*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :733 1SODBA SODIŠČA (veliki senat)
z dne 14. novembra 2013  
Jezik postopka: češčina.„Policijsko in pravosodno s odelovanje v kazenskih zadevah — Okvirni sklep 2005 /214/PZN — 
Uporaba načela vzajemnega priznavanja denarnih ka zni — ‚Sodišče, ki j e pristojno z lasti za kazenske 
zadeve‘ — ‚Unabhängiger Ve rwaltungssenat‘ v avstrijskem p ravu — Narava in obseg sodnega nadzora, 
ki ga izvaja sodišče v državi članici izvršiteljici“
V zadevi C-60/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 35 EU, ki g a je vložilo 
Vrchní soud v Praze (Češka republika) z odločbo z dne 27. januarja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
7. februarja 2012 , v postopku gl ede izvršitve d enarne kazni, izdane zoper
Mariána Baláža,
SODIŠČE (veliki senat),
v sestavi V. Skouris, predsednik, K. Lenaerts, podpredsednik, A. Tizzano, L. Bay Larsen, T. von D anwitz 
in A . Borg B arthet, p redsedniki s enata, A. Rosas, J. Malenovský, A. Arabadžiev, C. Toader 
(poročevalka), in E. Jarašiūnas, sodniki,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: M . Aleksejev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 12. marca 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za češko v lado M . Smolek, J. Vláčil in D. Hadroušek, agenti,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj z M. Russo, avvocato dello Stato,
— za nizozemsko v lado B. Koopman in C. Wissels, agentki,
— za avstrijsko v lado C. Pesendorfer in P. Cede, agenta,
— za švedsko v lado A. Falk in K. Ahlstrand-Oxhamre, agentki,
— za Evropsko ko misijo R. Troosters in Z. Malůšková, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke n a obravnavi 18. julija 201 3
2 ECLI:EU:C:2013 :733SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa Sveta 
2005 /214/PNZ z dne 24. februarja 2005 o uporabi načela vzajemnega priznavanja denarnih ka zni 
(UL L 76, str. 16), ka kor je bil spremenjen z Okvirnim s klepom S veta 2009 /299/PNZ z dne 
26. februarja 2009 ( UL L 81, str. 24, v nadaljevanju: Okvirni sklep).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru postopka izvršitve, ki s e nanaša na izterjavo globe, izrečene M. Balážu, 
češkem u dr žavljanu, zaradi p rekrška v cestnem p rometu, ki g a je ta storil v Avstriji.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodnih izjavah 1, 2, 4 in 5 Okvirnega sklepa je navedeno:
„(1)Evropski svet je na zasedanju v Tampe reju 15 . in 16. oktobra 1999 p otrdil načelo vzajemnega 
priznavanja, ki m ora p ostati temelj pravosodnega sodelovanja tako v civilnih ko t v kazenskih 
zadevah znotraj Unije.
(2) Načelo vzajemnega priznavanja je treba uporabljati za denarne kazni, ki j ih izrečejo pravosodni ali 
upravni organi, da b i olajšali izvršbo takšnih ka zni v državah članicah, ra zen v državi, kjer je bila 
kazen izrečena.
[…]
(4) Ta okvirni sklep m ora zajemati tudi denarne kazni, izrečene za prekrške v cestnem p rometu.
(5) Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki j ih priznava člen 6 Pogodbe in ki 
jih določa Listina Evropske u nije o temeljnih pravicah, zlasti poglavje VI Listine. […]“
4 Člen 1 Okvirnega sklepa, naslovljen „Opredelitve“, določa:
„V tem o kvirnem s klepu:
(a) ‚odločba‘ pomeni dokončno o dločbo, s katero je fizični ali pravni osebi naloženo p lačilo denarne 
kazni, pri čemer gre za odločbo:
[…]
(iii) organa dr žave izdajateljice, razen sodišča, za dejanja, ki s e po pravu dr žave izdajateljice 
kaznujejo, ker pomenijo kr šitev p ravnih predpisov, pod pogojem, da j e zadevna oseba imela 
možnost zadevo predložiti v razsojanje sodišču, ki j e pristojno z lasti za kazenske zadeve;
[…]
(b) ‚denarna kazen‘ pomeni obveznost plačila:
(i) denarnega zneska iz odločbe o obsodbi zaradi kr šitve;
ECLI:EU:C:2013 :733 3SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
[…]
(c) ‚država izdajateljica‘ pomeni državo članico, v kateri je bil izdana odločba v smislu tega okvirnega 
sklepa;
(d) ‚država izvršiteljica‘ pomeni državo članico, kateri je bil posredovana odločba v izvršbo.“
5 Člen 3 Okvirnega sklepa, naslovljen „Temeljne pravice“, določa:
„Ta okvirni sklep n e vp liva na obveznost spoštovanja temeljnih pravic in temeljnih pravnih načel, 
določenih v členu 6 Pogodbe [EU].“
6 Člen 4(1) O kvirnega sklepa določa, da s e odločbo skupaj s potrdilom, sestavljenim v skladu 
s primerljivim m odelom iz Priloge k Okvirnemu sklepu, posreduje „državi članici, v kateri ima fizična 
ali pravna oseba, zoper katero je bila izdana odločba, premoženje ali dohodke, tam običajno p rebiva ali 
ima, v primeru pravne osebe, tam registriran sedež“.
