ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 6. aprila 2022 – Madžarska/Komisija

(zadeva T‑57/21) ( 1 )

„EKJS in EKSRP – Odhodki, izključeni iz financiranja – Obveznost povečanja pregledov na kraju samem – Člen 35 Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 – Pravna veljavnost delovnih dokumentov Komisije – Načini izračuna povečanja stopnje pregledov na kraju samem“

Kmetijstvo – Financiranje iz EKJS in EKSRP – Integrirani upravni in nadzorni sistem za nekatere programe pomoči – Stopnja povečanja pregledov na kraju samem v primeru neznatnih neskladnosti – Prožnost držav članic glede načina izvajanja pregledov – Preizkus, ki ga opravi Komisija – Pravna veljavnost delovnih dokumentov Komisije – Sklep Komisije, ki temelji na takih dokumentih, s katerim so nekateri odhodki izključeni iz financiranja Unije – Razglasitev ničnosti

(člen 263 PDEU; Uredba Komisije št. 809/2014, člen 35)

(Glej točke 25, od 29 do 34, 39, 40, od 63 do 67, 90, 91 in izrek.)

Izrek

1. Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1734 z dne 18. novembra 2020 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije se zgolj v delu, v katerem je Evropska komisija zaradi izvedbe nezadostnega števila pregledov na kraju samem iz zneska finančne pomoči, ki ji jo je za proračunsko leto 2018 dodelil Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), izključila znesek 4.334.068,02 EUR, razglasi za ničen

2. Komisiji se naloži plačilo stroškov.

( 1 ) UL C 88, 15. 3. 2021.
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Figurativna znamka SK SKINTEGRA THE RARE MOLECULE in besedna znamka SKINTEGRITY (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 36, 56, 83, 87, 94 in od 98 do 100.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Razlogi za razveljavitev – Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke – Dokaz o uporabi – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila presoje – Zahteva po konkretnih in objektivnih dokazih (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 15(1) in 51(1)(a); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 22(3)) (Glej točke od 23 do 26, 28, 90, 120 in 127.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka moio.care in besedna znamka Molicare (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 34, 44, 69, 76, 88 in 99.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Absolutni razlogi za ničnost – Znamke brez razlikovalnega učinka – Pojem – Merila presoje (Uredba Sveta št. 40/94, člena 7(1)(b) in 51(1)(a)) (Glej točke od 22 do 24.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(1)(b) in 53(1)(a)) (Glej točke od 17 do 19, 67, 68 in 72.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka SOILXPLORER (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(c)) (Glej točke 21, 22, 27 in 38.)
76

Poleg tega je treba opozoriti, da je Komisija tista, ki mora glede na to, da so tožeča stranka in navedeni organi njene ugotovitve podrobno izpodbijali, dokazati obstoj „državne pomoči“ v smislu člena 107(1) PDEU in torej tudi predložiti dokaz, da je izpolnjen pogoj dodelitve selektivne prednosti upravičencem (glej sodbo z dne 4. marca 2021, Komisija/Fútbol Club Barcelona, C‑362/19 P, EU:C:2021:169, točka 62 in navedena sodna praksa). Tudi ob predpostavki, da je bila Komisija soočena z državo članico, ki ji zaradi neizpolnjevanja obveznosti sodelovanja ni predložila podatkov, ki jih je od nje zahtevala, mora svoje sklepe utemeljiti z zanesljivimi in doslednimi elementi, ki zagotavljajo zadostno podlago za ugotovitev, da je bilo podjetje deležno prednosti, ki pomeni državno pomoč, in ki zato lahko utemeljijo njene ugotovitve. Ker je namreč namen vračila zadevne pomoči od upravičenca odpraviti izkrivljanje konkurence, ki je bilo povzročeno z določeno konkurenčno prednostjo, in tako vzpostaviti položaj, kakršen je bil pred izplačilom te pomoči, Komisija ne more domnevati, da je bilo podjetje deležno koristi v obliki državne pomoči le na podlagi negativne domneve, ki temelji na pomanjkanju informacij, ki bi omogočale nasproten sklep, zaradi pomanjkanja drugih elementov, ki bi pozitivno dokazovali obstoj take koristi (glej v tem smislu sodbo z dne 26. marca 2020, Larko/Komisija, C‑244/18 P, EU:C:2020:238, točki 69 in 70 ter navedena sodna praksa). Komisija torej nenatančnosti podatkov estonskega statističnega urada ne more upravičiti samo zato, ker tožeča stranka in estonski organi niso dokazali, da je bila vrednost zadevnih zemljišč nižja od vrednosti povprečnih kmetijskih zemljišč v Estoniji.
18

