Zakonska uredba št. 61/2002 je med drugim v člena 2621 in 2622 italijanskega civilnega zakonika vnesla novi kazenski določbi, ki kaznujeta prikaz neresničnih podatkov o družbi, kršitev je imenovana tudi „ponarejanje poslovnih knjig“ (v nadaljevanju, glede na primer: novi člen 2621 italijanskega civilnega zakonika ali novi člen 2622 italijanskega civilnega zakonika ali nova člena 2621 in 2622 italijanskega civilnega zakonika), in določata:

„Člen 2621 (Neresnični podatki o družbi)

Če v členu 2622 ni drugače določeno, se uprava, generalni direktorji, člani nadzornega sveta in likvidacijski upravitelji, ki z namenom prevare družbenikov ali javnosti in pridobitve neupravičenega dobička zase ali za druge, v bilanci stanja, poročilu ali drugih zakonsko določenih sporočilih o družbi, ki so namenjeni družbenikom ali javnosti, prikažejo neresnična dejstva, čeprav so ta predmet presoje, ali izpustijo podatke, katerih objavo določa zakon, o gospodarskem, premoženjskem ali finančnem stanju družbe ali skupine družb, katerih del je, tako da pri naslovnikih povzročijo zmoto glede tega stanja, kaznujejo z zaporom do enega leta in šestih mesecev.

Enako se kaznuje, kadar se podatki nanašajo na sredstva, ki jih družba poseduje ali upravlja za račun tretjih.

Kazen je v vsakem primeru izključena, če neresnični ali izpuščeni podatki ne spreminjajo pomembno prikaza gospodarskega, premoženjskega ali finančnega stanja družbe ali skupine družb, katere del je. Prav tako je kazen izključena, kadar neresnični ali izpuščeni podatki povzročijo spremembo dobička ali izgube poslovnega leta pred obdavčitvijo, ki ni višja od 5 %, ali spremembo neto premoženja, ki ne presega 1 %.

V nobenem primeru dejanje ni kaznivo, če je posledica predvidevanj, ki, posamezno ocenjena, ne odstopajo za več kot 10 % od pravilne ocene.

Člen 2622 (Neresnični podatki o družbi, ki so v škodo družbenikov ali upnikov)

Uprava, generalni direktorji, člani nadzornega sveta in likvidacijski upravitelji, ki z namenom prevare družbenikov ali javnosti in pridobitve neupravičenega dobička zase ali za druge, v bilanci stanja, poročilu ali drugih zakonsko določenih sporočilih o družbi, ki so namenjeni družbenikom ali javnosti, prikažejo neresnična dejstva, čeprav so ta predmet presoje, ali izpustijo podatke, katerih objavo določa zakon, o gospodarskem, premoženjskem in finančnem stanju družbe ali skupine družb, katerih del je, in tako pri naslovnikih povzročijo zmoto glede tega stanja ter povzročijo premoženjsko škodo družbenikom ali upnikom, se na podlagi prijave prizadete osebe kaznujejo z zaporom od šestih mesecev do treh let.

Postopek se uvede tudi na podlagi prijave, kadar je dejanje sestavni del drugega, tudi hujšega, kaznivega dejanja v škodo premoženja oseb, ki niso družbeniki in upniki, razen če so oškodovani država, druge javne ustanove ali Evropske skupnosti.

Če gre za družbe, za katere veljajo določbe dela IV, naslov III, poglavje II, zakonske uredbe št. 58 z dne 24. februarja 1998, se dejanja iz prvega odstavka tega člena kaznujejo z zaporom od enega leta do štirih let in se kaznivo dejanje lahko preganja po uradni dolžnosti.

Kadar se podatki nanašajo na sredstva, ki jih družba poseduje ali upravlja za račun tretjih, velja ista kazen kot za dejanja iz prvega in tretjega odstavka tega člena.

Kazen je izključena za dejanja iz prvega in tretjega odstavka, če neresnični ali izpuščeni podatki ne spreminjajo pomembno prikaza gospodarskega, premoženjskega ali finančnega stanja družbe ali skupine družb, katerih del je. Kazen je v vsakem primeru izključena, kadar neresnični ali izpuščeni podatki povzročijo spremembo dobička ali izgube poslovnega leta pred obdavčitvijo, ki ni višja od 5 %, ali spremembo neto sredstev in obveznosti, ki ne presega 1 %.

V nobenem primeru dejanje ni kaznivo, če je posledica predvidevanj, ki, posamezno ocenjena, ne odstopajo za več kot 10 % od pravilne ocene.“