7 Člen 5 Okvirnega sklepa, naslovljen „Področje uporabe“, določa kršitve, v zvezi s katerimi so odločbe 
priznane in izvršene na podlagi Okvirnega sklepa. Podrobneje, člen 5(1) tega sklepa določa:
„Če so naslednje kršitve ka znive v skladu z opredelitvijo po zakono daji države izdajateljice, imajo pod 
pogoji iz tega okvirnega sklepa in brez preverjanja dvojne kaznivosti dejanja, za posledico priznanje in 
izvršbo odločb:
[…]
— ravnanja, ki s o v nasprotju s predpisi o varnosti v prometu […]“
8 Člen 6 Okvirnega sklepa, naslovljen „Priznavanje in izvršba odločb“, določa:
„Pristojni organi v državi izvršiteljici priznajo odločbo, ki j im je bila posredovana v skladu s členom 4, 
brez nadaljnjih formalnosti in nemudoma ukrenejo vse potrebno z a njeno izvršbo, razen če pristojni 
organ sklene, da b o uveljavljal enega izmed razlogov za zavrnitev p riznanja ali izvršbe, ki s o predvideni 
v členu 7.“
9 Člen 7(2) in (3) Okvirnega sklepa določa:
„2.Poleg tega lahko p ristojni organ v državi izvršiteljici priznanje ali izvršbo odločbe zavrne, če:
[…]
(g) glede na potrdilo iz člena 4 zadevna oseba v pisnem p ostopku v skladu s pravom dr žave 
izdajateljice ni bila obveščena osebno a li prek zastopnika, pooblaščenega v skladu z nacionalnim 
pravom, o pravici, da i zpodbija odločbo, in o rokih za takšno p ravno s redstvo;
[…]
(i) glede na potrdilo iz člena 4 oseba ni bila osebno n avzoča na sojenju, ki s e je zaključilo z odločbo, 
razen če je v potrdilu navedeno, da j e bila oseba v skladu z dodatnimi procesnimi zahtevami, 
določenimi v nacionalnem p ravu dr žave izdajateljice:
(i) pravočasno
—
—
4 ECLI:EU:C:2013 :733SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
osebno p ovabljena in tako o bveščena o predvidenem da tumu in kra ju sojenja, ki s e je 
zaključilo z odločbo, ali če je bila zadevna oseba dejansko ka ko dr ugače uradno o bveščena 
o predvidenem da tumu in kra ju sojenja, in sicer tako, da j e mogoče nedvoumno s klepati, 
da je bila ta oseba seznanjena z načrtovanim sojenjem,
in
obveščena, da s e odločba lahko izreče, če se sojenja ne udeleži,
ali
(ii) je bila seznanjena z načrtovanim sojenjem i n je pooblastila pravnega zastopnika, ki g a je 
imenovala sama ali ga je imenovala država, da j o zastopa na sojenju, in jo je ta zastopnik na 
sojenju dejansko z astopal,
ali
(iii) potem ko j i je bila vročena odločba in je bila izrecno o bveščena o pravici do ponovnega 
sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico sodelovati, ki o mogoča, da s e vsebina zadeve s kupaj 
z novimi dokazi ponovno p reučijo, in ki l ahko p rivede do spremem be prvotne odločbe:
— izrecno izjavila, da n e izpodbija odločbe,
ali
— ni zahtevala ponovnega sojenja ali vložila pritožbe v ustreznem r oku;
[…]
3. Preden pristojni organ v državi izvršiteljici v primerih iz odstavkov 1 ter 2(c), (g), (i) in (j) odloči, da 
bo bodisi v celoti bodisi delno z avrnil priznanje in izvršbo odločbe, se na kakršen ko li primeren način 
posvetuje s pristojnim organom v državi izdajateljici in ga, kadar j e to ustrezno, zaprosi, da m u brez 
odlašanja posreduje informacije, ki j ih potrebuje.“
10 Člen 20(3) in (8) Okvirnega sklepa določa:
„3.Če je potrdilo iz člena 4 razlog za domnevo, da s o bile kršene temeljne pravice ali temeljna pravna 
načela iz člena 6 Pogodbe, lahko v saka dr žava članica ugovarja priznavanju in izvršbi odločb. Uporabi 
se postopek iz člena 7(3).