V obravnavani zadevi je iz elementov spisa in zlasti iz točke 14 izpodbijane odločbe razvidno, da je intervenientka priloge od 32 do 34 prvič predložila pred odborom za pritožbe, in to za to, da bi dokazala, da je bil videz izdelka pri prejšnjem modelu razkrit. Natančneje, priloga 32 vsebuje zapriseženo izjavo z dne 18. februarja 2019, ki jo je podal A, direktor družbe, ki deluje na področju tiskanja nalepk, v kateri je navedeno, da ta družba za intervenientko proizvaja nalepke na rolah R5015 od leta 2003, tej izjavi pa so priloženi računi in prikazi navedenih nalepk na rolah. Prilogi 33 in 34 vsebujeta zapriseženi izjavi, od katerih je prva z dne 11. februarja 2019 in jo je podal B, član uprave družbe, ki je za intervenientko proizvajala prožne matrice („flexible dies“) od leta 1999 do leta 2003, druga pa z dne 19. februarja 2019, ki jo je podal C, inženir strojništva intervenientke, pri čemer so v teh dveh izjavah med drugim prikazane nalepke na rolah 8853, ki jih je uporabljala intervenientka, in potrjene navedbe A.
69

Nazadnje, Splošno sodišče je v sodbi z dne 5. oktobra 2011, ROSALIA DE CASTRO (T‑421/10, neobjavljena, EU:T:2011:565), sicer opozorilo na ugotovitev iz sodne prakse, navedene v točki 67 zgoraj, in sicer da se brezalkoholne pijače pogosto tržijo in uživajo skupaj z alkoholnimi pijačami in da so predmet široke distribucije od oddelka z živili veleblagovnice do barov in kavarn, vendar je poudarilo, da imajo navedene pijače tudi različne lastnosti. Splošno sodišče je navedlo tudi, da medtem ko se alkoholne pijače na splošno uživajo v posebnih in družabnih okoliščinah, se voda in brezalkoholne pijače pijejo vsakodnevno. Poleg tega je poudarilo, da je uživanje vode življenjska potreba in da je povprečen potrošnik, za katerega se šteje, da je normalno obveščen ter razumno pozoren in preudaren, občutljiv na razlikovanje med alkoholnimi in brezalkoholnimi pijačami, ki je nujno, saj nekateri potrošniki ne želijo ali celo ne morejo uživati alkohola. Splošno sodišče je ob upoštevanju teh elementov menilo, da je podobnost med tema vrstama proizvodov mogoče šteti le za „majhno“ (sodba z dne 5. oktobra 2011, ROSALIA DE CASTRO, T‑421/10, neobjavljena, EU:T:2011:565, točki 31 in 32).
52

Čeprav se je namreč Komisija v točki 43 obrazložitve izpodbijanega sklepa sklicevala na točke od 7 do 9 in od 11 do 13 obrazložitve tega sklepa, je treba poudariti, da se je Komisija v točkah od 7 do 9 obrazložitve izpodbijanega sklepa omejila na pojasnila glede finančnega položaja upravičenke in težav, ki jih povzroča pandemija COVID-19. Poleg tega je v točkah od 11 do 13 obrazložitve izpodbijanega sklepa naveden vpliv motenj, ki jih povzroča navedena pandemija, na operativne rezultate družbe TAP Air Portugal in na njen likvidnostni položaj. V teh točkah obrazložitve torej nikakor ni pojasnjeno, ali je bil vzrok težav v upravičenki sami in te niso bile posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini, ki naj bi jo sestavljali navedena upravičenka in njeni delničarji. V njih tudi ni predstavljen finančni položaj družb delničark upravičenke niti njihova morebitna zmožnost, da vsaj delno rešijo njene težave. Splošno sodišče torej ne more preveriti utemeljenosti zgoraj navedenih trditev.
41

