EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
SODBA SODIŠČA (prvi senat) 
z dne 27. januarja 2005 * 
V zadevi C-422/02 P, 
zaradi pritožbe na podlagi člena 49 Statuta Sodišča, vložene 21. novembra 2002, 
Europe Chemi-Con (Nemčija) GmbH, s sedežem v Nürnbergu (Nemčija), ki jo 
zastopajo K. Adamantopoulos, dikigoros, J. Branton, solicitor, in J. Gutierrez Gisbert, 
abogado, z naslovom za vročanje v Luksemburgu, 
tožeča stranka, 
drugi stranki v postopku sta 
Svet Evropske unije, ki ga zastopajo S. Marquardt, zastopnik, skupaj 
z G. Berrischem, avocat, 
tožena stranka na prvi stopnji, 
* Jezik postopka: angleščina. 
I-811 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
in 
Komisija Evropskih skupnosti, ki jo zastopajo T. Scharf in S. Meany, zastopnika, z 
naslovom za vročanje v Luksemburgu, 
intervenient na prvi stopnji, 
SODIŠČE (prvi senat), 
v sestavi P. Jann, predsednik senata, A. Rosas (poročevalec) in S. von Bahr, sodnika, 
generalni pravobranilec: F. G. Jacobs, 
sodni tajnik: R. Grass, 
na podlagi pisnega postopka, 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 29. aprila 
2004 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 S pritožbo Europe Chemi-Con (Nemčija) GmbH (v nadaljevanju: družba 
Chemi-Con) predlaga razveljavitev sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti 
I-812 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
z dne 12. septembra 2002 v zadevi Europe Chemi-Con (Nemčija) proti Svetu 
(T-89/00, Recueil, str. II-3651, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je to 
zavrnilo njeno tožbo za razglasitev ničnosti člena 2, drugi pododstavek, Uredbe 
Sveta št. 173/2000 z dne 24. januarja 2000 o zaključku protidampinških postopkov v 
zvezi z uvozom določenih velikih aluminijastih elektrolitskih kondenzatorjev s 
poreklom iz Japonske, Republike Koreje in Tajvana (UL L 22, str. 1, v nadaljevanju: 
sporna uredba). 
Pravni okvir 
Ureditev Skupnosti 
2 Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL 1996, L 56, str. 1), kakor je 
bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 905/98 z dne 27. aprila 1998 (UL L 128, 
str. 18, v nadaljevanju: osnovna uredba), ureja protidampinške postopke. V skladu z 
njenim členom 23, drugi pododstavek, je bila osnovna uredba sprejeta brez 
poseganja v protidampinške postopke, ki so se začeli na osnovi Uredbe Sveta (ES) 
št. 3283/94 z dne 22. decembra 1994 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki 
niso članice Evropske skupnosti (UL L 349, str. 1), ki se je uporabljala pred začetkom 
veljavnosti navedene osnovne uredbe. 
3 Člen 5 osnovne uredbe ureja začetek postopkov uvodne preiskave za določitev 
obstoja, stopnje in učinka kakršnegakoli domnevnega dampinga v pritožbi. 
I-813 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
4 Člen 7(1) osnovne uredbe določa: 
„Če se začne postopek v skladu s členom 5, se lahko uvedejo začasne dajatve, če je 
bilo o tem objavljeno obvestilo, in so zainteresirane stranke dobile ustrezne 
priložnosti, da predložijo svoje informacije in dajo pripombe v skladu s členom 
5(10), če je prišlo do začasne pozitivne ugotovitve, da gre za dumping in posledično 
škodo za industrijo Skupnosti, in če interes Skupnosti kliče po intervenciji, da se 
prepreči taka škoda. Začasne dajatve se uvedejo ne prej kot 60 dni po začetku 
postopkov, vendar ne kasneje kot devet mesecev po začetku postopkov." 
5 Člen 7(7) navedene uredbe predvideva: 
„Začasne dajatve se lahko uvedejo za šest mesecev, pri čemer se lahko to obdobje 
podaljša še za nadaljnje tri mesece, lahko pa se uvedejo za devet mesecev. Vendar pa 
se lahko začasne dajatve podaljšajo ali uvedejo za devetmesečno obdobje samo v 
primeru, če tako zahtevajo izvozniki, ki predstavljajo pomemben delež vpletene 
trgovine, ali če ne ugovarjajo po tem, ko jih Komisija o tem uradno obvesti." 
6 Člen 9(4) in (5) osnovne uredbe se glasi: 
„4. Če končno ugotovljena dejstva kažejo na to, da gre za dumping in škodo, ki jo ta 
povzroča, in je treba v interesu Skupnosti posredovati v skladu s členom 21, Svet 
uvede dokončno proti dumpinško dajatev, z navadno večino in na predlog Komisije, 
po posvetovanju s Svetovalnim odborom. Kjer veljajo začasne dajatve, je predlog za 
I-814 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
dokončne ukrepe predložen Svetu ne kasneje kot en mesec pred prenehanjem 
veljavnosti teh dajatev. Znesek proti dumpinške dajatve ne bo presegal stopnje 
dumpinga, ki je bila ugotovljena, vendar bi moral biti manjši od te stopnje, če bi taka 
manjša dajatev bila zadostna za odstranitev škode za industrijo Skupnosti. 
5. V vsakem primeru se proti dumpinška dajatev uvede v obliki ustreznih zneskov 
na nepristranski osnovi za uvoz izdelka iz vseh virov, za katere se izkaže, da so 
dumpinški in da povzročajo škodo, razen za uvoz iz tistih virov, od katerih so bile 
sprejete zaveze v skladu z določbami te uredbe. [...]" 