[…]
8. Vsaka dr žava članica, ki v določenem ko ledarskem l etu uporabi odstavek 3, Svet in Komisijo na 
začetku n aslednjega ko ledarskega leta obvesti o primerih, v katerih je bilo zaradi ra zlogov, navedenih 
v tej določbi, zavrnjeno p riznanje ali izvršba odločbe.“
ECLI:EU:C:2013 :733 5SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
Češko p ravo
11 V češkem p ravu sta priznavanje in izvršba denarnih ka zni, ki s o jih izrekla sodišča druge države članice 
od Češke republike, zagotovljena v skladu z zakono m o kazenskem p ostopku. Člen 460o(1) tega zakona 
v različici, ki j e ve ljala, ko s o češka s odišča izdala navedene odločbe v zadevi v glavni stvari ( zakon 
št. 141/1961 o kazenskem p ostopku p red sodiščem, v nadaljevanju: zakon o kazenskem p ostopku), 
določa:
„Določbe tega člena se uporabljajo za postopek priznavanja in izvršbe dokončne odločbe o obsodbi za 
kršitev a li drugo ka znivo dejanje ali odločbe, izdane na njeni podlagi, če je bila izdana v skladu 
s predpisi [U]nije […],
(a) če je v njej izrečena denarna kazen,
[…]
kadar j o je izdalo sodišče Češke republike v kazenskem p ostopku […], ali sodišče druge države članice 
[U]nije v kazenskem p ostopku, ali upravni organ take dr žave, če je zoper odločbo upravnega organa 
o kršitvi ali drugem ka znivem d ejanju m ogoče vložiti pritožbo pri sodišču, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske zadeve [ …]“
12 Člen 460r zakona o kazenskem p ostopku d oloča:
„(1)Krajský soud [okrožno s odišče] po predložitvi pisnih stališč državnega tožilca na javni obravnavi 
s sodbo odloči o tem, ali se odločba druge države članice [U]nije o denarni kazni ali globi, ki s o mu jo 
posredovali pristojni organi te države, prizna in izvrši ali pa se priznanje in izvršba odločbe zavrneta. 
Sodba se vroči zadevni osebi in dr žavnemu tožilstvu.
[…]
(3) Krajský s oud zavrne priznanje in izvršbo odločbe dr uge dr žave č lanice [U]nije na področju 
denarnih ka zni in glob iz odstavka 1, če
[…]
(i) sta priznanje in izvršba odločbe v nasprotju z interesi Češke r epublike, ko t so varovani 
s členom 377,
[…]
(4) Če Krajský soud ugotovi, da o bstaja razlog za zavrnitev p riznanja in izvršbe odločbe države članice 
[U]nije na področju denarnih ka zni in glob iz odstavka 3(c) ali (i), pred zavrnitvijo priznanja in izvršbe 
zaprosi za mnenje pristojne organe države članice, ki s o sprejeli odločbo, katere priznanje in izvršba se 
zahtevata, zlasti da b i pridobilo vse informacije, potrebne za sprejetje odločbe; po potrebi lahko K rajský 
soud zahteva, da m u pristojni organi takoj posredujejo potrebne dodatne dokumente in informacije.“
Avstrijsko p ravo
13 V avstrijskem p ravnem s istemu so kr šitve „prava o prekrških“ ločene od kr šitev „kazenskega prava“. 
V obeh primerih imajo osebe, ki s o obtožene kršitev, dostop do sodišča.
6 ECLI:EU:C:2013 :733SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
14 Postopek v zvezi s prekrški je določen v zakonu iz leta 1991 o prekrških (Verwaltungsstrafgesetz 1991 , 
BGBl. 52/1991 , v nadaljevanju: VStG). Te prekrške n a prvi stopnji obravnava Bezirkshauptmannschaft 
(regijski upravni organ, v nadaljevanju: BHM). Ko so izčrpana vsa pravna sredstva pred tem u pravnim 
organom, je z oper o dločbo B ezirkshauptmannschaft m ogoča p ritožba n a U nabhängiger 
Verwaltungssenat in den Ländern (v nadaljevanju: Unabhängiger Ve rwaltungssenat).
