SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:F:2010 :169 1SODBA SODIŠČA ZA U SLUŽBENCE
(tretji senat)
z dne 15. decembra 2010
Zadeva F-67/09
Nicolás Angulo Sánc hez
proti
Svetu E v r opske u nije
„Javni uslužbenci — Izredni dopust — Huda b olezen prednika — Način izračuna števila dni dopusta 
v primeru, ko j e več prednikov hudo bolnih“
Predmet:Tožba, vložena na podlagi členov 236 ES in 152 AE, s katero N. Angulo Sánchez predlaga 
razglasitev n ičnosti odločb Sveta z dne 8. oktobra in 8. decembra 2008 o zavrnitvi 
izrednega dopusta zaradi h ude bolezni prednika.
Odločitev:Odločbi Sveta z dne 8. oktobra 2008 i n z dne 8. decembra 2008 , s katerima sta bili 
zavrnjeni prošnji za izredni dopust, ki j u je vložila tožeča stranka, se razglasita za nični. 
Svet nosi vse stroške.
Pov zetek
1. Uradniki — Dopust — Izredni dopust
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga V, člen 6)
2. Uradniki — Dopust — Izredni dopust zaradi hude b olezni prednika
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga V, člen 6)
3. Uradniki — Pravno sredstvo — Predhodna u pravna p ritožba — Zavrnilna o dločba — 
Sprememba obrazložitve izpodbijanega akta
(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)
4. Uradniki — Pravno sredstvo — Razlogi — Brezpredmeten razlog — Tožbeni razlog, ki se n anaša na 
nepravilnost ed inega razloga, n avedenega v izpodbijani odločbi — Odločitev, ki bi jo bilo mo goče 
zakonito utemeljiti z drugim razlogom
1. Člen 6 Priloge V h Kadrovskim p redpisom p oleg hude bolezni prednika d oloča ra zlične dr uge 
okoliščine, v katerih se lahko u radniku o dobri izredni dopust in ki s o povezane z zelo ra zličnimi 
dogodki. Nekateri od teh dogodkov lahko v istem ko ledarskem l etu zadevajo ve č uradnikovih otrok ali 
prednikov. Zlasti v zvezi z rojstvom ali s smrtjo otroka ali smrtjo prednika b i si bilo težko p redstavljati, 
da b i se glede na izjemno n aravo teh dogodkov največje število dni, določeno v besedilu člena 6 
Priloge V h Kadrovskim predpisom, nanašalo na vsa rojstva ali vse smrti otrok ali prednikov, ki b i se 
zgodili v koledarskem l etu. V teh primerih se pravica do izrednega dopusta nujno n anaša na vsako
2 ECLI:EU:F:2010 :169POVZETEK–ZADEVAF-67/09
ANGULOSÀNCHEZPROTISVETU
 rojstvo otroka o ziroma vsako s mrt otroka a li prednika. Ker iz člena 6 Priloge V h Kadrovskim 
predpisom n i razvidno ra zlično o bravnavanje dogodkov, ki s o v njem n ašteti, je treba iz tega sklepati, 
da je zakono dajalec želel, da s e vsi ti dogodki obravnavajo podobno in da j e torej uradnik v primeru 
hude bolezni prednika u pravičen do dveh dni dopusta za vsakega sorodnika in v posameznem l etu.
(Glej točke o d 38 d o 42 in točko 45.)
2. Če institucija sprejme i nterno s mernico, ki s e sklicuje na člen 6, peta alinea, Priloge V h Kadrovskim 
predpisom in ki d oloča možnost, da s e uradniku p odaljša izredni dopust zaradi h ude bolezni prednika, 
pri čemer morajo biti izpolnjeni dodatni pogoji, ki s o po eni strani povezani z obstojem p osebnih 
družinskih okoliščin in po dr ugi strani z dejstvom, da i ma zadevni prednik kr onično b olezen, 
pridobljena pravica do izrednega dopusta ni omejena samo na primer hude bolezni prednika, ki j e 
določen v navedenem č lenu 6 Priloge V h Kadrovskim predpisom.
Taka smernica, ki n aj bi se uporabljala samo v okoliščinah, ko čljivejših od tistih iz člena 6, peta alinea, 
Priloge V h Kadrovskim predpisom, torej ni v nasprotju z določbami tega člena.
(Glej točki 48 in 49.)
3. Čeprav je lahko u prava v sistemu pravnih sredstev iz členov 90 in 91 K adrovskih predpisov ob 
izrecni zavrnitvi pritožbe prisiljena spremeniti obrazložitev, na podlagi katere je sprejela izpodbijani 
akt, p a taka s premem ba ni mogoča, če je izrecna odločba o zavrnitvi pritožbe sprejeta po vložitvi 
tožbe zoper izpodbijani akt pri Sodišču za uslužbence.
Pomanjkanja vsakršne obrazložitve o dločbe namreč ni mogoče nadomestiti s pojasnili, ki j ih uprava 
predloži po vložitvi tožbe, saj bi se, če bi se upravi dopustilo, da p omanjkanje vsakršne obrazložitve 
popravi po vložitvi tožbe, s tem kr šilo načelo enakosti strank pred sodiščem, tožeča stranka p a bi tako 
imela na razpolago samo repliko, da b i navedla svoje razloge proti obrazložitvi, s katero se je seznanila 
šele po vložitvi tožbe. Če se uprava ne omeji samo na dopolnitev že navedenega razloga, temve č skuša 
izpodbijani akt u temeljiti z novim ra zlogom, mora p o analogiji in iz enakih ra zlogov to nujno s toriti 
pred vložitvijo tožbe.
(Glej točki 70 in 71.)
Napotitev n a:
Sodišče prve stopnje: 12. februar 1992 , Volger proti Parlamentu, T-52/90, Recueil, str. II-121, točka 41;
Splošno s odišče Evropske u nije: 9. december 2009 , Komisija proti Birkhoff, T-377/08 P, ZOdl. JU, str. I-B-1-133 in 
II-B-1-807, točke o d 55 do 60; 12. maj 2010 , Komisija proti Meierhofer, T-560/08 P, ZOdl., str. II-1739 , točka 59.
4. To, da b i bilo m ogoče odločbo, ki t emelji na enem s amem ra zlogu, za ka terega sodišče Unije 
ugotovi, da n i pravilen, pravno u temeljiti z drugim ra zlogom, je lahko o vira z a razglasitev n ičnosti 
navedene odločbe samo, če uprava ne bi imela nikakršnega polja proste presoje in bi lahko s amo 
ponovno s prejela no vo odločbo, ki b i bila vsebinsko p opolnoma enaka o dločbi, razglašeni za nično.
Tožena institucija se v podporo ugotovitvi, da u radnik nima zakonitega interesa za razglasitev n ičnosti 
odločitve u prave, da n e ugodi njegovim prošnjam za izredni dopust zaradi h ude bolezni prednika, ne 
more sklicevati na neizpolnitev p ogoja za odobritev, določenega z interno s mernico, in sicer neobstoj 
„čisto posebnih dr užinskih okoliščin“, saj je iz same u beseditve tega pogoja razvidno, da i ma uprava 
pri tem z elo široko p olje prostega preudarka.
(Glej točke 75, 76 in 78.)