7 Glede na besedilo člena 11(2) in (3) osnovne uredbe: 
„2. Dokončni protidumpinški ukrep preneha veljati pet let po svoji uvedbi ali pet let 
od datuma zaključka zadnjega pregleda, ki je obravnaval tako dumping kot tudi 
škodo, razen če je v tem pregledu določeno, da bo po izteku ukrepov verjetno prišlo 
do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dumpinga in škode. Tak pregled zaradi 
izteka ukrepa se začne na pobudo Komisije ali pa na zahtevo, ki jo vložijo 
proizvajalci Skupnosti ali pa se vloži v njihovem imenu, in ukrep ostane v veljavi, 
dokler ni znan rezultat takega pregleda. 
Pregled ob izteku ukrepa se začne, če zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov, da bi 
konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje 
dumpinga ali škode. [...] 
[...] 
I-815 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
3. Potrebo po nadaljevanju izvajanja ukrepov je mogoče pregledati, kjer je to 
upravičeno, na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice ali pa, pod pogojem, 
da je minilo smiselno dolgo časovno obdobje vsaj enega leta od uvedbe dokončnega 
ukrepa, na zahtevo katerega koli izvoznika ali uvoznika ali proizvajalcev Skupnosti, 
če ta zahteva vsebuje dovolj dokazov, ki utemeljujejo potrebo po takšnem vmesnem 
pregledu. 
Vmesni pregled se začne, če zahteva vsebuje dovolj dokazov, da nadaljnje izvajanje 
ukrepa ni več potrebno za preprečevanje dumpinga in/ali da bi se škoda verjetno ne 
nadaljevala oz. se ne bi spet pojavljala, če se ukrep odstrani ali spremeni, ali pa, da 
obstoječi ukrep ni ali pa ni več zadosten, da prepreči dumping, ki povzroča škodo. 
[...]" 
Mednarodna ureditev 
8 Člen 9, točka 9.2 Sporazuma o izvajanju VI. člena Splošnega sporazuma o carinah in 
trgovini iz leta 1994 (UL L 336, str. 103, v nadaljevanju: Protidampiški zakonik iz leta 
1994), ki je vsebovan v Prilogi 1A k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske 
organizacije, odobrenem s členom 1 Sklepa Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 
1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj 
(1986-1994) (UL L 336, str. 1), se glasi: 
I-816 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
„Kadar se uvede protidampinška dajatev za katerikoli izdelek, se bo ta dajatev, katere 
zneski ustrezajo posameznemu primeru, zaračunavala brez diskriminacije za uvoz 
navedenega izdelka iz vseh virov, za katere se izkaže, da so dampinški in povzročajo 
škodo, razen za uvoz iz tistih virov, glede katerih so bile sprejete obveznosti glede 
cen v skladu s tem sporazumom. Pristojni organi bodo imenovali dobavitelja ali 
dobavitelje zadevnega izdelka. Če je udeleženih več dobaviteljev iz iste države in vseh 
ni mogoče imenovati, lahko pristojni organi imenujejo zadevno državo dobaviteljico. 
Če je udeleženih več dobaviteljev iz več držav, lahko pristojni organi imenujejo 
bodisi vse udeležene dobavitelje bodisi, če to ni izvedljivo, vse države dobaviteljice." 
Dejansko stanje 
9 Družba Chemi-Con je 100-odstotna podružnica družbe Nippon Chemi-Con Inc. (v 
nadaljevanju: družba NCC) s sedežem v Tokiu (Japonska). Družba NCC proizvaja 
določene velike aluminijaste elektrolitske kondenzatorje (v nadaljevanju: VAEK). V 
Evropski skupnosti je družba Chemi-Con ekskluzivni distributer in uvoznik VAEK, 
ki jih proizvaja družba NCC. 
10 Z začetkom veljavnosti 4. decembra 1992 je Uredba Sveta (EGS) št. 3482/92 z dne 
30. novembra 1992 (UL L 353, str. 1) uvedla protidampinško dajatev na uvoz VAEK s 
poreklom iz Japonske v Skupnost, zahtevala pa je tudi dokončno pobiranje začasne 
protidampinške dajatve. Ta protidampinški ukrep bi moral prenehati veljati pet let 
po uvedbi, to je 4. decembra 1997, na podlagi člena 11(2), prvi pododstavek, osnovne 
uredbe. 
I-817 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
11 Uredba Sveta (ES) št 1384/94 z dne 13. junija 1994 (UL L 152, str. 1) je prav tako 
uvedla, z učinkom od 19. junija 1994, dokončno protidampinško dajatev na uvoz 
VAEK s poreklom iz Koreje in Tajvana. 
12 Z mnenjem, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti z dne 3. decembra 
1997 (UL C 365, str. 5), je Komisija napovedala začetek pregleda protidampinških 
ukrepov, ki veljajo za uvoz določenih VAEK s poreklom iz Japonske. Protidampinške 
dajatve na ta uvoz so bile pobrane v času trajanja preiskovalnega pregleda na podlagi 
člena 11(2) osnovne uredbe. 
13 V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija, na lastno pobudo, z mnenjem, 
objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti z dne 7. aprila 1998 (UL C 107, 
str. 4), odločila, da bo prav tako začela vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki 
veljajo za uvoz določenih VAEK s poreklom iz Koreje in Tajvana. 
14 Poleg tega je z mnenjem, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti z dne 
29. novembra 1997 (UL C 363, str. 2), Komisija odločila, da bo na podlagi člena 5 
osnovne uredbe začela protidampinški postopek in uvedla preiskavo o določenih 
VAEK s poreklom iz Združenih držav in Tajske. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1845/98 
z dne 27. avgusta 1998 (UL L 240, str. 4) je bila uvedena začasna protidampinška 
dajatev na uvoz teh VAEK. V nadaljevanju je Komisija Svetu predlagala, naj uvede 
dokončne protidampinške ukrepe na ta uvoz. Vendar pa Svet tega predloga ni sprejel 
v roku petnajstih mesecev, določenem v členu 6(9) osnovne uredbe. 
