Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (prvi senat) 
z dne 8. decembra 2016 * 
„Predhodno odločanje — Storitve procesnih pooblaščencev — Tarifa — Sodišča — 
Nemožnost odstopanja“ 
V združenih zadevah C-532/15 in C-538/15, 
katerih predmet sta predloga za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki sta ju 
vložili Audiencia Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi, Španija) in Juzgado de Primera 
Instancia de Olot (prvostopenjsko sodišče v Olotu, Španija) s sklepoma z dne 22. in 18. septembra 
2015 , ki sta na Sodišče prispela 9. oziroma 15. oktobra 2015 , v postopkih 
Eurosaneamientos SL,  
Entidad Urbanística Conser vación Parque Tecnológico de Reciclado López Soriano,  
UT E PTR Ac ciona Infraestructuras SA  
proti 
Ar celorMittal Zaragoza SA, 
ob udeležbi 
Consejo General de Procuradores de España (C-532/15), 
in 
F rancesc de Bolós Pi 
proti 
Urbaser SA (C-538/15), 
SODIŠČE (prvi senat), 
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, E. Regan, J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev in S. Rodin  
(poročevalec), sodniki,  
generalni pravobranilec: M. Wathelet,  
sodna tajnica: X. Lopez Bancalari, administratorka,  
* * Jezik postopka: španščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :932 1 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 15. septembra 2016 , 
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili: 
— za Eurosaneamientos SL J. Garcia-Gallardo Gil-Fournier, A. Guerrero Righetto in A. Rada 
Pumariño, odvetniki, ter J. Issern Longares, procurador, 
— za F. de Bolós Pi F. de Bolós Pi, procurador, 
— za Urbaser SA J. Badía Armengol in L. Ruz Gutiérrez, odvetnika, ter J. Pons Arau, procurador, 
— za Consejo General de Procuradores de España A. Guerrero Righetto in J. García-Gallardo 
Gil-Fournier, odvetnika, ter J. Estévez Fernández-Novoa, procurador, 
— za špansko vlado S. Centeno Huerta in M. García-Valdecasas Dorrego, agentki, 
— za nizozemsko vlado M. Bulterman, M. de Ree in C. Schillemans, agentke, 
— za avstrijsko vlado C. Pesendorfer, agentka, 
— za Evropsko komisijo H. Tserepa-Lacombe, C. Urraca Caviedes in J. Rius, agenti, 
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez 
sklepnih predlogov, 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predloga za sprejetje predhodne odločbe se nanašata na razlago člena 4(3), PEU, členov 56 in 101 
PDEU, člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina) ter členov 4 in 15 
Direktive 2006 /123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na 
notranjem trgu (UL 2006 , L 376, str. 36). 
2 Ta predloga sta bila vložena v okviru dveh sporov med, prvič, družbo Eurosaneamientos SL, Entidad 
Urbanística Conservación Parque Tecnológico de reciclado López Soriano in družbo UTE PTR 
Acciona Infraestructuras SA na eni strani in družbo ArcelorMittal Zaragoza SA na drugi, in drugič, 
F. de Bolósem Pijem in družbo Urbaser SA glede nagrad za procesne pooblaščence. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
3 Člen 4, točka 8, Direktive 2006 /123/ES določa: 
„V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 
[…] 
(8) ‚pomem bni razlogi, ki se nanašajo na javni interes‘ pomenijo razloge, ki jih kot takšne priznava 
sodna praksa Sodišča, vključno z naslednjimi razlogi: javni red; javna varnost; javna zaščita; javno 
zdravje; ohranjanje finančnega ravnovesja sistemov socialne varnosti; varstvo potrošnikov, 
ECLI:EU:C:2016 :932 2 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
prejemnikov storitev in delavcev; zagotavljanje poštenih poslovnih transakcij; boj proti goljufijam; 
varstvo okolja in mestnega okolja; zdravje živali; intelektualna lastnina; ohranjanje nacionalne 
zgodovinske in umetnostne dediščine; uresničevanje ciljev socialne in kulturne politike; 
[…]“ 
4 Člen 15(2)(g) in (3) navedene direktive določa: 
„2. Države članice preverijo, ali njihov pravni sistem pogojuje začetek opravljanja ali opravljanje 
storitvene dejavnosti z upoštevanjem katere koli od naslednjih nediskriminatornih zahtev: 
[…] 
(g) določenih najnižjih in/ali najvišjih tarif, ki jih mora ponudnik upoštevati; 
[…] 
3. Države članice preverijo, ali zahteve iz odstavka 2 izpolnjujejo naslednje pogoje: 
(a) nediskriminacija: zahteve ne smejo biti niti neposredno niti posredno diskriminatorne glede 
državljanstva ali v primeru podjetij glede kraja registriranega sedeža; 
(b) potreba: zahteve morajo biti utemeljene s pomem bnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes; 
(c) sorazmernost: zahteve morajo biti take, da zagotavljajo izpolnitev zastavljenega cilja; ne smejo 
presegati tistega, kar je potrebno za uresničitev tega cilja, ter jih ni mogoče nadomestiti 
z drugimi, manj omejevalnimi ukrepi, s katerimi se lahko doseže iste rezultate. 