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
15 BHM K ufstein je z dopisom z dne 19. januarja 2011 p ri K rajský s oud v Ústí nad L abem ( okrožno 
sodišče v Ústí na Labi, Češka republika) vložil zahtevo za priznanje in izvršbo odločbe z dne 25. marca 
2010 , s katero je bila M . Balážu naložena denarna ka zen za prekršek v cestnem p rometu. Dopis je 
vseboval potrdilo, sestavljeno v češčini, ko t to določa člen 4 O kvirnega sklepa, in „obsodbo“ 
(„Strafverfügung“).
16 Iz teh d okumentov je ra zvidno, da M . Baláž 22. oktobra 2009 me d vožnjo tovornega vozila 
s polpriklopnikom, registriranega v Češki republiki, v Avstriji ni upošteval znaka „Prepovedan promet 
za tovorna vozila, težja od 3,5 ton“. Zato sta mu bili izrečeni denarna ka zen 220 EUR i n v primeru 
neplačila v predpisanem r oku ka zen odvzema prostosti za 60 ur.
17 Kot izhaja iz predložitvene odločbe, je bilo v potrdilu BHM K ufstein navedeno, da j e zadevna odločba 
odločba organa dr žave izdajateljice, ki n i sodišče, za dejanja, ki s e po pravu dr žave izdajateljice 
kaznujejo, ker pomenijo kr šitev p ravnih predpisov. Poleg tega je v tem p otrdilu navedeno, da j e imela 
zadevna oseba m ožnost zadevo predložiti v razsojanje sodišču, ki j e pristojno z lasti za ka zenske 
zadeve.
18 V tem p otrdilu je bilo navedeno, da j e ta odločba postala pravnomočna in izvršljiva 17. julija 2010 . 
M. Baláž namreč navedene odločbe ni izpodbijal, kljub dejstvu, da j e bil v skladu s pravom dr žave 
izdajateljice obveščen o pravici, da p ri sodišču vloži pritožbo sam ali prek zastopnika, ki s e postavi ali 
imenuje v skladu z nacionalnim pravom.
19 Krajský soud v Ústí nad L abem j e za 17. maj 2011 ra zpisalo javno o bravnavo, da b i preučilo zahtevek, 
ki ga je vložil BHM K ufstein. Na tej obravnavi je bilo ugotovljeno, da j e ka zensko o dločbo, ki j o je 
izrekel BHM K ufstein, M. Balážu vročilo Okresní soud v Teplicich (okrajno s odišče v Teplicah, Č eška 
republika) 2. julija 2010 v češčini in da j e bila v njej navedena možnost, da s e bodisi ustno b odisi 
pisno, vključno p o elektronski p ošti, vloži pritožba v roku d veh tednov od njene vročitve, in tudi 
možnost, da s e v ugovoru predložijo dokazi v obrambo in da s e vloži pritožba pri U nabhängiger 
Verwaltungssenat.
20 Po postopku je Krajský soud v Ústí nad L abem u gotovilo, da M . Baláž ni uveljavljal pravnega sredstva, 
ki ga je imel na voljo (Einspruch), in izreklo sodbo, s katero je potrdilo navedeno o dločbo in jo 
razglasilo za izvršljivo na ozemlju Češke republike.
21 M. Baláž je 6. junija 2011 p ri Vrchní soud v Praze (vrhovno s odišče v Pragi, Češka republika) vložil 
pritožbo zoper to sodbo. Kot je razvidno iz predložitvene odločbe, je v pritožbi me d dr ugim n avedel, 
da je na eni strani mogoče dvomiti o podatkih iz potrdila, ki g a je izdal BHM K ufstein, in na drugi, da 
odločbe zadnjenavedenega ni mogoče izvršiti, ker zoper njo ni bilo mogoče vložiti pritožbe pri sodišču, 
ki je pristojno z lasti za ka zenske z adeve. M. Baláž namreč me ni, da a vstrijska z akono daja določa 
pritožbo z oper odločbo v zvezi s prekrškom v cestnem p rometu s amo p ri U nabhängiger 
Verwaltungssenat in torej ne omogoča predložitve zadeve v razsojanje sodišču, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske zadeve.