I-818 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
15 To je pomenilo, da za uvoz s poreklom iz Združenih držav in Tajske niso bili uvedeni 
dokončni ukrepi in da so začasni ukrepi, ki so začeli veljati 29. avgusta 1998, 
prenehali veljati 28. februarja 1999. Posledično začasne protidampinške dajatve na ta 
uvoz niso bile nikoli dokočno pobrane. 
16 21. maja 1999 je Komisija družbi Chemi-Con poslala dokument o razkritju v smislu 
člena 20 osnovne uredbe, v katerem je navedla bistvena dejstva in premisleke, na 
podlagi katerih je nameravala predlagati konec pregleda protidampinških ukrepov za 
določene VAEK s poreklom iz Japonske, zaradi neuvedbe dokončnih dajatev na uvoz 
določenih VAEK s poreklom iz Združenih držav in Tajske. 
17 Med 31. majem in 2. novembrom 1999 je med družbo Chemi-Con in Komisijo prišlo 
do izmenjave pisem in 15. junija 1999 je bilo izvedeno zaslišanje. V teku tega 
celotnega postopka je družba Chemi-Con vztrajala, da bi moral imeti konec pregleda 
in torej protidampinškega postopka retroaktivni učinek od 4. decembra 1997, torej 
od dneva prenehanja protidampinških dajatev, uvedenih leta 1992 na uvoz določenih 
VAEK s poreklom iz Japonske. 
18 S sporno uredbo je Svet odločil, da bi bilo, zaradi odsotnosti ukrepov, sprejetih proti 
VAEK s poreklom iz Združenih držav in Tajske, uvajanje kakršnihkoli protidampin­
ških ukrepov na uvoz določenih VAEK s poreklom iz Japonske, Koreje in Tajvana, 
diskriminatorno. 
I-819 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
19 Uredbeni del sporne uredbe se glasi: 
„Člen 1 
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom določenih [VAEK] s poreklom iz 
Japonske se zaključi. 
Člen 2 
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom določenih [VAEK] s poreklom iz 
Republike Koreje in Tajvana se zaključi. 
Člen 3 
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 
Uporablja se od 28. februarja 1999 dalje." 
I-820 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
20 V uvodnih izjavah sporne uredbe je Svet utemeljil konec protidampinških postopkov 
tako: 
„(132) Kot je bilo navedeno zgoraj v uvodni izjavi 6, je bil glede VAEK s poreklom iz 
Združenih držav Amerike in Tajske novembra 1997 uveden nadaljnji 
postopek v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Preiskava Komisije je 
dokončno ugotovila obstoj znatnega obsega dampinga in resno škodo, ki iz 
njega izhaja za industrijo Skupnosti. Našla ni nobenega prepričljivega 
razloga, ki bi kazal na to, da bi bili novi dokončni ukrepi v nasprotju z 
interesom Skupnosti. Zato je Komisija Svetu predlagala uvedbo dokončnih 
protidampinških ukrepov na uvoz VAEK s poreklom iz Združenih držav 
Amerike in Tajske. Vendar pa Svet predloga ni sprejel v rokih, določenih v 
osnovni uredbi. Posledično dokončni ukrepi na uvoz s poreklom iz 
Združenih držav Amerike in Tajske niso bili uvedeni, začasni ukrepi, ki so 
začeli veljati avgusta leta 1998, pa so prenehali veljati 28. februarja 1999. 
(133) Nova preiskava, ki je zadevala Združene države Amerike in Tajsko in dva 
pričujoča pregleda so bili v veliki meri izvedeni sočasno. Kot je omenjeno 
zgoraj, sta pričujoča pregleda v osnovi vodila do enakih ugotovitev kot v 
okviru novega postopka glede istega izdelka s poreklom iz Združenih držav 
Amerike in Tajske. Te ugotovitve načeloma upravičujejo spremembo 
dokončnih ukrepov na uvoz s poreklom iz Japonske, Republike Koreje in 
Tajvana. 
Vendar pa člen 9(5) osnovne uredbe določa, da so protidampinški ukrepi na 
uvoz določenega izdelka uvedeni na nediskriminatoren način, ne glede na 
njihovo poreklo, za katere se izkaže, da so dumpinški in da povzročajo 
škodo. 
I-821 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
(134) Posledično se ugotovi, da bi bila ob odsotnosti ukrepov proti Združenim 
državam Amerike in Tajski uvedba vsakršnega ukrepa na uvoz iz Japonske, 
Republike Koreje in Tajvana kot posledica pričujoče preiskave, diskrimina¬ 
torna proti zadnjim trem državam. 
(135) Glede na zgoraj navedeno je treba z namenom, zagotoviti usklajen pristop in 
spoštovanje načela prepovedi diskriminacije iz člena 9(5) osnovne uredbe, 
končati postopke glede uvoza VAEK s poreklom iz Japonske, Republike 
Koreje in Tajvana brez uvedbe protidampinških ukrepov. 
(136) Japonski proizvajalec-izvoznik je uveljavljal, da bi moral biti postopek glede 
Japonske zaključen a posteriori od datuma uvedbe pričujočega pregleda, v 
tem primeru od 3. decembra 1997; zatrjeval je namreč, da je bil ob čakanju 
rezultatov pregleda Japonske uvoz s poreklom iz te države še vedno 
podvržen ukrepom in je bil torej diskriminiran v primerjavi z uvozom s 
poreklom iz Združenih držav Amerike in Tajske, za katere ni bila pobrana 
nobena dajatev. 