Tako je treba preučiti, ali je izpodbijani model v koliziji s prejšnjim modelom, tako da pri seznanjenem uporabniku glede na stopnjo svobode oblikovalca pri razvoju videza izdelka pri izpodbijanem modelu ustvarja enak celotni vtis, in to tako, da se opravi preizkus v štirih fazah. Pri tem preizkusu se določi, prvič, sektor izdelkov, v katere naj bi bil videz izdelka vključen ali na katerih naj bi se uporabljal, drugič, seznanjeni uporabnik teh izdelkov glede na njihov namen ter – v zvezi s tem seznanjenim uporabnikom – stopnja poznavanja prejšnjega stanja tehnike ter stopnja pozornosti na podobnosti in razlike pri primerjavi videzov izdelkov, tretjič, stopnja svobode oblikovalca pri razvijanju videza izdelka, katere vpliv na individualno naravo je obratno sorazmeren, in četrtič, ob upoštevanju te svobode, rezultat primerjave, ki naj bo po možnosti neposredna, celotnih vtisov, ki jih pri seznanjenem uporabniku naredita videz izdelka pri izpodbijanem modelu in videz izdelka pri prejšnjem modelu, ki je bil razkrit javnosti, obravnavana posamično (glej sodbo z dne 13. junija 2019, Visi/one/EUIPO – EasyFix (Držala lepakov za vozila), T‑74/18, EU:T:2019:417, točka 66 in navedena sodna praksa).
1.

Lastna sredstva Evropske unije – Uredba o zaščiti finančnih interesov Unije – Upravne sankcije – Pogoji uporabe – Nemožnost naložitve takih sankcij zgolj na podlagi členov 5 in 7 navedene uredbe (Uredba Sveta št. 2988/95, člena 5 in 7) (Glej točke od 53 do 58 in od 65 do 71.)
1.

Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Izogibanje – Začetek preiskave – Obveznost Komisije, da obvesti zadevne stranke – Obseg – Razširitev preiskave na povezane družbe, na katere se uredba o začetku preiskave ne nanaša – Dopustnost – Kršitev pravice do obrambe ter načel prepovedi diskriminacije in legitimnih pričakovanj – Neobstoj (Uredba 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta, člena 5(10) in (11) ter 13(3)) (Glej točke od 55 do 60, od 69 do 78, od 81 do 92, od 98 do 104, od 111 do 129, od 232 do 244, 247, 248, 251 in 252.)
3.

Institucije Evropske unije – Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov – Uredba 2018/1725 – Področje uporabe – Pojem osebnih podatkov – Sporočilo za javnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), v katerem je navedena neposredna in posredna identifikacija posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki – Nezmožnost identifikacije te osebe na podlagi samega sporočila ali sredstev, ki jih je mogoče razumno uporabiti – Izključitev (Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 883/2013 in 2018/1725, uvodna izjava 16 ter člena 2(1) in 3, točka 1) (Glej točke 32, 33, od 44 do 49, od 53 do 55, 57, 68, 91 in 92.)
1.

Komisija – Pristojnosti – Izvrševanje proračuna Unije – Terjatve Unije, ki izhajajo iz pogodbe, ki jo je sklenila izvajalska agencija – Pooblastilo Komisije, da sprejme sklep o izterjavi v jamstvenem skladu – Izterjava s pomočjo odločbe, ki je izvršilni naslov – Pravna podlaga – Pogodbeni izvor terjatve – Neupoštevnost – Spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja (člena 299, prvi odstavek, in 317 PDEU; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2018/1046, člena 2, točka 67, in 100(2); Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1906/2006, člen 38 in Priloga) (Glej točke od 32 do 35, od 40 do 42, 44 in 45.)
1.

Uradniki – Natečaj – Natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov – Pogoji za sprejem – Predložene diplome ali dokazane delovne izkušnje – Presoja komisije – Določitev meril za presojo – Dopustnost – Meje – Upoštevanje razpisa natečaja – Sprejetje dodatnega merila, ki ni določeno v razpisu natečaja – Nedopustnost (Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člena 1(1) in 5, prvi in tretji odstavek) (Glej točke 25, od 35 do 37 in od 51 do 54.)
4.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Zamrznitev sredstev – Pravica do obrambe – Sporočitev obremenilnih elementov – Poznejši sklep, s katerim se je ohranilo ime tožeče stranke na seznamu oseb, na katere se nanašajo ti ukrepi – Sporočitev novih elementov, ki so se upoštevali pri rednem pregledu omejevalnih ukrepov, zadevni osebi s strani Sveta – Kršitev pravice do izjave – Neobstoj (Sklep Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepom (SZVP) 2019/2109, člen 7(3) in 9(2) in (3) ter Priloga II; uredbi Sveta št. 1183/2005 in 2019/2101, priloga) (Glej točke od 80 do 83, od 87 do 98, 101 in 111.)
4.