ECLI:EU:C:2013 :733 7SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
22 Vrchní soud v Praze mora v zvezi s tem p resoditi, ali ukrep, ki g a je sprejel BHM K usftein, pomeni 
odločbo v smislu člena 460o(1)(a) zakona o kazenskem p ostopku i n torej odločbo v smislu 
člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa. Če je odgovor na to vp rašanje pritrdilen, je treba torej odločiti, ali so 
pogoji za priznanje in izvršbo te odločbe v Češki republiki izpolnjeni.
23 Vrchní soud v Praze je v teh okoliščinah prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba izraz ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘ iz člena 1(a)(iii) Okvirnega 
sklepa […] razlagati kot samostojni pojem p rava Unije […]?
2. (a) Če je odgovor na prvo vp rašanje pritrdilen, kakšne splošne opredeljujoče značilnosti mora 
imeti sodišče dr žave [članice], ki l ahko n a pobudo zadevne osebe odloča o tožbi te osebe 
v zvezi z odločbo, ki j o je izdal organ, ki n i sodišče (upravni organ), da g a je m ogoče 
opredeliti za ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘, v smislu člena 1(a)(iii) 
Okvirnega sklepa?
(b) Ali se avstrijski neodvisni upravni senat […] lahko š teje za ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske zadeve‘, v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa?
(c) Če je odgovor na prvo vp rašanje nikalen, ali mora izraz ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske z adeve‘ v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa pristojni organ dr žave izvršiteljice 
razlagati na podlagi prava dr žave, katere organ je izdal odločbo v smislu člena 1(a)(iii) 
Okvirnega sklepa, ali na podlagi prava države, ki o dloča o priznanju in izvršitvi take o dločbe?
3. Ali je ‚možnost zadevo predložiti v razsojanje‘ ‚sodišču, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘, 
v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa zagotovljena tudi, če zadevna oseba zadeve n e m ore 
neposredno p redložiti v razsojanje ‚sodišču, ki j e pristojno z lasti za kazenske zadeve‘, ampak mora 
najprej izpodbijati odločbo organa, ki n i sodišče (upravni organ), zaradi č esar odločba tega organa 
izgubi učinke in začne teči običajni postopek pred tem o rganom, pritožbo pri ‚sodišču, ki j e 
pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘, pa je mogoče vložiti šele zoper odločbo tega organa v tem 
običajnem p ostopku?
Ali je v zvezi z zagotovitvijo ‚možnosti zadevo predložiti v razsojanje‘, treba odgovoriti tudi n a 
vprašanji, ali ima pritožba, o kateri odloča ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘, 
značilnosti rednega pravnega sredstva (to je pravno s redstvo, vloženo z oper odločbo, ki š e ni 
dokončna) ali izrednega pravnega sredstva (to je pravno s redstvo, vloženo z oper dokončno 
odločbo) in ali je ‚sodišče, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve‘ na podlagi te pritožbe 
pristojno, da p reuči zadevo v celoti tako gl ede dejanskih ko t pravnih vp rašanj?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje ter drugo vprašanje, točki (a) in (b)
24 Predložitveno s odišče s prvim in dr ugim vp rašanjem, točki (a) in (b), ki j u je treba preučiti skupaj, 
sprašuje, ali je treba pojem „sodišče, ki j e pristojno z lasti za ka zenske z adeve“ v smislu člena 1(a)(iii) 
Okvirnega sklepa razlagati kot samostojni pojem p rava Unije in če je odgovor pritrdilen, katera so 
upoštevna me rila v zvezi s tem. Sprašuje tudi, ali Unabhängiger Ve rwaltungssenat spada v okvir tega 
pojma.
8 ECLI:EU:C:2013 :733SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
25 V zvezi s tem j e treba pojasniti, da v nasprotju s tem, kar z atrjujejo nizozemska in švedska v lada t er 
v točki 45 sklepnih predlogov generalna pravobranilka, pojem „sodišče, ki j e pristojno z lasti za kazenske 
zadeve“ ne sme b iti prepuščen presoji posamezne države članice.
26 Iz zahteve p o enotni uporabi prava Unije je razvidno, da j e treba ta pojem, ki j e odločilen za opredelitev 
področja uporabe Okvirnega sklepa, kadar č len 1(a)(iii) Okvirnega sklepa v zvezi s pojmom „sodišče, ki 
je pristojno z lasti za ka zenske z adeve“ ne napotuje na pravo dr žav članic, v celotni Uniji razlagati 
samostojno in enotno o b upoštevanju okvira, v katerega je umeščena določba, in cilja, ki g a zadevna 
ureditev u resničuje (glej po analogiji sodbi z dne 17. julija 2008 v zadevi Kozłowski, C-66/08, ZOdl., 
str. I-6041 , točki 41 in 42, in z dne 16. novembra 2010 v zadevi M antello, C-261/09, ZOdl., 
str. I-11477 , točka 38).