(137) Vendar pa, kakor je bilo navedeno zgoraj v uvodni izjavi 132, je bil med 
decembrom 1997 in 28. februarjem 1999 uvoz iz Združenih držav Amerike 
in Tajske podvržen preiskavi na enaki podlagi kot uvoz iz Japonske. Obstoj 
ukrepov proti Japonski, ne pa proti Združenim državam Amerike in Tajski v 
tem obdobju, je izhajal izključno iz dejstva, da se je postopek v zvezi z 
Združenimi državami Amerike in Tajsko nahajal na drugačni stopnji, v tem 
primeru na stopnji začetne preiskave v primeru teh dveh držav, medtem ko 
so bili v zvezi z Japonsko veljavni ukrepi uvedeni z Uredbo (EGS) 
št. 3482/92. V teh okoliščinah diskriminacije ni bilo, saj je bil položaj v 
vsakem od postopkov drugačen. 
I-822 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
(138) Vseeno pa je sprejeto, da mora biti od 28. februarja 1999 in po tem datumu, 
ob upoštevanju stališč, vsebovanih v zgoraj navedenih uvodnih izjavah od 
132 do 135, uvoz iz Japonske obravnavan na enak način kot tisti iz 
Združenih držav Amerike in Tajske. To velja tudi za Republiko Korejo in 
Tajvan. Preiskava glede Združenih držav Amerike in Tajske bi se morala 
končati 28. februarja 1999 bodisi z uvedbo ukrepov bodisi z zaključkom 
postopka. Ker je pričujoča preiskava vodila do podobnih ugotovitev, kot so 
tiste iz preiskave v zvezi z Združenimi državami Amerike in Tajsko, je treba 
v pričujočem postopku predvideti enake posledice." 
Postopek pred Sodiščem prve stopnje in izpodbijana sodba 
21 Družba Chemi-Con je 14. aprila 2000 v sodnem tajništvu Sodišča prve stopnje 
vložila tožbo za razglasitev ničnosti člena 3, drugi pododstavek, sporne uredbe, 
kolikor njen retroaktivni učinek ni bil določen od 4. decembra 1997. 
22 S sklepom z dne 17. novembra 2000 je predsednik četrtega razširjenega senata 
Sodišča prve stopnje dopustil intervencijo Komisije v podporo predlogom Sveta. 
Slednji je, ob podpori Komisije, predlagal, naj se tožba zavrže kot nedopustna, 
podredno pa zavrne kot neutemeljena. 
23 Z izpodbijano sodbo je Sodišče prve stopnje tožbo zavrnilo. 
I-823 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
24 Po tem, ko je tožbo razglasilo za dopustno, je Sodišče prve stopnje zavrnilo prvi 
tožbeni razlog družbe Chemi-Con, izhajajoč iz očitne napake pri oceni. Ugotovilo je, 
da je tožeča stranka v bistvu zatrjevala nepravilno uporabo prava v zvezi z uporabo 
načela enakega obravnavanja v sporni uredbi, ne pa očitne napake pri presoji dejstev 
s strani Sveta. Sodišče prve stopnje je v točkah od 53 do 59 izpodbijane sodbe 
menilo, da navedena uredba, kar zadeva obdobje od 4. decembra 1997 do 
28. februarja 1999, ne krši načela enakega obravnavanja, določenega v členu 9(5) 
osnovne uredbe. 
25 Po mnenju Sodišča prve stopnje sta bila zadevna postopka, in sicer pregled uvoza iz 
Japonske in začetna preiskava uvoza iz Združenih držav Amerike in Tajske, urejena z 
različnimi določbami osnovne uredbe, ki so privedle do različnih rezultatov v zvezi s 
pobiranjem protidampinških dajatev (točka 53). Sodišče prve stopnje meni, da se v 
primeru, ko se postopek konča, ne da bi bili protidampinški ukrepi uvedeni na 
stopnji začetne preiskave, urejene s členom 5 navedene uredbe, ne pobere nobena 
dokončna dajatev in začasne dajatve niso dokončno izterjane (točka 54). Nasprotno, 
glede postopka pregleda člen 11(2) iste uredbe določa, da protidampinški ukrep 
preneha veljati pet let po uvedbi in da v primeru pregleda zaradi izteka takega 
ukrepa ta ostane v veljavi, dokler ni znan rezultat takega pregleda (točka 56). 
26 V točkah 57 in 58 izpodbijane sodbe je Sodišče prve stopnje razsodilo tako: 
„57 Posledično, čeprav so bile preiskave izvedene sočasno za podobne izdelke s 
poreklom iz različnih držav za isto obdobje preiskave in čeprav so prišle do 
podobnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti, ima 
razlika v obravnavanju, ki obstaja med uvozom iz Japonske in tistim iz 
Združenih držav Amerike in Tajske v zvezi s pobiranjem protidampinških 
dajatev, pravno podlago v osnovni uredbi in zato ne more pomeniti kršitve 
I-824 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
načela enakega obravnavanja (glej v tem smislu sodbo Sodišča z dne 11. julija 
1990 v zadevi Sermes, C-323/88, Recueil, str. I-3027, točke od 45 do 48). 
58 Poleg tega se Svet ni dolžen vzdržati uporabe člena 11(2) osnovne uredbe na 
podlagi člena 9(5) iste uredbe. Zadnja določba se nanaša zgolj na uvajanje 
protidampinških dajatev. V tem primeru pa so bile protidampinške dajatve, ki 
jih je morala tožeča stranka plačati v obdobju od 4. decembra 1997 do 
28. februarja 1999, uvedene na podlagi Uredbe št. 3482/92 in so se še naprej 
pobirale na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, ki je posebno pravilo. Tako bi 
morala tožeča stranka, neodvisno od uvedbe začetne preiskave uvoza iz 
Združenih držav Amerike in Tajske, še naprej plačevati protidampinške dajatve 
na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe." 
27 Poleg tega je Sodišče prve stopnje zavrnilo navajanja družbe Chemi-Con, v skladu s 
katerim bi bil položaj v tem primeru primerljiv s tistim, ki je vodil do Uredbe Sveta 
(EGS) št. 2553/93 z dne 13. septembra 1993 o spremembah Uredbe (EGS) 
št. 2089/84 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih krogličnih 
ležajev s poreklom iz Japonske in Singapurja) (UL L 235, str. 3), ki je določila 
retroaktivni učinek prenehanja veljavnosti dokončne protidampinške dajatve, 
uvedene pred to uredbo, na dan uvedbe postopka pregleda. Opozorila je, da so 
bile okoliščine, ki so vodile do te uredbe, v več pogledih drugačne od tistih, ki so bile 
podlaga za sporno uredbo (točka 59 izpodbijane sodbe). 
