Združeni zadevi C‑25/14 in C‑26/14

Union des syndicats de l’immobilier (UNIS)

proti

Ministre du Travail, de l’Emploi in de la Formation professionnelle et du Dialogue social,

in

Syndicat national des résidences de tourisme (SNRT) in drugim

in

Beaudout Père in Fils SARL

proti

Ministre du Travail, de l’Emploi et de la Formation professionnelle et du Dialogue social in drugim

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d’État (Francija))

„Predhodno odločanje — Člen 56 PDEU — Svoboda opravljanja storitev — Načeli enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije — Zahteva po preglednosti — Področje uporabe te zahteve — Nacionalne kolektivne pogodbe — Sistem dodatnega kolektivnega zavarovanja — Socialni partnerji in njihova določitev samo ene zavarovalnice za upravljanje tega sistema — Razširitev tega sistema z ministrskim odlokom na vse delavce in delodajalce v zadevni panogi — Časovna omejitev učinkov predhodne odločbe Sodišča“

Povzetek – Sodba Sodišča (peti senat) z dne 17. decembra 2015

Svoboda opravljanja storitev — Enako obravnavanje — Zahteva po preglednosti — Dodelitev upravljanja sistema obveznega dodatnega kolektivnega zavarovanja le enemu gospodarskemu subjektu, ki so ga izbrali socialni partnerji, s kolektivno pogodbo — Razširitev te pogodbe na vse delodajalce in delavce v panogi — Neobstoj ustrezne obvestitve javnosti, ki bi omogočila, da se upošteva informacije, predložene v zvezi z obstojem ugodnejše ponudbe — Nedopustnost

Glede opravljanja storitev, ki vključujejo posredovanje nacionalnih organov, kot je npr. dodelitev koncesije za opravljanje storitev, zahteva po preglednosti ne velja za vsak posel, ampak zgolj za tiste posle, ki pomenijo gotov čezmejni interes, ker so objektivno lahko zanimivi za gospodarske subjekte s sedežem v državah članicah, ki niso države članice organa, ki podeljuje koncesije. Gotov čezmejni interes je treba presojati na podlagi vseh upoštevnih meril, kot so gospodarska pomembnost pogodbe, kraj, kjer se bo izvajala, ali njene tehnične značilnosti, ob upoštevanju posebnosti zadevnega naročila. (Glej točki 27 in 30.)

Kot izhaja iz člena 94 Poslovnika Sodišča, mora predlog za sprejetje predhodne odločbe vsebovati navedbo dejanskih okoliščin, na katerih vprašanja temeljijo, ter pojasnitev zveze med temi okoliščinami in vprašanji. Zato je treba ugotovitev dejstev, ki so potrebna za preizkus obstoja gotovega čezmejnega interesa, in – na splošno – tudi vseh ugotovitev, ki jih morajo zagotoviti nacionalna sodišča in od katerih je odvisna uporaba akta sekundarne ali primarne zakonodaje Unije, opraviti pred predložitvijo zadeve Sodišču. Vendar zaradi duha sodelovanja, ki je v okviru postopka za predhodno odločanje prisoten v odnosih med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, dejstvo, da nacionalno sodišče ni predhodno raziskalo morebitnega obstoja gotovega čezmejnega interesa, ne vodi nujno do nedopustnosti predloga, če Sodišče ob upoštevanju elementov iz spisa meni, da lahko nacionalnemu sodišču poda koristen odgovor. Tak pa je zlasti primer, če vsebuje predložitvena odločba dovolj upoštevnih elementov za presojo o morebitnem obstoju takega interesa. (Glej točki 28 in 29.)

Zahteva po preglednosti, ki izhaja iz člena 56 PDEU, nasprotuje temu, da država članica na vse delodajalce in delavce ene panoge razširi kolektivni sporazum, ki so ga sklenila predstavniška združenja delodajalcev in delavcev v panogi in ki dodeli upravljanje sistema obveznega dodatnega kolektivnega zavarovanja za delavce v tej panogi le enemu gospodarskemu subjektu, ki so ga izbrali socialni partnerji, medtem ko nacionalna zakonodaja ne določa ustrezne obvestitve javnosti, ki bi pristojnemu javnemu organu omogočala, da v celoti upošteva informacije v zvezi z obstojem ugodnejše ponudbe. Izključna pravica se namreč ustvari s posredovanjem javnega organa in je treba zato pri tem načeloma upoštevati zahtevo po preglednosti iz člena 56 PDEU. Predmet odločitve o razširitvi, to je zadevni sporazum, ne izvzame te odločitve od zahtev po preglednosti, ki izhajajo iz člena 56 PDEU. Zahteva po preglednosti, čeprav ne vključuje nujno obveznosti, da se opravi javni razpis, vključuje zagotovitev ustrezne stopnje javnosti, ki koncesijo za storitve odpre za konkurenco in omogoča nadzor nad tem, ali so bili postopki dodelitve izvedeni nepristransko. Torej ne dejstvo, da so bile kolektivne pogodbe in sporazumi ter njihovi dodatki deponirani pri upravnem organu in so na voljo na spletu, ne objava obvestila v uradnem listu, iz katerega je razviden začetek postopka za razširitev takega dodatka, ne možnost vsakega zainteresiranega subjekta, da izrazi svoja stališča po tej objavi, ne pomenijo, niti vsa skupaj, ustrezne stopnje javnosti, ki bi zagotovila, da bi zainteresirani subjekti lahko v skladu s cilji zahteve po preglednosti izrazili svoj interes glede upravljanja sistema dodatnega kolektivnega zavarovanja preden se nepristransko sprejme odločitev o razširitvi. (Glej točke 36, 37 in od 44 do 46 ter izrek.)