27 Kot to izhaja zlasti iz členov 1 in 6 ter uvodnih izjav 1 in 2 Okvirnega sklepa, je njegov cilj vzpostaviti 
mehanizem z a učinkovito čezmejno p riznavanje in izvršbo dokončnih odločb, s katerim je fizični ali 
pravni osebi naložena denarna kazen zaradi s toritve ene od kršitev, navedenih v členu 5.
28 Res je, da l ahko p ristojni organi države izvršiteljice, če je potrdilo iz člena 4 Okvirnega sklepa, ki j e 
priloženo o dločbi o naložitvi denarne kazni, razlog za domnevo, da s o bile kršene temeljne pravice ali 
temeljna pravna načela iz člena 6 PEU, zavrnejo priznanje in izvršbo take o dločbe, kadar o bstaja eden 
od ra zlogov za zavrnitev p riznanja in izvršbe, naštetih v členu 7(1) in (2) Okvirnega sklepa, ter na 
podlagi njegovega člena 20(3).
29 Ob upoštevanju tega, da s e z načelom v zajemnega priznavanja, na ka terem t emelji sistematika 
Okvirnega sklepa, zahteva, da m orajo dr žave č lanice načeloma priznati odločbo o naložitvi denarne 
kazni, ki j e bila posredovana na podlagi člena 4 O kvirnega sklepa, brez nadaljnjih formalnosti in 
nemudoma ukreniti vse potrebno z a njeno izvršbo, je treba razloge za zavrnitev p riznanja ali izvršbe 
take o dločbe razlagati strogo (glej po analogiji sodbo z dne 29. Januarja 2013 v zadevi Radu, C-396/11, 
točka 36 in navedena sodna praksa).
30 Taka ra zlaga še toliko b olj velja, ker me dsebojno z aupanje dr žav članic, ki j e temelj pravosodnega 
sodelovanja v Uniji, spremljajo ustrezni varstveni ukrepi. V ta namen je treba poudariti, da n a podlagi 
člena 20(8) Okvirnega sklepa vsaka dr žava članica, ki v določenem ko ledarskem l etu uporabi člen7(3) 
Okvirnega sklepa, Svet in K omisijo na začetku n aslednjega ko ledarskega leta obvesti o primerih, 
v katerih je bilo zaradi ra zlogov, navedenih v tej določbi, zavrnjeno p riznanje ali izvršba odločbe.
31 Če pristojni organ dr žave izvršiteljice podvomi o tem, da s o bili zgoraj navedeni pogoji za priznanje 
odločbe o naložitvi denarne ka zni v danem p rimeru izpolnjeni, lahko z ahteva, da m u pristojni organ 
države izdajateljice, preden izpelje sklepe i z presoje, ki j o je v odgovor podal zadnjenavedeni organ, 
posreduje dodatne potrebne informacije in podatke (glej v tem s mislu v zvezi z Okvirnim sklepom 
Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem n alogu za prijetje in postopkih predaje me d dr žavami 
članicami (2002 /584/PNZ) (UL L 190, str. 1) zgoraj navedeno s odbo z dne 16. novembra 2010 
v zadevi Mantello, točka 50).
32 V tem z akono dajnem o kviru se je treba pri ra zlagi pojma „sodišče“ iz člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa 
opreti na me rila, ki j ih je Sodišče določilo za presojo vp rašanja, ali je predložitveni organ „sodišče“ 
v smislu člena 267 PD EU. V tem s mislu Sodišče v skladu z ustaljeno s odno p rakso upošteva vse 
elemente, ko t so zakonska p odlaga organa, njegova stalnost, obveznost njegove s odne pristojnosti, 
kontradiktornost postopka, uporaba pravnih pravil s strani organa in njegova neodvisnost (glej po 
analogiji sodbo z dne 14. junija 2011 v zadevi Miles in dr ugi, C-196/09, ZOdl., str. I-5105 , točka 37 in 
navedena sodna praksa).
33 Glede pojma „pristojno z lasti za ka zenske z adeve“ je res, da j e bil Okvirni sklep s prejet na podlagi 
členov 31(1)(a) EU in 34(2)(b) EU v okviru pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.