[…]“ 
Španska zakonodaja 
5 Vloga procesnih pooblaščencev je urejena predvsem z Ley Orgánica 6/1985 del Poder Judicial 
(sistemski zakon 6/1985 o sodstvu) z dne 1. julija 1985 (BOE št. 157 z dne 2. julija 1985 ), njihovo 
posredovanje v postopkih pa je urejeno z Ley 1/2000 de Enjuiciamiento Civil (zakon 1/2000 o civilnih 
postopkih) z dne 7. januarja 2000 (BOE št. 7 z dne 8. januarja 2000 , v nadaljevanju: zakon o civilnih 
postopkih). Vloga procesnih pooblaščencev je zlasti zastopanje strank v postopku in učinkovito 
sodelovanje s sodnimi organi, da bi se omogočil pravilen potek postopka. Te naloge se razlikujejo od 
nalog odvetnikov in z njimi niso združljive. 
6 Člen 242(4) zakona o civilnih postopkih določa: 
„Nadomestila, ki pripadajo uradnikom, procesnim pooblaščencem in izvedencem in za katere veljajo 
tarife, so urejena s tarifami, ki veljajo zanje.“ 
7 Na podlagi Real Decreto no 1373 /2003 por el que se aprueba el arancel de derechos de los 
procuradores de los tribunales (kraljeva uredba št. 1373 /2003 o tarifi za procesne pooblaščence) z dne 
7. novembra 2003 (BOE št. 278 z dne 20. novembra 2003 ), kakor je bila spremenjena z Real Decreto 
no 1/2006 (kraljeva uredba št. 1/2006 ) z dne 13. januarja 2006 (BOE št. 24 z dne 28. januarja 2006 , 
v nadaljevanju: kraljeva uredba št. 1373 /2003 ), se za plačilo procesnih pooblaščencev uporablja vnaprej 
določen obvezni znesek, o katerem se lahko procesni pooblaščenec in stranka dogovorita, vendar ga je 
ECLI:EU:C:2016 :932 3 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
mogoče znižati ali zvišati le za 12 %, zgornji prag v posamezni zadevi pa se določa glede na znesek 
spora. Po zakono dajnih spremem bah leta 2010 je skupni prag nadomestil, ki jih je procesni 
pooblaščenec prejel v isti zadevi, za isto dejanje ali v istem postopku, znašal 300.000 EUR. 
8 Direktiva 2006 /123 je bila v španski pravni red prenesena z Ley 17/2009 sobre el libre acceso a las 
actividad es de servicios y su ejercicio (zakon 17/2009 o svobodnem dostopu do storitvenih dejavnosti 
in njihovem izvajanju) z dne 23. novembra 2009 (BOE št. 283 z dne 24. novembra 2009 ). 
Spora o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje 
Zadeva C-532/15 
9 Po postopku med družbo Eurosaneamientos, Entidad Urbanística Conservación Parque Tecnológico de 
reciclado López Soriano in družbo UTE PTR Acciona Infraestructuras (v nadaljevanju: 
Eurosaneamientos in druge) ter družbo ArcelorMittal Zaragoza, ki se nanaša na nepogodbeno 
odgovornost, je bilo zadnjenavedeni družbi naloženo plačilo stroškov. Sodni tajnik Audiencia 
Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi, Španija) je na predlog družbe Eurosaneamientos in 
drugih opravil preveritev stroškov. 
10 Družba ArcelorMittal Zaragoza je to preveritev izpodbijala, ker nadomestila procesnega pooblaščenca, 
ki je zastopal družbo Eurosaneamientos in druge, naj ne bi bila upravičena in ker nagrada odvetnika 
zadnjenavedenih družb naj ne bi bila upravičena in naj bi bila čezmerna. Sodni tajnik Audiencia 
Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) je stroške znižal na 17.558,70 EUR, vključno 
z davkom na dodano vrednost (DDV), za nagrado odvetnika, in 2 793,56 EUR, vključno z DDV, za 
nadomestila procesnih pooblaščencev. 
11 Družba Eurosaneamientos in druge so zoper odločbo sodnega tajnika vložile pritožbo pri Audiencia 
Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi). 
12 Navedeno sodišče je v postopku odmere stroškov 12. februarja 2015 izdalo tri sklepe o zavrnitvi 
ugovorov družbe Eurosaneamientos in drugih v delu, v katerem so se ti nanašali na nagrade 
odvetnikov, in stranke pozvalo, naj se izjavijo o sprožitvi postopka, določenega v členu 267 PDEU, in 
sicer glede stroškov, povezanih s storitvami procesnih pooblaščencev, natančneje glede tarife, ki določa 
znesek navedenih stroškov. 
