadeva C-209/0 9
Postopek, ki ga je spro žila
Lahti Energia O y
(Predlog za sprejetje predhodne odlo čbe,
ki ga je vlo žilo Korkein hallinto-oikeus )
„Direktiva 2000/76/ES –Sežiganje odpadkov –Sežigalnica –Naprava za sose žig –
Kompleks, sestavljen iz naprave za uplinjanje in elektrarne –Sežiganje neo čiščeneg a
plina, proizvedenega s toplotno obdelavo odpadkov v napravi za uplinjanje ,
v elektrarni “
Sodba Sodi šča (osmi senat) z dne 25. februarja 2010 . . . . . . . . . . I - 1431 
Povzetek sodbe 
Okolje –Odpadki –Sežiganje –Direktiva 2000/76 
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76, člen 3, to čka 5) 
I - 1429 
POVZETEK –ZADEVA C-209/09 
Elektrarno, ki poleg fosilnih goriv, ki jih 
prete žno uporablja pri pridobivanju energije,
kot dodatno gorivo uporablja plin, pridobljen
v napravi za uplinjanje po toplotni obdelavi
odpadkov, je treba skupaj s to napravo za 
uplinjanje šteti za „napravo za sose žig“
v smislu člena 3, to čka 5, Direktive 2000/76 
o sežiganju odpadkov, kadar zadevni plin ni bil 
očiščen v tej napravi za uplinjanje. 
Kadar je namre čpostopek proizvodnje ener -
gije izveden in kon čan šele, ko se plinaste 
snovi, pridobljene s toplotno obdelavo odpadkov v napravi za uplinjanje, pre črpajo
v elektrarno, je treba kompleks, ki ga sestav -
ljata ta naprava in elektrarna, pri uporabi 
Direktive 2000/76 zaradi tehni čno funkcio -
nalne povezave, ki tako povezuje obe napravi,
pojmovati skupaj. Poleg tega je to utemeljeno
z dejstvom, da se škodljive snovi, ki nastanejo
s toplotno obdelavo odpadkov, ki se za čne 
v napravi za uplinjanje, razvijajo in izlo čajo –
vsaj delno –šele ko se neobdelan plin pre črpa 
v elektrarno. 
(Glej to čki 29, 31 in izrek.) 
I - 1430
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
I - 46*vsebujejo to aktivno snov (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4611) 
(UL L 317, str. 25).
Izrek
1. Pritožba se zavrne.
2. Družbam Makhteshim-Agan Holding BV, Alfa Agricultural Supplies SA in 
Aragonesas Agro SA se naloži plačilo stroškov.
3. European Crop Protection Association (ECPA) nosi svoje stroške.
Sodba Sodišča (peti senat) z dne 15. aprila 2010 –  
Komisija proti Irski
(Zadeva C-294/09)
„Neizpolnitev obveznosti države – Direktiva 2006/43/ES – Obvezne revizije za letne 
in konsolidirane računovodske izkaze – Neprenos v celoti v predpisanem roku – 
Neobvestitev o ukrepih za prenos“
1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti  – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi 
Sodišče – Upoštevni položaj – Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem 
m
nenju (člen 226 ES) (Glej točko 13.)
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
I - 47*2. Akti institucij – Direktive – Izvajanje držav članic – Prenos direktive brez sprejetja 
zakona  – Nedopustnost v  primeru izrecne navedbe sklicevanja na Direktivo 
(
člen 249, tretji odstavek, ES) (Glej točko 17.)
Pre
dmet
Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje oziroma nesporočitev ukrepov, potreb -
nih za uskladitev z  Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z  dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, 
spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive  
Sveta 84/253/EGS (UL L 157, str. 87), v predpisanem roku
Izrek
1. Irska s  tem, da ni sprejela vseh zakonov  in drugih predpisov, potrebnih za 
uskladitev z  Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z  dne 
17. 
maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske 
izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavi -
tv
i Direktive Sveta 84/253/EGS, v vsakem primeru pa ker Komisiji Evropskih 
skupnosti ni sporočila določb notranjega prava, ki naj bi prispevale k  tej uskladitvi, ni izpolnila obveznosti iz člena 53 te direktive.
2. Irski se naloži plačilo stroškov.