Uradniki – Napredovanje – Primerjalna ocena uspešnosti – Predhodna preučitev spisov v posameznih generalnih direktoratih – Dopustnost – Nadaljnje preučitve, ki jih mora opraviti odbor za napredovanja in nato organ za imenovanja – Obseg (Kadrovski predpisi za uradnike, člen 45) (Glej točke od 47 do 52 in 58.)
2.

Uradniki – Osebni prejemki – Korekcijski koeficienti – Določitev – Diskrecijska pravica institucij – Sodni nadzor – Meje – Očitna napaka pri presoji – Dokazno breme (Kadrovski predpisi, člena 64 in 65 ter Priloga XI) (Glej točke od 56 do 58, 60, 63, 78 in 82.)
3.

Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Videzi izdelka, ki jih narekuje tehnična funkcija – Značilnosti izgleda izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična funkcija – Merila presoje – Upoštevanje upoštevnih objektivnih okoliščin (Uredba Sveta št. 6/2002, uvodna izjava 10, člena 8(1) in 25(1)(b)) (Glej točke od 30 do 32, 36 in 47.)
2.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Absolutni razlogi za ničnost – Prijavitelj, ki ni v dobri veri ob vložitvi prijave znamke – Merila presoje – Upoštevanje vseh upoštevnih dejavnikov, ki obstajajo ob vložitvi zahteve za registracijo – Zavedanje prijavitelja, da tretja oseba uporablja enak ali podoben znak – Namen prijavitelja – Stopnja pravne zaščite zadevnih znakov – Poslovna logika, na kateri temelji registracija izpodbijanega znaka kot znamke Evropske unije – Zaporedje dogodkov, značilno za vložitev zahteve za registracijo znamke (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 52(1)(b)) (Glej točke od 26 do 28, od 30 do 35 in 49.)
7.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Figurativni znamki – Fonetična primerjava (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 69 do 71 in 80.)
2.

Uradniki – Natečaj – Natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov – Pogoji za sprejem – Določitev z razpisom natečaja – Presoja poklicnih izkušenj kandidatov, ki jo je opravila natečajna komisija – Sodni nadzor – Meje – Očitna napaka pri presoji – Pojem (Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člena 2 in 5) (Glej točke 72 in od 74 do 77.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Prekrivanje področij uporabe razlogov iz točk (b) in (c) člena 7(1) Uredbe št. 2017/1001 (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točki 18 in 19.)
5.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki TELEVEND in TELEVES (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(1)(b) in 53(1)(a)) (Glej točki 68 in 70.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Prekrivanje področij uporabe razlogov, navedenih v točkah (b) in (c) člena 7(1) Uredbe 2017/1001 (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točki 60 in 61.)
1.

Uradniki – Uslužbenci Evropske investicijske banke – Disciplinska ureditev – Disciplinski postopek – Kontradiktoren postopek – Spoštovanje pravice do obrambe – Zaslišanje prič – Pravica zainteresirane osebe, da izpodbija obremenilna pričanja in da o njih zasliši avtorje (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(a)) (Glej točke od 49 do 52.)
2.

Znamka Evropske unije – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Določitev proizvodov oziroma storitev, na katere se nanaša znamka – Zahtevi jasnosti in natančnosti – Določitev obsega varstva, ki ga zagotavlja znamka, s strani pristojnih organov in gospodarskih subjektov – Meje (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 47(2)) (Glej točke 28, 29, 35 in 48.)
2.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Razlogi za razveljavitev – Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke – Pojem upravičenih razlogov za neuporabo – Avtonomna in enotna razlaga – Ovire, ki so v neposredni zvezi z znamko, ki povzročijo, da je njena uporaba nemogoča ali nerazumna, in ki niso odvisne od volje imetnika znamke (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 15(1) in 51(1)(a)) (Glej točke od 37 do 40 in od 46 do 48.)
2.

Evropski parlament – Pravilnik o povračilu stroškov in plačilu nadomestil poslancem – Nadomestilo za parlamentarno pomoč – Nadzor v zvezi z uporabo stroškov za parlamentarno pomoč – Dokazno breme (Sklep predsedstva Parlamenta o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta, člena 33(1) in (2) ter 68) (Glej točke od 39 do 47, 59, 60 in 96.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka BIOVÈNE BARCELONA besedna znamka BIORENE (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 50 do 52, 54, 55, od 65 do 69, od 73 do 75, 77, od 80 do 83, 86 in 87.)
6.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Ločen preizkus različnih razlogov za zavrnitev – Razlaga razlogov za zavrnitev glede na splošni interes, na katerem temelji vsak od razlogov (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točke od 54 do 56.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Figurativni znamki JUMEX in zumex (Uredba Sveta 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točki 41 in 42.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Pojem (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke 31, 32 in 43.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativni znamki HAUZ LONDON in HOUZZ (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 25, 37, 42, 47 in od 68 do 72.)
1.