28 V zvezi z drugim tožbenim razlogom družbe Chemi-Con zaradi nezadostne 
obrazložitve sporne uredbe je Sodišče prve stopnje opozorilo na ustaljeno sodno 
prakso Sodišča glede obrazložitve, ki se zahteva na podlagi člena 253 ES, in 
predvsem na tisto v zvezi s predpisi splošne veljavnosti (točki 65 in 66 izpodbijane 
sodbe). Odločilo je, da je obrazložitev navedene uredbe, glede na njeno vsebino in na 
okoliščine njenega sprejetja, zadostna (točki 67 in 68 navedene sodbe). 
I-825 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
Predlogi strank 
29 Družba Chemi-Con Sodišču predlaga, naj: 
— razveljavi izpodbijano sodbo; 
— Svetu naloži plačilo stroškov na obeh stopnjah in 
— razglasi za ničnega člen 3, drugi pododstavek, sporne uredbe, kolikor ne določa 
retroaktivnega učinka te uredbe od 4. decembra 1997 ali, podredno, vrne zadevo 
Sodišču prve stopnje v ponovno odločanje o predlogih za razglasitev ničnosti 
navedene določbe. 
30 Svet in Komisija predlagata zavrnitev pritožbe in naložitev stroškov družbi 
Chemi-Con. 
Pritožba 
31 V utemeljitev pritožbe družba Chemi-Con navaja tri pritožbene razloge, s katerimi 
izpodbija odločitev Sodišča prve stopnje o zavrnitvi prvega tožbenega razloga, ki ga 
je navajala pred njim. Prvi pritožbeni razlog se nanaša na nepravilno uporabo prava s 
I-826 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
strani Sodišča prve stopnje v delu, v katerem bi naj, v točki 48 izpodbijane sodbe, 
napačno prekvalificiralo tožbeni razlog družbe Chemi-Con, ki je zatrjevala, da je 
Svet kršil načelo prepovedi diskriminacije iz člena 9(5) osnovne uredbe, ne pa 
splošnega načela enakega obravnavanja. Drugi pritožbeni razlog se nanaša na 
nepravilno uporabo prava s strani Sodišča prve stopnje v točki 58 navedene sodbe v 
zvezi z razlago navedene določbe osnovne uredbe. Tretji pritožbeni razlog se nanaša 
na nepravilno uporabo prava s strani Sodišča prve stopnje v točki 57 iste sodbe glede 
uporabe načela enakega obravnavanja. Uporaba tega načela naj bi temeljila, med 
drugim, na nezadostni ali dvoumni obrazložitvi. 
32 Tako kot sta pravilno poudarila Svet in Komisija, ti trije pritožbeni razlogi zastavljajo 
v bistvu eno samo in enako vsebinsko vprašanje glede razlage in uporabe načela 
enakega obravnavanja ali prepovedi diskriminacije, določenega v členu 9(5) osnovne 
uredbe. V bistvu ima namen ugotoviti, ali v primeru, ko je uvoz podobnih izdelkov s 
poreklom iz različnih virov v Skupnost predmet ločenih protidampinških postopkov, 
ki so na različnih stopnjah, urejenih z različnimi določbami navedene uredbe, to 
načelo vseeno zahteva, naj se vsi zadevni uvozi obravnavajo enako glede pobiranja 
protidampinških dajatev, v tem smislu, da teh dajatev ni mogoče pobirati za uvoz s 
poreklom iz določenih virov, če se niso pobirale za podoben uvoz s poreklom iz 
drugih virov. 
Prvi pritožbeni razlog 
33 V zvezi s prvim pritožbenim razlogom je treba ugotoviti, kakor je poudaril generalni 
pravobranilec v točkah od 36 do 38 sklepnih predlogov, da vprašanje, ali je načelo, ki 
ga vsebuje v člen 9(5) osnovne uredbe, označeno kot „načelo enakega obravnavanja" 
ali kot „načelo prepovedi diskriminacije", ni pomembno. V bistvu gre za dve 
označitvi istega splošnega načela prava Skupnosti, ki prepoveduje, po eni strani, 
I-827 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
različno obravnavanje podobnih položajev in, po drugi strani, enako obravnavanje 
različnih položajev, razen če tako obravnavanje utemeljujejo objektivni razlogi (glej 
zlasti sodbo z dne 12. decembra 2002 v zadevi Rodríguez Caballero, C-442/00, 
Recueil, str. I-11915, točka 32, in navedeno sodno prakso). Iz točk 50, 51 in 57 
izpodbijane sodbe jasno izhaja, da je Sodišče prve stopnje preučilo obravnavanje 
uvoza VAEK s poreklom iz Japonske, Združenih držav in Tajske s stališča tega 
načela, kakor je določeno predvsem v členu 9(5). V teh okoliščinah družba 
Chemi-Con Sodišču prve stopnje ne more očitati, da v točki 48 navedene sodbe ni 
upoštevalo načela, katerega kršitev je pred njim zatrjevala. 
34 Iz zgoraj navedenega izhaja, da prvi pritožbeni razlog, ki se nanaša na napačno 
prekvalifikacijo tožbenega razloga družbe Chemi-Com pred Sodiščem prve stopnje, 
ni utemeljen in ga je treba zavrniti. 