13 Audiencia Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) dvomi o skladnosti sistema plačila 
procesnih pooblaščencev v Španiji s pravom Unije. Natančneje, to sodišče navaja, da je v sodbah 
Sodišča z dne 19. februarja 2002 , Arduino (C-35/99, EU:C:2002 :97), in z dne 5. decembra 2006 , 
Cipolla in drugi (C-94/04 in C-202/04, EU:C:2006 :758), očitno navedeno, da so pogoji, s katerimi je 
pogojen neobstoj ravnanja, v nasprotju s pravili o konkurenci, prvič, ker se država ni odpovedala 
izvrševanju pristojnosti odločanja o uporabi tarifne lestvice ali nadzorovanja te uporabe, in drugič, ker 
lahko sodni organi v nekaterih izjemnih okoliščinah odstopijo od teh določenih najvišjih in najnižjih 
meja. 
14 V zvezi s tem navedeno sodišče meni, da je sodni nadzor omejen na preveritev stroge uporabe tarife, 
določene s kraljevo uredbo št. 1373 /2003 , ne da bi bilo v izjemnih okoliščinah in z ustrezno 
obrazloženo odločbo mogoče odstopiti od meja, določenih s to tarifo, ne nadzirati, ali je zahtevani 
znesek sorazmeren z opravljeno storitvijo. Prav tako navaja, da je iz sodne prakse Tribunal 
Constitucional (ustavno sodišče, Španija) razvidno, da določitev nadomestil procesnih pooblaščencev 
od nacionalnih sodišč pomeni razlago nacionalnega prava contra legem. 
ECLI:EU:C:2016 :932 4 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
15 Poleg tega se Audiencia Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) – ob tem, da meni, da je za 
razlago pojmov „pomem bni razlogi, ki se nanašajo na javni interes“, „potreba“ in „sorazmernost“ iz 
Direktive 2006 /123 pristojno Sodišče – sprašuje, ali lahko nacionalna sodišča v primeru, v katerem 
državni regulativni okvir določa tarifo storitev in vsebuje implicitno izjavo glede obstoja pomem bnih 
razlogov, ki se nanašajo na javni interes, opravijo nadzor, če je ta omejitev svobode opravljanja storitev 
utemeljena z javnim interesom. Če ni utemeljena, se prav tako sprašuje, ali smejo nacionalna sodišča 
opustiti uporabo te tarife ali spremeniti v njej določene zneske, čeprav je iz sodne prakse Tribunal 
Constitucional (ustavno sodišče) razvidno, da odločba nacionalnega sodišča v tem smislu pomeni 
razlago contra legem. 
16 Nazadnje predložitveno sodišče meni, da bi lahko zavezujoča določitev cene nekaterih storitev, 
neodvisno od dejansko opravljenega dela in morebitnih posebnosti zadeve poleg zneska spora, 
pomenila kršitev pravice do poštenega sojenja v smislu člena 6 Evropske konvencije o varstvu 
človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane v Rimu 4. novembra 1950 (v nadaljevanju: EKČP), 
in člena 47 Listine, ker bi se lahko stranki v sporu v okviru izdatkov naložili vnaprej določeni stroški, 
ne da bi se lahko zagotovila njihova sorazmernost ali utemeljenost, kar je dejavnik, ki lahko pomeni 
dejansko oviro za vložitev pravnega sredstva, katerega izid je negotov ali vprašljiv. 
17 V teh okoliščinah je Audiencia Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) prekinilo odločanje in 
Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: 
„1. Ali je obstoj pravnega pravila, ki ga je sprejela država in ki nalaga nadzor te države pri določitvi 
nagrade procesnih pooblaščencev, tako da z uredbo predpisuje natančen in obvezen znesek ter 
sodišča pooblašča za določitev te nagrade, zlasti v primeru naložitve stroškov, in za nadaljnji nadzor 
v vsakem konkretnem primeru, čeprav je ta nadzor omejen na preveritev tarife, ne da bi bilo 
mogoče v izjemnih primerih z obrazloženo odločbo odstopiti od meja, določenih s tarifo, v skladu 
s členom 4(3) PEU in členom 101 PDEU? 
2. Ali opredelitev pojmov ‚pomem bni razlogi, ki se nanašajo na javni interes‘, ‚sorazmernost‘ in 
‚potreba‘ iz členov 4 in 15 Direktive 2006 /123, kot jo je sprejelo Sodišče Unije, sodiščem držav 
v primerih, v katerih glede določitve zneska storitev obstaja ureditev države in implicitna izjava – 
zaradi pravne praznine v pravilu o prenosu – o obstoju pomem bnih razlogov, ki se nanašajo na 
javni interes, čeprav primerjava te ureditve s sodno prakso Skupnosti ne dovoljuje njene ohranitve, 
dopušča, da štejejo, da v nekem konkretnem primeru obstaja omejitev, ki ni utemeljena z javnim 
interesom, in da zato pravnega pravila, ki ureja nagrado sodnih pooblaščencev, ne uporabijo ali ga 
spremenijo? 
3. Ali bi bila lahko določitev takega pravnega pravila v nasprotju s pravico do poštenega sojenja, kot jo 
razlaga Sodišče?“ 
Zadeva C-538/15 
18 F. de Bolós Pi, španski procesni pooblaščenec, je proti družbi Urbaser vložil tožbo za plačilo 
66.912,73 EUR skupaj s pripadajočimi zakonskimi obrestmi in stroški, in sicer iz naslova nagrade, ki se 
mu dolguje kot plačilo za njegovo posredovanje pri dveh tožbah v upravnem sporu, ki ju je vložil. 