ECLI:EU:C:2013 :733 9SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
34 Vendar v skladu s členom 5(1) Okvirnega sklepa področje njegove u porabe vključuje kršitve v zvezi 
z „ravnanji, ki s o v nasprotju s predpisi o varnosti v prometu“. Vendar s e te kršitve v različnih dr žavah 
članicah ne obravnavajo enotno, v nekaterih so opredeljene ko t upravni prekrški, v drugih pa ko t 
kazniva dejanja.
35 Iz tega sledi, da j e treba, da b i zagotovili polni učinek O kvirnega sklepa, uporabiti razlago izraza 
„pristojno z lasti za ka zenske z adeve“, v kateri o predelitev kr šitev, ki j o poda dr žava članica, ni 
odločilna.
36 Zato m ora p ristojno s odišče v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa uporabiti postopek, ki i ma 
bistvene značilnosti kazenskega postopka, vendar s e ne zahteva, da i ma to sodišče izključno ka zensko 
pristojnost.
37 Da bi se presodilo, ali je mogoče v okoliščinah, ka kršne so te v postopku v glavni stvari, Unabhängiger 
Verwaltungssenat šteti za sodišče, ki j e pristojno z lasti za kazenske zadeve v smislu Okvirnega sklepa, je 
treba celovito presoditi več objektivnih elementov, ki s o značilni za tak organ in njegovo delovanje.
38 V zvezi s tem j e treba uvodoma spomniti, da j e, kot je utemeljeno p oudarilo predložitveno s odišče, 
Sodišče že odločilo, da i ma organ, ko t je U nabhängiger Ve rwaltungssenat, vse značilnosti, ki s e 
zahtevajo za to, da b i se priznal kot sodišče v smislu člena 267 PD EU (sodba z dne 4. marca 1999 
v zadevi HI, C-258/97, Recueil, str. I-1405 , točka 18).
39 Dalje, kot je ra zvidno i z informacij, ki j ih je posredovala avstrijska v lada v svojih pisnih in ustnih 
stališčih, čeprav je Unabhängiger Ve rwaltungssenat formalno u stanovljen ko t neodvisni upravni organ 
v skladu s členom 51(1) VStG, je me d dr ugim ve ndarle pristojen za obravnavanje pritožb na področju 
upravnih kr šitev, me d ka tere spadajo tudi p rekrški v cestnem p rometu. V okviru tega pravnega 
sredstva, ki i ma odložilni učinek, ima neomejeno s odno p ristojnost in uporablja kazenski postopek, za 
katerega je določeno s poštovanje ustreznih procesnih jamstev n a kazenskem p odročju.
40 V zvezi s tem j e treba spomniti, da me d veljavna procesna jamstva spadajo načelo nulla poena sine lege, 
določeno v členu 1 VStG, načelo inkriminiranja le v primeru odgovornosti za kr šitev in ka zenske 
odgovornosti, določene v členih 3 in 4 VStG, ter načelo sorazmernosti sankcije s stopnjo odgovornosti 
in dejstvi, določeno v členu 19 V StG.
41 Unabhängiger Ve rwaltungssenat je treba torej opredeliti kot „sodišče, ki j e pristojno z lasti za kazenske 
zadeve“ v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa.
42 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba na prvo in dr ugo vp rašanje, točki (a) in (b), odgovoriti tako, 
da je pojem „sodišče, ki j e pristojno z lasti za kazenske zadeve“ v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa, 
samostojen pojem p rava Unije in ga je treba ra zlagati tako, da z ajema vsako s odišče, ki u porablja 
postopek, ki i zpolnjuje bistvene značilnosti kazenskega postopka. Unabhängiger Ve rwaltungssenat ta 
merila izpolnjuje, zato je treba šteti, da s pada v okvir navedenega pojma.
43 Ob upoštevanju odgovora na prvo in dr ugo vp rašanje, točki (a) in (b), na drugo vp rašanje, točka (c), ni 
treba odgovoriti.
Tretje vprašanje
44 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 1(a)(iii) Okvirnega sklepa 
razlagati tako, da j e treba šteti, da i ma oseba možnost predložiti zadevo v razsojanje sodišču, ki j e 
pristojno z lasti za ka zenske z adeve, tudi č e je m orala pred vložitvijo pravnega sredstva spoštovati 
predhodni upravni postopek in če sta v zvezi s tem n arava in obseg nadzora, ki g a opravlja pristojno 
sodišče, upoštevna za priznavanje in izvršbo odločbe o naložitvi denarne kazni.