Drugi pritožbeni razlog 
Prvi del drugega pritožbenega razloga 
35 S prvim delom drugega pritožbenega razloga družba Chemi-Con ne ugovarja trditvi 
iz točke 58 izpodbijane sodbe, v skladu s katero se člen 9(5) osnovne uredbe nanaša 
zgolj na naložitev protidampinških dajatev. Iz te trditve sklepa, da je Sodišče prve 
stopnje izključilo, da bi se lahko prepoved diskriminacije, določena s to določbo, 
uporabila v položajih, v katerih se protidampinške dajatve še naprej pobirajo na 
podlagi člena 11(2) te uredbe. 
I-828 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
36 Po mnenju družbe Chemi-Con se mora člen 9(5) osnovne uredbe uporabiti v vseh 
položajih, na podlagi katerih se pobirajo protidampinške dajatve. V tem primeru bi 
ta določba nasprotovala temu, da bi bili, na podlagi člena 11(2) iste uredbe, uvozniki 
VAEK s poreklom iz Japonske dolžni plačevati protidampinške dajatve, medtem ko 
čakajo na rezultate pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, medtem ko se 
za uvoz podobnih izdelkov s poreklom iz Združenih držav in Tajske, ki so bile 
predmet začetne preiskave, izvedene sočasno, in ki je privedla do istih ugotovitev, 
kot so tiste, ki izhajajo iz navedenega pregleda, niso dokončno pobirale nobene 
dajatve te vrste. Zato družba Chemi-Con meni, da bi moral biti retroaktivni učinek 
sporne uredbe določen od 4. decembra 1997, to je od prvega dne, od katerega je 
morala plačevati protidampinško dajatev na podlagi navedenega člena 11(2). Do 
3. decembra 1997, datuma, navedenega v stošestintrideseti uvodni izjavi sporne 
uredbe, se mora namreč taka dajatev plačevati na podlagi Uredbe št. 3482/92. 
37 Svet in Komisija zatrjujeta, da Sodišče prve stopnje, s tem ko je trdilo, da se člen 9(5) 
osnovne uredbe nanaša zgolj na uvedbo protidampinških dajatev, ni nepravilno 
uporabilo prava pri razlagi te določbe. Poudarjata, da se, v nasprotju s členom 9, 
točka 9.2, Protidampinškega zakonika iz leta 1994, na katerega se sklicuje družba 
Chemi-Con, besedilo navedenega člena 9(5) izrecno nanaša na uvedbo protidam­
pinške dajatve, ne pa na pobiranje take dajatve. 
38 Po mnenju Sveta vsebuje člen 9(5) osnovne uredbe, v delu, v katerem prepoveduje 
diskriminatorno obravnavanje v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev, strogo 
pravilo, ki presega obveznosti, ki za Skupnost izhajajo iz Protidampinškega zakonika 
iz leta 1994. Člen 9, točka 9.2, tega zakonika zahteva zgolj, naj se, ko so 
protidampinške dajatve uvedene, njihovo pobiranje izvede na nediskriminatoren 
način. V utemeljitev te razlage se Svet sklicuje na poročilo posebne skupine, 
ustanovljene v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), z dne 
4. julija 1997, naslovljeno „Uvedba protidampinških dajatev ES na uvoz bombažne 
I-829 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
preje s poreklom iz Brazilije", ki je bilo izdano v zvezi s členom 8, točka 8.2, 
Sporazuma iz leta 1979 o izvajanju VI. člena GATT (Protidampinški zakonik GATT, 
UL 1980, L 71, str. 90), določba, ki ustreza členu 9, točka 9.2, Protidampinškega 
zakonika iz leta 1994. Vendar pa ocenjuje, da dejstvo, da se navedeni člen 9(5) 
nanaša zgolj na uvedbo protidampinških dajatev, ne pomeni, da za pobiranje teh 
dajatev ne velja prepoved diskriminacije. 
39 Čeprav so družba Chemi-Con, kakor tudi Svet in Komisija, posvetili znaten del 
svojih navajanj razliki med uvedbo in pobiranjem protidampinških dajatev, je treba 
ugotoviti, da so razlike s tega vidika, kakor je upravičeno opozoril generalni 
pravobranilec v točki 65 sklepnih predlogov, bolj navidezne kot resnične. Nobena 
stranka v postopku namreč ne prereka dejstva, da se člen 9(5) osnovne uredbe 
uporablja prav tako za postopek pregleda, kot je tisti v tem primeru, v katerem se je 
pobiranje protidampinške dajatve na določen uvoz izvajalo po datumu prenehanja 
veljave dokončne dajatve, uvedene s prvotno odločbo o uvedbi. 
40 Iz izpodbijane odločbe, predvsem iz njenih točk 50, 51 in 57, izhaja, da je bilo 
obravnavanje uvoza VAEK s poreklom iz različnih držav v obdobju od 4. decembra 
1997 do 28. februarja 1999 preučeno z vidika načela iz člena 9(5) osnovne uredbe. 
Posledično iz točke 58 navedene uredbe in, bolj natančno, iz uporabe prislova „zgolj" 
v drugem stavku te točke, ne more izhajati sklep, da bi naj Sodišče prve stopnje s tem 
priznalo, da bi se lahko pobiranje protidampinških dajatev izvedlo na diskrimina¬ 
toren način, in da bi naj menilo, da se ta določba ne uporablja za položaj v primeru, o 
katerem odloča. Očitek družbe Chemi-Con torej ni utemeljen in ga je treba zavrniti. 
I-830 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
Drugi del drugega pritožbenega razloga 
41 Z drugim delom drugega pritožbenega razloga družba Chemi-Con prav tako 
zatrjuje, da naj bi v točki 58 izpodbijane sodbe Sodišče prve stopnje menilo, da ima 
Svet diskrecijsko pravico, ki mu dopušča, da ne uporabi člena 9(5) osnovne uredbe 
za postopke, urejene s členom 11(2) iste uredbe. 