19 Družba Urbaser navaja, da je zahtevek F. de Bolósa Pija za plačilo nagrade previsok, ker ta ni 
sorazmerna z obsegom dela, ki ga je moral opraviti v omenjenih postopkih, saj je v enem postopku le 
predložil devet vlog, v drugem pa tri. Družba Urbaser poleg tega meni, da bi sodišča morala imeti 
možnost, da določijo nagrade v sorazmerju z opravljenim delom, kar pomeni, da je določitev nagrade 
izključno na podlagi vrednosti iz kraljeve uredbe št. 1373 /2003 v nasprotju z načelom svobodne 
konkurence ter zato s členom 4(3) PEU in Direktivo 2006 /123, kar upravičuje, da se pri Sodišču vloži 
predlog za sprejetje predhodne odločbe. 
ECLI:EU:C:2016 :932 5 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
20 Družba Urbaser prav tako trdi, da je med strankama obstajal ustni dogovor, da je nagrada procesnega 
pooblaščenca omejena na 2 000 EUR. Po navedbah družbe Urbaser se je F. de Bolós Pi kljub temu 
odločil, da tega dogovora ne bo spoštoval, kar je pred predložitvenim sodiščem potrdil pooblaščeni 
odvetnik v zadevah, v katerih je nastal zahtevek za nagrado. 
21 Juzgado de Primera Instancia de Olot (prvostopenjsko sodišče v Olotu, Španija) je s sklepom z dne 
23. julija 2015 stranki pozvalo, naj predložita svoji stališči glede vložitve predloga za sprejetje 
predhodne odločbe pri Sodišču. 
22 Juzgado de Primera Instancia de Olot (prvostopenjsko sodišče v Olotu) se, enako kot Audiencia 
Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi), sprašuje, prvič, o skladnosti kraljeve uredbe 
št. 1373 /2003 s členom 101 PDEU v povezavi s členom 4(3) PEU glede na sodno prakso Sodišča. To 
sodišče poleg tega ugotavlja, da člen 245(2) zakona o civilnih postopkih nacionalnim sodiščem ne 
dopušča odstopati od meja, določenih s tarifo, določeno v tej kraljevi uredbi. Drugič, dvomi 
o skladnosti navedene kraljeve uredbe z Direktivo 2006 /123, ki določa, da ni mogoče uvesti najnižjih 
zneskov za storitve, razen če je to potrebno, in da morajo biti ti utemeljeni s pomem bnimi razlogi, ki 
se nanašajo na javni interes, in biti sorazmerni. Tretjič, navedeno sodišče meni, da je lahko to, da 
zneskov, določenih s to tarifo, ni mogoče izpodbijati zaradi njihove nesorazmernosti, čezmernosti ali 
neskladnosti z opravljenim delom, v nasprotju z EKČP, in sicer s pravico do poštenega sojenja. 
23 V teh okoliščinah je Juzgado de Primera Instancia de Olot (prvostopenjsko sodišče v Olotu) prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: 
„1. Ali je ureditev, kot je kraljeva uredba št. 1373 /2003 , torej ureditev, ki določa, da se za plačilo 
procesnih pooblaščencev uporablja tarifa ali lestvica najnižjih vrednosti, ki se lahko zviša ali zniža 
za največ 12 %, združljiva s členom 101 PDEU v povezavi s členoma 10 PDEU in 4(3) PEU, če 
organi države, vključno z njenimi sodišči, od teh najnižjih vrednosti ne morejo odstopiti niti 
v primeru izjemnih okoliščin? 
2. Ali se za odstop od najnižjih vrednosti iz sporne tarifne lestvice lahko šteje, da obstoj velikega 
nesorazmerja med dejansko opravljenim delom in zneskom nagrad, ki se lahko izplačajo na podlagi 
navedene lestvice, pomeni izjemno okoliščino? 
3. Ali je kraljeva uredba št. 1373 /2003 združljiva s členom 56 PDEU? 
4. Ali ta kraljeva uredba izpolnjuje pogoja potrebnosti in sorazmernosti iz člena 15(3) Direktive 
2006 /123? 
5. Alije v členu 6 EKČP zajeta pravica do učinkovite obrambe zoper določitev nagrade za procesnega 
pooblaščenca, ki ni sorazmerna in ne ustreza dejansko opravljenemu delu?“ 
24 S sklepom predsednika Sodišča z dne 5. novembra 2015 sta bili zadevi C-532/15 in C-538/15 združeni 
za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe. 
Vprašanja za predhodno odločanje 
Dopustnost 
25 Consejo General de Procuradores de España (splošni svet procesnih pooblaščencev Španije) se sklicuje 
na nedopustnost obeh predlogov za sprejetje predhodne odločbe, španska vlada in F. de Bolós Pi pa se 
sklicujeta na nedopustnost predloga za sprejetje predhodne odločbe v zadevi C-538/15, ker v bistvu 
glede na nacionalno pravo razlaga prava Unije ni potrebna za rešitev sporov o glavni stvari. V zvezi 
ECLI:EU:C:2016 :932 6 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
z zadevo C-532/15 bi se morala o uporabi načela sorazmernosti izjaviti zgolj nacionalna sodišča. 