10 ECLI:EU:C:2013 :733SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-60/12
BALÁŽ
45 Prvič, glede vp rašanja, ali je pravica do pravnega sredstva zagotovljena ne gl ede na obveznost 
spoštovanja predhodnega upravnega postopka, preden zadevo preuči sodišče, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske z adeve, v smislu O kvirnega sklepa, je treba poudariti, tako ko t so to storili predložitveno 
sodišče in vse stranke, ki s o Sodišču predložile stališča, da č len 1(a)(iii) Okvirnega sklepa ne določa, da 
je treba zadevo predložiti neposredno takem u sodišču.
46 Okvirni sklep s e namreč uporablja tudi z a denarne ka zni, ki j ih naložijo upravni organi. Zato je 
mogoče, kot je utemeljeno p oudarila nizozemska v lada, ob upoštevanju posebnosti pravnih sistemov 
držav članic zahtevati izvedbo predhodne upravne faze. Ve ndar z a dostop do sodišča, ki j e pristojno 
zlasti za ka zenske z adeve, ne smejo biti določeni taki pogoji, zaradi ka terih bi bil ta on emogočen ali 
čezmerno o težen (glej po analogiji sodbo z dne 28. julija 2011 v zadevi Samba Diouf, C-69/10, ZOdl., 
str. I-7151 , točka 57).
47 Drugič, glede obsega in narave n adzora, ki g a opravlja pristojno s odišče, ki m u je mogoče predložiti 
zadevo, mora b iti zadnjenavedeno n eomejeno p ristojno, da p reuči zadevo tako gl ede pravne presoje 
kot glede presoje dejanskih okoliščin, in m ora imeti zlasti možnost, da s e preučijo dokazi in da s e na 
tej podlagi ugotovi odgovornost zadevne osebe in ustreznost kazni.
48 Tretjič, dejstvo, da z adevna oseba ni vložila pritožbe in da j e zato postala zadevna denarna ka zen 
dokončna, ne vp liva na uporabo člena 1(a)(iii) Okvirnega sklepa, ker v skladu s to določbo zadostuje, 
da je zadevna oseba „imela možnost“ zadevo predložiti v razsojanje sodišču, ki j e pristojno z lasti za 
kazenske zadeve.
49 Glede na zgoraj navedeno je treba na tretje vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 1(a)(iii) Okvirnega 
sklepa razlagati tako, da j e treba šteti, da i ma oseba možnost zadevo predložiti v razsojanje sodišču, ki 
je pristojno z lasti za ka zenske z adeve, tudi če je morala pred vložitvijo pravnega sredstva spoštovati 
predhodni upravni postopek. T o sodišče mora biti neomejeno p ristojno, da p reuči zadevo tako gl ede 
pravne presoje ko t glede presoje dejanskih okoliščin.
Stroški
50 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki n iso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo:
1. Pojem „sodišče, ki je pristojno zlasti za kazenske z adeve“ v smislu člena 1(a)(iii) Okvirnega 
sklepa S veta 2 0 0 5 / 2 1 4 / PNZ z dne 2 4. februarja 2 0 0 5 o uporabi načela v z ajemnega 
priznavanja de narnih k azni, k akor je b il spremenjen z Okvirnim s klepom S veta 
2 0 0 9 / 2 9 9 / PNZ z dne 2 6. februarja 2 0 0 9 , je samostojen pojem p rava Un ije in ga j e treba 
razlagati tako, da zajema vsako sodišče, ki uporablja p ostopek, ki izpolnjuje bistvene 
značilnosti kazenskega p ostopka. Un abhängiger Verwaltungssenat in de n Ländern (Avstrija) 
ta merila izpolnjuje in zato je treba šteti, da spada v okvir navedenega p ojma.
2. Člen 1(a)(iii) Okvirnega s klepa 2 0 0 5 / 2 1 4 , kakor je bil spremenjen z Okvirnim s klepom 
2 0 0 9 / 2 9 9 , je treba razlagati tako, da je treba šteti, da ima oseba m ožnost predložiti zadevo 
v razsojanje sodišču, ki je pristojno zlasti za kazenske z adeve, tudi če je m orala pred 
vložitvijo p ravnega s redstva spoštovati predhodni upravni postopek. To sodišče m ora biti 
neomejeno pristojno, da preuči zadevo tako glede p ravne presoje kot glede p resoje de janskih 
okoliščin.
Podpisi