42 Vendar pa, s tem da je odločilo , da se Svet ni dolžen vzdržati uporabe člena 11(2) 
osnovne uredbe in da ta pomeni posebno določbo v razmerju do člena 9(5) iste 
uredbe, Sodišče prve stopnje nikakor ni menilo, da lahko Svet na podlagi diskrecijske 
pravice odloči, da slednje določbe ne bo uporabil za postopke pregleda. Tako kot sta 
poudarila Svet in Komisija, je uporaba navedenega člena 9(5) za položaje, kakršen je 
v tem primeru, za Sodišče prve stopnje nedvoumna, očitek družbe Chemi-Con pa ni 
utemeljen in ga je treba zavrniti. 
43 Poleg tega, v primeru, ko bi bilo treba ta očitek razumeti kot nasprotovanje dejstvu, 
da za Sodišče prve stopnje člen 9(5) osnovne uredbe ne nasprotuje uporabi 
člena 11(2) iste uredbe v tem primeru, je treba ugotoviti, da se tak očitek združuje z 
navajanjem, navedenim v okviru tretjega pritožbenega razloga, ki se nanaša na 
nepravilno uporabo prava s strani Sodišča prve stopnje pri uporabi načela enakega 
obravnavanja. V tem primeru Sodišču v nobenem primeru ne bi bilo treba poglobiti 
preučevanja tega očitka v zvezi s pritožbenim razlogom, ki izhaja iz nepravilne 
uporabe prava pri razlagi navedenega člena 9(5). 
44 Glede na zgoraj navedena stališča je treba drugi pritožbeni razlog, ki se nanaša na 
nepravilno uporabo prava s strani Sodišča prve stopnje pri razlagi člena 9(5) osnovne 
uredbe, zavrniti. 
I-831 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
Tretji pritožbeni razlog 
45 S prvim delom tretjega pritožbenega razloga družba Chemi-Con uveljavlja, da na 
podlagi obrazložitve iz točke 57 izpodbijane sodbe ni mogoče razumeti razloga, 
zaradi katerega je Sodišče prve stopnje odločilo, da razlika v obravnavanju, ki obstaja 
med uvozom iz Japonske in tistim iz Združenih držav Amerike in Tajske, ne pomeni 
kršitve načela enakega obravnavanja. Po njenem mnenju iz obrazložitve navedene 
sodbe ne izhaja dovolj jasno, ali je Sodišče prve stopnje ocenilo, da položaj uvoza iz 
Japonske ni bil primerljiv s tistim uvoza iz Združenih držav ali Tajske, ali pa je 
menilo, da sta ta položajaprimerljiva, da pa je bila razlika v obravnavanju utemeljena 
zaradi obstoja „znatnih objektivnih razlik". Družba Chemi-Con opozarja, da se v 
sodni praksi, navedeni v točki 52 izpodbijane sodbe, uporablja slednje merilo. 
46 V tem smislu zadošča ugotovitev, kakor priznava družba Chemi-Con sama v 
pritožbi, da iz točke 57 izpodbijane sodbe implicitno izhaja, da so po mnenju Sodišča 
prve stopnje položajiuvoza iz treh zgoraj navedenih držav primerljivi, ampak da je 
njihovo različno obravnavanje utemeljeno. Dejansko, čeprav Sodišče prve stopnje ni 
izrecno navedlo, da gre za primerljive položaje, je navedlo več okoliščin, ki so 
zadevnim položajemskupne, kot so podobnost uvoženih izdelkov, dejstvo, da so bili 
zadevni uvozi predmet preiskav, izvedenih sočasno in v istem obdobju, kakor tudi 
okoliščina, da so te preiskave privedle do podobnih ugotovitev glede obstoja 
dampinga, škode in interesa Skupnosti. Šele po določitvi teh skupnih elementov je 
Sodišče prve stopnje opredelilo razlog, na podlagi katerega se lahko utemelji različno 
obravnavanje teh položajev. Obrazložitev v navedeni točki 57 torej ni niti dvoumna 
niti nezadostna. 
I-832 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
47 Z drugim delom tretjega pritožbenega razloga družba Chemi-Con zatrjuje, da zgolj 
dejstvo, da je bila začetna preiskava uvoza iz Združenih držav in Tajske urejena z 
določbo osnovne uredbe, drugačno od tiste, ki se nanaša na pregled zaradi izteka 
ukrepov, ne pomeni „znatnih objektivnih razlik", ki bi utemeljevale sporno različno 
obravnavanje. Sodišču prve stopnje očita zlasti to, da se je oprlo na zgoraj navedeno 
sodbo v zadevi Sermes, glede na to, da naj bi bila razlika v pravni podlagi, 
upoštevana v tej sodbi, znatno večja od tiste, ki obstaja med dvema določbama iste 
uredbe Sveta. Družba Chemi-Con v tem smislu opozarja, da je bila v zadevi, ki je 
vodila do te sodbe, pravna podlaga za razliko v obravnavanju določba primarnega 
prava Skupnosti. V tem primeru naj bi bila pravna podlaga za razliko v obravnavanju 
le člen 11(2) osnovne uredbe, ki ne more biti obravnavan kot pravilo, ki je 
hierarhično nadrejeno členu 9(5) iste uredbe. 
48 Takoj je treba je ugotoviti, da argumentacija, ki jo je razvila družba Chemi-Con, 
temelji na preveč površnem branju izpodbijane sodbe. Res je, da se Sodišče prve 
stopnje v njenih točkah 57 in 58 v bistvu omeji na navedbo, da je pravna podlaga za 
razliko v obravnavanju v škodo uvoza iz Japonske člen 11(2) osnovne uredbe, ki je 
posebno pravilo, ki določa pobiranje protidampinških dajatev v času čakanja na 
rezultate pregleda zaradi izteka ukrepa. Vendar pa je treba prav tako upoštevati 
točke od 54 do 56 iste sodbe, v katerih Sodišče prve stopnje opisuje bistvene 
značilnosti začetne preiskave in pregleda zaradi izteka ukrepa, ki sta dva 
protidampinška postopka, urejena z različnimi pravili, določenimi v navedeni 
uredbi. Med opisovanjem teh temeljnih značilnosti se je Sodišče prve stopnje prav 
tako sklicevalo ne le na dejstvo, da sta ta postopka urejena z različnimi določbami, 
temveč v večji meri na razloge, ki so vodili zakonodajalca Skupnosti, da je v tej 
uredbi določil, da se posebna pravila uporabljajo za vsakega od teh postopkov. 