V zvezi z zadevo C-538/15 naj se določbe kraljeve uredbe št. 1373 /2003 , na katere se sklicuje 
predložitveno sodišče, ne bi uporabile za spor o glavni stvari, ker naj bi zanj veljal izključno dogovor, 
sklenjen med procesnim pooblaščencem in njegovo stranko. 
26 Poudariti je treba, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso postopek, uveden s členom 267 PDEU, 
instrument sodelovanja med Sodiščem in nacionalnimi sodišči, s katerim prvo zagotavlja drugim 
razlago prava Unije, ki jo potrebujejo za rešitev obravnavanega spora (glej sodbo z dne 6. septembra 
2016 , Petruhhin, C-182/15, EU:C:2016 :630, točka 18 in navedena sodna praksa). 
27 V okviru tega sodelovanja le nacionalno sodišče, ki odloča o sporu in ki mora prevzeti odgovornost za 
sodno odločitev, ob upoštevanju posebnosti zadeve presodi potrebo po izdaji predhodne odločbe, da bi 
lahko izdalo sodbo, in tudi upoštevnost vprašanj, ki jih predloži Sodišču. Kadar se predložena vprašanja 
nanašajo na razlago prava Unije, je Sodišče torej načeloma dolžno odločati (glej sodbo z dne 
6. septembra 2016 , Petruhhin, C-182/15, EU:C:2016 :630, točka 19 in navedena sodna praksa). 
28 Iz tega izhaja, da se domneva upoštevnost vprašanj v zvezi z razlago prava Unije, ki jih je postavilo 
nacionalno sodišče v normativnem in dejanskem okviru, ki ga to opredeli v okviru lastne odgovornosti 
in katerega pravilnosti Sodišče ne preizkuša. Predlog nacionalnega sodišča je mogoče zavreči, samo če 
je očitno, da zahtevana razlaga prava Unije nima nobene zveze z dejanskim stanjem ali predmetom 
spora v postopku v glavni stvari, če je problem hipotetičen ali če Sodišče nima na voljo pravnih in 
dejanskih elementov, da bi lahko na postavljena vprašanja dalo koristne odgovore (glej sodbo z dne 
6. septembra 2016 , Petruhhin, C-182/15, EU:C:2016 :630, točka 20 in navedena sodna praksa). 
29 Vendar pa v zvezi s tem iz spisov, predloženih Sodišču, ni očitno razvidno, da zahtevana razlaga prava 
Unije nima nobene zveze z dejanskim stanjem ali predmetom sporov o glavni stvari. 
Vsebinska presoja 
Uvodne ugotovitve 
30 Najprej je treba opozoriti, da mora Sodišče glede na ustaljeno sodno prakso v okviru postopka 
sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Sodiščem iz člena 267 PDEU nacionalnemu sodišču podati 
koristen odgovor, ki mu omogoča rešitev spora, o katerem odloča. S tega vidika lahko Sodišče po 
potrebi preoblikuje vprašanja, ki so mu bila predložena (glej v tem smislu sodbo z dne 28. aprila 2016 , 
Oniors Bio, C-233/15, EU:C:2016 :305, točka 30 in navedena sodna praksa). 
31 V zadevnih predlogih za sprejetje predhodne odločbe je treba uporabiti to možnost. 
Prvo vprašanje v zadevi C-532/15 ter prvo in drugo vprašanje v zadevi C-538/15 
32 Predložitveni sodišči s prvim vprašanjem v zadevi C-532/15 ter s prvim in drugim vprašanjem v zadevi 
C-538/15 v bistvu sprašujeta, ali je treba člen 101 PDEU v povezavi s členom 4(3) PEU razlagati tako, 
da nasprotuje nacionalni zakono daji, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki za nagrado 
pooblaščencev določa tarifo, ki se lahko zviša ali zniža le za 12 %, pri čemer lahko nacionalna sodišča 
preverijo zgolj strogo uporabo, ne da bi smela v izjemnih okoliščinah odstopiti od meja, določenih s to 
tarifo. 
33 Najprej je treba v nasprotju s trditvami družbe Eurosaneamientos in drugih, Consejo General de 
Procuradores de España (splošni svet procesnih pooblaščencev Španije) in avstrijske vlade poudariti, da 
nagrade, določene s kraljevo uredbo št. 1373 /2003 , ki velja za celotno ozemlje države članice, lahko 
ECLI:EU:C:2016 :932 7 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu členov 101(1) in 102 PDEU (glej v tem smislu 
sklep z dne 5. maja 2008 , Hospital Consulting in drugi, C-386/07, neobjavljen, EU:C:2008 :256, 
točka 18 in navedena sodna praksa). 
