Zadeva C‑604/13 P

Aloys F. Dornbracht GmbH & Co. KG

proti

Evropski komisiji

„Pritožba – Omejevalni sporazumi – Belgijski, nemški, francoski, italijanski, nizozemski in avstrijski trg kopalniške opreme – Usklajevanje prodajnih cen in izmenjava občutljivih poslovnih informacij – Uredba (ES) št. 1/2003 – Člen 23(2) – Zgornja meja 10 % prometa – Smernice o načinu določanja glob iz leta 2006 – Načelo prepovedi retroaktivnosti – Izvajanje neomejene pristojnosti – Predolgo trajanje postopka“

Povzetek – Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 26. januarja 2017

(člen 101(1) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 20 in 21; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(3); Obvestilo Komisije 2006/C 210/02, točke 13, od 19 do 22, 25, 28 in 29)

Konkurenca–Globe–Znesek–Določitev–Sodni nadzor–Neomejena pristojnost sodišča Unije–Obseg–Omejitev–Spoštovanje načela enakega obravnavanja–Upoštevanje razlik in okoliščin, ki so specifične za zadevna podjetja

(člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2) in (3); Obvestilo Komisije 2006/C 210/02, točke 21, 23 in 25)

Člen 23(2) Uredbe št. 1/2003 je treba razlagati tako, da je treba zgornjo mejo 10 % prometa iz te določbe upoštevati le pri končnem znesku globe in da ta določba Komisiji ne preprečuje, da med različnimi fazami izračuna globe določi vmesni znesek, ki je višji od te zgornje meje, če končni znesek globe te zgornje meje ne presega. To, da se zaradi uporabe zgornje meje 10 % iz člena 23(2), drugi pododstavek, te uredbe nekateri dejavniki, kot sta teža in trajanje kršitev, dejansko ne pokažejo v znesku naložene globe, je zgolj posledica uporabe te zgornje meje pri končnem znesku. Gre namreč za zgornjo mejo, ki se enotno uporablja za vsa podjetja in je predpisana glede na velikost vsakega od njih z namenom preprečitve čezmernih in nesorazmernih glob. Namen te zgornje meje je tako drugačen in neodvisen od namena meril teže in trajanja kršitve. (Glej točke 22, 23 in 25.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 32 in 33.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 42 in 43.)

Sistem sodnega nadzora odločb Komisije v zvezi s postopki na podlagi členov 101 PDEU in 102 PDEU zajema nadzor nad zakonitostjo aktov institucij, določen v členu 263 PDEU, ki se lahko na podlagi člena 261 PDEU in na predlog tožečih strank dopolni z izvajanjem neomejene pristojnosti Splošnega sodišča glede sankcij, ki jih na tem področju naloži Komisija. Obseg te neomejene pristojnosti Splošnega sodišča je, drugače kot nadzor zakonitosti iz člena 263 PDEU, strogo omejen na določitev zneska globe. Nanaša se le na njegovo presojo globe, ki jo je naložila Komisija, izključena pa je vsakršna sprememba elementov, ki tvorijo kršitev, ki jo je Komisija zakonito ugotovila v sklepu, o katerem odloča Splošno sodišče. (Glej točki 52 in 53.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 58.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 66.)

Pri odmeri glob, naloženih zaradi kršitve pravil o konkurenci, je treba upoštevati trajanje kršitve in vse dejavnike, ki lahko vplivajo na presojo njene teže. Med dejavniki, ki se lahko upoštevajo pri presoji teže kršitev, so ravnanje vsakega od podjetij, vloga, ki jo ima vsako od podjetij pri izvajanju omejevalnega sporazuma, korist, ki so jo lahko imela od tega sporazuma, njihova velikost in vrednost zadevnega blaga ter nevarnost, ki jo ta vrsta kršitev pomeni za cilje Unije. Kar zadeva tajni kartel z namenom usklajevanja prihodnjih dvigov cen na nemškem in avstrijskem ozemlju, je koeficienta „teža kršitve“ in „dodatni znesek“ po 15‑odstotni stopnji mogoče upravičiti že samo z naravo kršitve, ker ta spada med najtežje omejitve konkurence v smislu točke 23 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 in ker taka stopnja ustreza najnižji stopnji v meji razpona sankcij, ki je v skladu s temi smernicami določena za takšne kršitve. (Glej točke 67, 68, 72 in 75.)

Spoštovanje načela enakega obravnavanja Splošnega sodišča ne zavezuje le pri izvajanju nadzora zakonitosti sklepa Komisije o naložitvi glob, temveč tudi pri izvajanju neomejene sodne pristojnosti. Izvajanje take pristojnosti pri določitvi višine naloženih glob namreč ne sme pripeljati do diskriminacije med podjetji, ki so bila udeležena pri sporazumu ali usklajenem ravnanju v nasprotju s členom 101(1) PDEU. Do upoštevanja razlik med podjetji, ki so sodelovala pri istem kartelu, pri presoji teže kršitve v skladu z navedenim načelom, zlasti glede geografskega obsega udeležbe posameznega podjetja, ne pride nujno ob določitvi koeficientov „teža kršitve“ in „dodatni znesek“, temveč v drugi fazi izračuna globe, na primer ob prilagoditvi osnovnega zneska glede na olajševalne ali obteževalne okoliščine v skladu s točkama 28 in 29 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003. Take razlike so lahko razvidne tudi iz vrednosti prodaje, ki je podlaga za izračun osnovnega zneska globe, saj taka vrednost za vsako udeleženo podjetje odraža pomen njegove udeležbe pri zadevni kršitvi v skladu s točko 13 Smernic iz leta 2006, ki omogoča, da se za izhodišče za izračun glob vzame znesek, ki odraža gospodarski pomen kršitve in težo posameznega podjetja v tej kršitvi. (Glej točke od 78 do 80.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 84 do 86.)

Ob neobstoju indica, v skladu s katerim bi trajanje postopka pred Splošnim sodiščem vplivalo na rešitev spora, nespoštovanje sojenja v razumnem roku ne more pripeljati do razveljavitve izpodbijane sodbe. Če namreč nespoštovanje sojenja v razumnem roku ni vplivalo na rešitev spora, razveljavitev izpodbijane sodbe ne bi odpravila kršitve načela učinkovitega sodnega varstva, ki jo je storilo Splošno sodišče. (Glej točko 94.)