I-833 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
49 Iz tega sledi, da se sklicevanja Sodišča prve stopnje na člen 11(2) osnovne uredbe kot 
na pravno podlago za različno obravnavanje uvozov, ki so predmet pregleda, in 
tistih, ki vodijo do začetne preiskave, ne sme razumeti s strogo formalnega vidika 
obstoja te posebne določbe. To sklicevanje namreč samo po sebi nujno pomeni, da 
se glede na to, da navedena uredba izrecno določa, da protidampinški ukrep, ki se 
izteka, ostane v veljavi v času čakanja na rezultate pregleda, če se ta izvaja, lahko 
sklepa, da je postopek pregleda načeloma objektivno drugačen od postopka začetne 
preiskave, ki je urejen z drugimi določbami iste uredbe. 
50 Objektivna razlika, ki obstaja med tema postopkoma, temelji na dejstvu, da je uvoz, 
ki je predmet postopka pregleda, tisti, za katerega so bili že uvedeni dokončni 
protidampinški ukrepi in v zvezi s katerimi je bilo načeloma predloženo dovolj 
dokaznega gradiva za ugotovitev, da bi ukinitev teh ukrepov verjetno spodbudila 
nadaljevanje ali vnovičen pojav dampinga in škode. Nasprotno pa je v primeru, ko je 
uvoz predmet začetne preiskave, namen te ravno ugotoviti obstoj, stopnjo in učinek 
vsakega zatrjevanega dampinga, četudi uvedba take preiskave predpostavlja obstoja 
dokaznega gradiva za utemeljitev začetka takega postopka. Treba je torej ugotoviti, 
da je bila, onstran formalnega vidika, na katerega je opozorilo Sodišče prve stopnje v 
točki 57 izpodbijane sodbe, ugotovljena razlika v obravnavanju v tem primeru 
utemeljena z vsebinskega stališča, saj, glede na ustrezne določbe osnovne uredbe, 
uvoz, ki je privedei do uvedbe dokončne protidampinške dajatve s strani Sveta, 
zaradi svojega porekla ni bil v enakem položaju, kot je položaj podobnega uvoza s 
poreklom iz drugih virov, in ki je bil zgolj predmet začetne preiskave. 
51 Zato je Sodišče prve stopnje pravilno razsodilo, da razlika v obravnavanju, ki obstaja 
med uvozom iz Japonske in tistim iz Združenih držav, kakor tudi Tajske, ne pomeni 
kršitve načela enakega obravnavanja. 
I-834 
EUROPE CHEMI-CON (NEMČIJA) PROTI SVETU 
52 Poleg tega je Sodišče prve stopnje v točki 58 izpodbijane sodbe prav tako pravilno 
razsodilo, da se Svet ni bil dolžen vzdržati uporabe člena 11(2) osnovne uredbe na 
podlagi člena 9(5) iste uredbe. Načelo, določeno s slednjo določbo namreč ne 
zahteva, naj bi Svet, ko odloči, da bo zaključil postopek pregleda zato, ker ni bila 
uvedena nobena dokončna protidampinška dajatev na uvoz, ki je v podobnem 
položaju kot tisti, ki je predmet pregleda, ki pa izhaja iz drugih virov in je bil predmet 
začetne preiskave, ponovno vzpostavil popolno enakost obravnavanja glede 
pobiranja dajatev na uvoz v teh različnih položajih. 
53 V tem primeru je Svet presodil, da je treba retroaktivni učinek odločbe, s katero se je 
zaključil postopek pregleda, ki se je nanašal na podoben uvoz s poreklom iz 
Japonske, določiti od 28. februarja 1999, datuma, od katerega je bilo sprejeto, da se 
dokončni protidampinški ukrepi glede uvoza VAEK s poreklom iz Združenih držav 
in Tajske ne bodo uvedli. Ob upoštevanju objektivnih razlogov, ki omogočajo 
posebno obravnavanje uvoza, ki je predmet postopka pregleda, je treba ugotoviti, da 
Svet s tem ni prekoračil pristojnosti, ki jih ima na tem področju. 
54 Glede na te navedbe je treba tretji pritožbeni razlog, ki se nanaša na nepravilno 
uporabo prava s strani Sodišča prve stopnje pri uporabi načela enakega 
obravnavanja, zavrniti. 
55 Ker nobenemu od pritožbenih razlogov družbe Chemi-Con ni bilo ugodeno, je treba 
pritožbo zavrniti. 
I-835 
SODBA Z DNE 27. 1. 2005 - ZADEVA C-422/02 P 
Stroški 
56 V skladu s členom 69(2) Poslovnika Sodišča, ki se za pritožbeni postopek uporablja 
na podlagi člena 118 tega poslovnika, se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če 
so bili ti priglašeni. Ker je Svet predlagal, naj se družbi Chemi-Con naloži plačilo 
stroškov, in ker ta s predlogi ni uspela, se ji naloži plačilo njenih stroškov, kakor tudi 
stroškov Sveta na tej stopnji. V skladu s odstavkom 4 navedenega člena 69 Komisija 
nosi svoje stroške. 
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo: 
1. Pritožba se zavrne, 
2. Europe Chemi-Con (Nemčija) GmbH se naloži plačilo njenih stroškov, 
kakor tudi stroškov Sveta Evropske unije na tej stopnji. 
Komisiji Evropskih skupnosti se naloži plačilo svojih stroškov. 
Podpisi 
I-836