34 Čeprav se člena 101 in 102 PDEU nanašata le na ravnanje podjetij in ne na zakono dajo ali druge 
predpise, ki jih sprejmejo države članice, to še ne pomeni, da ta dva člena, v povezavi s členom 4(3) 
PEU, ki določa dolžnost sodelovanja, držav članic ne zavezujeta k temu, da ne sprejmejo ali ohranjajo 
v veljavi ukrepov, tudi zakonskih ali podzakonskih, ki bi lahko ogrozili polni učinek pravil 
o konkurenci, ki veljajo za podjetja (glej v tem smislu sklep z dne 5. maja 2008 , Hospital Consulting in 
drugi, C-386/07, neobjavljen, EU:C:2008 :256, točka 19 in navedena sodna praksa). 
35 Iz ustaljene sodne prakse je razvidno, da gre za kršitev člena 4(3) PEU in člena 101 PDEU, čedržava 
članica bodisi predpiše ali spodbuja sklepanje sporazumov, ki so v nasprotju s členom 101 PDEU, ali 
krepi učinke takih sporazumov, bodisi če svojim predpisom odvzame naravo državnega ukrepa 
s prenosom pristojnosti za sprejem odločitev, ki posegajo v gospodarsko sfero, na zasebne subjekte 
(glej sodbo z dne 5. decembra 2006 , Cipolla in drugi, C-94/04 in C-202/04, EU:C:2006 :758, točka 47 
in navedena sodna praksa). 
36 Za preveritev, ali je Kraljevina Španija zakono daji iz postopka v glavni stvari odvzela naravo državnega 
ukrepa, je treba preučiti, prvič, ali je pripravo tarife nadomestil procesnih pooblaščencev prenesla na 
zasebne gospodarske subjekte, v obravnavanem primeru poklicna združenja procesnih pooblaščencev 
(glej v tem smislu sodbi z dne 19. februarja 2002 , Arduino, C-35/99, EU:C:2002 :97, točka 36, in z dne 
5. decembra 2006 , Cipolla in drugi, C-94/04 in C-202/04, EU:C:2006 :758, točka 48, ter sklep z dne 
5. maja 2008 , Hospital Consulting in drugi, C-386/07, neobjavljen, EU:C:2008 :256, točka 21), in 
drugič, ali plačilo nagrad procesnih pooblaščencev ostaja pod nadzorom države (glej v tem smislu sodbi 
z dne 19. februarja 2002 , Arduino, C-35/99, EU:C:2002 :97, točka 42, in z dne 5. decembra 2006 , Cipolla 
in drugi, C-94/04 in C-202/04, EU:C:2006 :758, točka 51, ter sklep z dne 5. maja 2008 , Hospital 
Consulting in drugi, C-386/07, neobjavljen, EU:C:2008 :256, točka 24). 
37 V zvezi s tem je iz predložitvene odločbe v zadevi C-532/15 razvidno, da je kraljeva uredba 
št. 1373 /2003 pravni predpis, ki ga je izdala država. Poleg tega španska vlada v teh pisnih stališčih 
poudarja, da te uredbe niso pripravila poklicna združenja procesnih pooblaščencev, temve č gre za 
državni predpis, ki ga je v skladu z rednim postopkom priprave uredb potrdil španski svet ministrov. 
38 Poleg tega je glede postopka izplačila nagrad procesnih pooblaščencev iz predložitvenih odločb 
razvidno, da ta postopek spada v pristojnost nacionalnih sodišč. V zvezi s tem predložitveni sodišči 
opozarjata, da je nacionalno sodišče pri plačilu nagrad vezano na zneske, predpisane s tarifo, določeno 
s kraljevo uredbo št. 1373 /2003 , in da od te tarife ne sme odstopiti niti v izjemnih primerih niti 
preveriti sorazmernosti zneskov nagrad glede na opravljeno storitev. 
39 Iz predložitvenih odločb je prav tako razvidno, da kraljeva uredba št. 1373 /2003 na eni strani določa 
možnost, da procesni pooblaščenec in njegova stranka od zneskov nagrad, določenih s to kraljevo 
uredbo, odstopita za 12 % navzgor ali navzdol, na drugi pa skupni prag nadomestil, ki jih procesni 
pooblaščenec prejme v isti zadevi. Iz pisnih stališč španske vlade je razvidno, da navedena kraljeva 
uredba prav tako določamožnost, da se izjemoma in na podlagi dovoljenja, ki ga izda sodnik, odstopi 
od v njej določenih najvišjih zneskov, kot tudi pravico strank, da v okviru postopka preveritve stroškov 
izpodbijajo nesmiselne, neobvezne in nepotrebne stroške ter stroške, ki niso dovoljeni po zakonu, kot 
tudi nagrade, ki niso nastale v okviru spora. 
40 V takih okoliščinah Kraljevini Španiji zgolj zato, ker morajo nacionalna sodišča v postopku izplačila 
nagrad procesnih pooblaščencev spoštovati določbe nacionalnega predpisa, ki ga je ta država članica 
pripravila in sprejela po rednem zakono dajnem postopku, ni mogočeočitati, da je pristojnost za 
pripravo te zakono daje ali njeno izvajanje prenesla na poklicna združenja procesnih pooblaščencev. 