Znamka Evropske unije – Postopkovne določbe – Odločba Urada – Spoštovanje pravice do obrambe – Obseg načela (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(a); Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 94(1)) (Glej točki 30 in 32.)
241

Pri preučitvi kršitve pravice do obrambe ni mogoče upoštevati dejstva, ki ga zatrjuje Komisija, da sta tožeči stranki po posredovanju dokumenta o splošnem razkritju od nje lahko zahtevali, naj upošteva stroške po uvozu. Tak element namreč, kjer je ustrezno, ne more vplivati na to, ali je bila kršena pravice do obrambe. Za spoštovanje pravice do obrambe je pomembna možnost zadevne osebe, da se seznani s podrobnostmi, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih je Komisija sprejela odločitev o ponovni uvedbi dajatev skupne carinske tarife. Iz istih razlogov so elementi, ki dokazujejo, da je bila primerjava med uvozno ceno in ceno industrije Unije opravljena na isti ravni trgovanja, ključnega pomena za učinkovito uveljavljanje pravice do obrambe (glej po analogiji sodbo z dne 17. februarja 2011, Zhejiang Xinshiji Foods in Hubei Xinshiji Foods/Svet, T‑122/09, neobjavljena, EU:T:2011:46, točki 90 in 91).
92

V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da je v skladu z institucionalno strukturo, ki so jo italijanski organi uporabili za izvajanje velikega projekta BUL in ki je Komisija ne izpodbija, breme DDV, ki se nanaša na stroške izgradnje omrežja zelo visokih hitrosti za dostop do interneta, nosil upravičenec do prispevka iz ESRR, in sicer ministrstvo za gospodarski razvoj, in ne družba Infratel.
130

To ugotovitev potrjuje pripravljalno gradivo za Uredbo št. 715/2009. Iz skupnega stališča Sveta št. 12/2009, sprejetega 9. januarja 2009, zaradi sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL, 2009/C 075E/03, str. 38), je namreč razvidno, da je ta dal prednost besedilu člena 8(3)(b) in člena 16 Uredbe št. 715/2009, ki sta navedena v točki 112 in točki 118 zgoraj, pred besedilom, ki sta ga predvidela Komisija in Evropski parlament, s čimer je zavrnil predvidena sklicevanja na naložbe v omrežje in vzpostavitvi razširitvene zmogljivosti.
116

Ugotoviti je namreč treba, da je pristop Komisije, da se sporni predlog EDP registrira „ob razumevanju, da so cilj pobude [njeni] predlogi […] za pravne akte za opredelitev nalog, prednostnih ciljev in organizacije strukturnih skladov, in pod pogojem, da bodo ukrepi, ki se bodo financirali, prispevali h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji“, skladen z Uredbo št. 211/2011, kot jo je razložilo Sodišče med drugim v sodbi z dne 7. marca 2019, Izsák in Dabis/Komisija (C‑420/16 P, EU:C:2019:177), saj mora Komisija, kot je bilo že navedeno, pogoj za registracijo iz člena 4(2)(b) zgoraj navedene uredbe razlagati in uporabljati tako, da se zagotovi enostaven dostop do EDP. Komisija lahko zato po potrebi „uokviri“, „opredeli“ ali celo delno registrira zadevni predlog EDP, da bi zagotovila enostaven dostop do nje, pod pogojem, da spoštuje obveznost obrazložitve, ki jo ima, in da ne izkrivi vsebine tega predloga pobude. Tako postopanje namreč Komisiji omogoča, da namesto, da zavrne registracijo predloga EDP, ta predlog pobude registrira kvalificirano, da ohrani polni učinek cilja, ki mu sledi Uredba št. 211/2011. Ta ugotovitev velja še toliko bolj, ker organizatorji takega predloga niso nujno pravniki z občutkom za natančno pisno izražanje, ki poznajo pristojnosti Unije in Komisije. Poleg tega je treba navesti, da trditev Romunije, da „pridržek“ v presoji Komisije kaže na to, da ima dvome in pomisleke (glej točko 95 zgoraj), ne samo, da ni dokazana, ampak je tudi brezpredmetna, ker, kot je bilo že navedeno, obstoj takih dvomov in pomislekov Komisiji ne bi smel preprečiti, da sporni predlog EDP registrira.