ECLI:EU:C:2016 :932 8 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
41 Iz razlogov, navedenih v točkah od 37 do 39 te sodbe, pa navedeni državi članici tudi ni mogočeočitati, 
da bodisi predpisuje ali spodbuja, da poklicna združenja procesnih pooblaščencev sklepajo sporazume, 
ki so v nasprotju s členom 101 PDEU, bodisi da krepi njihove učinke ali da predpisuje ali spodbuja 
zlorabe prevladujočega položaja v nasprotju s členom 102 PDEU oziroma da krepi njihove učinke (glej 
v tem smislu sklep z dne 5. maja 2008 , Hospital Consulting in drugi, C-386/07, neobjavljen, 
EU:C:2008 :256, točka 26 in navedena sodna praksa). 
42 Iz vseh zgoraj navedenih preudarkov je razvidno, da je treba na prvo vprašanje v zadevi C-532/15 ter 
na prvo in drugo vprašanje v zadevi C-538/15 odgovoriti, da je treba člen 101 PDEU v povezavi 
s členom 4(3) PEU razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni zakono daji, kakršna je ta v postopku 
v glavni stvari, ki za nagrado procesnih pooblaščencev določa tarifo, ki se lahko zviša ali znižaleza 
12 %, pri čemer lahko nacionalna sodišča preverijo zgolj strogo uporabo, ne da bi smela v izjemnih 
okoliščinah odstopiti od meja, določenih s to tarifo. 
Drugo vprašanje v zadevi C-532/15 ter tretje in četrto vprašanje v zadevi C-538/15 
43 Predložitveni sodišči z drugim vprašanjem v zadevi C-532/15 ter s tretjim in četrtim vprašanjem 
v zadevi C-538/15 v bistvu sprašujeta, ali je treba člen 56 PDEU razlagati tako, da nasprotuje nacionalni 
zakono daji, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, če nacionalna sodišča menijo, da te ni mogoče 
utemeljiti s pomem bnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes, v smislu člena 4, točka 8, Direktive 
2006 /123 in da ne izpolnjuje pogojev sorazmernosti in potrebnosti v smislu člena 15(2)(g) in (3) te 
direktive. 
44 Spomniti je treba, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča sprejetje predhodne odločbe 
o vprašanju, ki ga postavi nacionalno sodišče, mogoče zavrniti, samo kadar je očitno, da se določba 
prava Unije, ki je Sodišču predložena v razlago, ne more uporabiti (glej sklep z dne 12. maja 2016 , 
Security Service in drugi, od C-692/15 do C-694/15, EU:C:2016 :344, točka 22 in navedena sodna 
praksa). 
45 V zvezi s tem, ker se predloga za sprejetje predhodne odločbe nanašata na združljivost zakono daje iz 
postopka v glavni stvari z določbami Pogodbe DEU na področju svobode opravljanja storitev, je treba 
spomniti, da se te ne uporabljajo za okoliščine, v katerih so vsi elementi omejeni na samo eno državo 
članico (glej v tem smislu sklep z dne 12. maja 2016 , Security Service in drugi, od C-692/15 do 
C-694/15, EU:C:2016 :344, točka 23 in navedena sodna praksa, ter sodbo z dne 15. novembra 2016 , 
Ullens de Schooten, C-268/15, EU:C:2016 :874, točka 47). 
46 Sodišče je presodilo, da morajo biti konkretni elementi, ki omogočajo vzpostavitev povezave med členi 
Pogodbe DEU s področja svobode opravljanja storitev ter predmetom ali okoliščinami spora, katerega 
elementi so omejeni na zadevno državo članico, razvidni iz predložitvene odločbe (glej v tem smislu 
sodbo z dne 15. novembra 2016 , Ullens de Schooten C-268/15, EU:C:2016 :874, točka 54). 
47 Zato mora v okviru položaja, v katerem so vsi elementi omejeni na samo eno državo članico, 
predložitveno sodišče Sodišču v skladu z zahtevami člena 94 Poslovnika Sodišča pojasniti, kako je 
spor, ki ga mora rešiti, kljub njegovi povsem notranji naravi povezan z določbami prava Unije 
o temeljnih svoboščinah, zaradi česar bi bila zahtevana predhodna razlaga potrebna za rešitev tega 
spora (glej v tem smislu sodbo z dne 15. novembra 2016 , Ullens de Schooten, C-268/15, 
EU:C:2016 :874, točka 55). 
48 Vendar iz predlogov za sprejetje predhodne odločbe nikjer ni razvidno, da obstajajo elementi, ki bi bili 
povezani bodisi s strankami postopkov pred nacionalnima sodiščema bodisi z dejavnostmi teh strank, 
ki ne bi bile omejene le na zadevno državo članico. Poleg tega predložitveni sodišči ne navajata, kako 
ECLI:EU:C:2016 :932 9 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
sta spora, ki ju morata rešiti, kljub njuni povsem notranji naravi povezana z določbami prava Unije 
o temeljnih svoboščinah, zaradi česar bi bila zahtevana predhodna razlaga potrebna za rešitev teh 
sporov. 
49 Zato je treba v teh okoliščinah ugotoviti, da predloga za sprejetje predhodne odločbe ne vsebujeta 
konkretnih elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da se člen 56 PDEU lahko 
uporablja za okoliščine sporov o glavni stvari. 
50 Glede na navedene ugotovitve je treba ugotoviti, da Sodišče ni pristojno za odgovor na drugo vprašanje 
v zadevi C-532/15 ter tretje in četrto vprašanje v zadevi C-538/15, ki sta jih postavili Audiencia 
Provincial de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) oziroma Juzgado de Primera Instancia de Olot 
(prvostopenjsko sodišče v Olotu). 
Tretje vprašanje v zadevi C-532/15 in peto vprašanje v zadevi C-538/15 
51 Predložitveni sodišči želita s tretjim vprašanjem v zadevi C-532/15 in petim vprašanjem v zadevi 
C-538/15 v bistvu izvedeti, ali je treba člen 47 Listine razlagati tako, da nasprotuje nacionalni 
zakono daji, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki strankam ne dopuščaučinkovitega izpodbijanja 
nagrade za procesnega pooblaščenca, ki ni sorazmerna in ne ustreza dejansko opravljenemu delu. 
52 Iz ustaljene sodne prakse Sodišča je razvidno, da se temeljne pravice, ki jih zagotavlja pravni red Unije, 
uporabljajo v vseh položajih, ki jih ureja pravo Unije, ne pa v drugih položajih. S tega vidika je Sodišče 
že opozorilo, da glede na Listino ne more presojati nacionalno ureditev, ki ne spada v okvir prava 
Unije. Če pa, nasprotno, taka nacionalna ureditev spada na področje uporabe tega prava, mora 
Sodišče, ki mu je predložen predlog za sprejetje predhodne odločbe, podati vse elemente razlage, ki jih 
nacionalno sodišče potrebuje za presojo usklajenosti te ureditve s temeljnimi pravicami, katerih 
spoštovanje zagotavlja (glej v tem smislu sodbo z dne 26. februarja 2013 , Åkerberg Fransson, 
C-617/10, EU:C:2013 :105, točka 19 in navedena sodna praksa). 
53 Zato je treba preizkusiti, ali pravna položaja, ki sta podlaga za zadevi v glavni stvari, spadata na 
področje uporabe prava Unije. 
54 V okviru teh predlogov za sprejetje predhodne odločbe nacionalni predpisi iz postopkov v glavni stvari 
na splošno urejajo nekatere stroške na področju izvajanja sodne oblasti. Cilj teh predpisov ni izvajanje 
določb prava Unije. Poleg tega ti predpisi ne obsegajo nobene specifične ureditve na tem področju ali 
ureditve, ki bi lahko vplivala na te nacionalne predpise (glej v tem smislu sodbo z dne 27. marca 2014 , 
Torralbo Marcos, C-265/13, EU:C:2014 :187, točka 32). 
55 Iz predložitvenih odločb ni razvidno, da spora o glavni stvari spadata v okvir prava Unije (glej po 
analogiji sodbo z dne 22. decembra 2010 , DEB, C-279/09, EU:C:2010 :811, točki 28 in 29, ter v tem 
smislu sklep z dne 28. novembra 2013 , Sociedade Agrícola e Imobiliária da Quinta de S. Paio, 
C-258/13, EU:C:2013 :810, točka 23). 
56 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da Sodišče ni pristojno za odgovor na tretje vprašanje v zadevi 
C-532/15 in peto vprašanje v zadevi C-538/15, ki sta ju postavili Audiencia Provincial de Zaragoza 
(višje sodišče v Zaragozi) oziroma Juzgado de Primera Instancia de Olot (prvostopenjsko sodišče 
v Olotu). 
Stroški 
57 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari ena od stopenj v postopkih pred 
predložitvenima sodiščema, ti odločita o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo. 
ECLI:EU:C:2016 :932 10 
lcvecjeSODBA Z DNE 8. 11. 2016 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-532/15 IN C-538/15 
EUROSANEAMIENTOS IN DRU GI 
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo: 
1. Člen 1 0 1 PDEU v povezavi s členom 4(3) PEU je treba razlagati tako, da ne nasprotuje 
nacionalni zakonodaji, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, ki za nagrado procesnih 
pooblaščencev določa tarifo, ki se lahko z viša ali zniža le za 1 2 %, pri čemer lahko nacionalna 
sodišča preverijo zgolj strogo uporabo, ne da bi smela v izjemnih okoliščinah odstopiti od 
meja, določenih s to tarifo. 
2. Sodišče E v ropske unije ni pristojno za odgovor na drugo in tretje vprašanje v zadevi C-5 3 2 / 1 5 
ter tretje, četrto in peto vprašanje v zadevi C-5 3 8 / 1 5 , ki sta jih postavili Audiencia Provincial 
de Zaragoza (višje sodišče v Zaragozi) oziroma Juzgado de Primera Instancia de Olot 
(pr vostopenjsko sodišče v Olotu). 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2016 :932 11