Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (veliki senat) 
z dne 26. julija 2017 * 
„Pritožba – Skupna zunanja in varnostna politika – Boj proti terorizmu – Omejevalni ukrepi, sprejeti 
proti nekaterim osebam in subjektom – Zamrznitev sredstev – Skupno stališče 2001 /931/SZVP – 
Člen 1(4) in (6) – Uredba (ES) št. 2580 /2001 – Člen 2(3) – Ohranitev organizacije na seznamu oseb, 
skupin in subjektov, vpletenih v teroristična dejanja – Pogoji – Dejanska podlaga sklepov o zamrznitvi 
sredstev – Odločba, ki jo sprejme pristojni organ – Obveznost obrazložitve“ 
V zadevi C-599/14 P, 
zaradi pritožbe na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vložene 19. decembra 2014 , 
Svet E v ropske unije, ki ga zastopajo E. Finnegan, G. Étienne in B. Driessen, agenti, 
pritožnik, 
ob intervenciji 
F rancoske republike, ki jo zastopajo G. de Bergues, F. Fize, D. Colas in B. Fodda, agenti, 
intervenientka v pritožbenem postopku, 
druge stranke v postopku so 
Liberation Tigers of Tamil Eelam (LT T E ) s sedežem v Herningu (Danska), ki jo zastopata T. Buruma 
in A. M. van Eik, odvetnici, 
tožeča stranka na prvi stopnji, 
Kraljevina Nizozemska, ki jo zastopata K. Bulterman in J. Langer, agenta, 
Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, ki ga zastopajo S. Brandon, C. Crane, 
J. Kraehling in V. Kaye, agenti, skupaj z M. Gray, barrister, 
E v ropska komisija, ki jo zastopata D. Gauci in F. Castillo de la Torre, agentki, 
intervenienti na prvi stopnji, 
* Jezik postopka: angleščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :583 1 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
SODIŠČE (veliki senat), 
v sestavi K. Lenaerts, predsednik, A. Tizzano, podpredsednik, L. Bay Larsen, T. von Danwitz 
(poročevalec), J. L. da Cruz Vilaça in M. Vilaras, predsedniki senatov, J. Malenovský, E. Levits, 
J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev, C. Vajda, S. Rodin, F. Biltgen, sodniki, K. Jürimäe, sodnica, in 
C. Lycourgos, sodnik, 
generalna pravobranilka: E. Sharpston, 
sodna tajnica: V. Giacobbo-Peyronnel, administratorka, 
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 3. maja 2016 , 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 22. septembra 2016 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Svet Evropske unije s pritožbo predlaga razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 
16. oktobra 2014 , LTTE/Svet (T-208/11 in T-508/11, v nadaljevanju: izpodbijana sodba, 
EU:T:2014 :885), s katero je navedeno sodišče razglasilo za nične: 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 83/2011 z dne 31. januarja 2011 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 
št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 610/2010 (UL 2011 , L 28, str. 14); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 687/2011 z dne 18. julija 2011 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 
št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 610/2010 in št. 83/2011 (UL 2011 , L 188, 
str. 2); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1375 /2011 z dne 22. decembra 2011 o izvajanju člena 2(3) Uredbe 
(ES) št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 687/2011 (UL 2011 , L 343, str. 10); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 542/2012 z dne 25. junija 2012 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 
št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 1375 /2011 (UL 2012 , L 165, str. 12); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1169 /2012 z dne 10. decembra 2012 o izvajanju člena 2(3) Uredbe 
(ES) št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 542/2012 (UL 2012 , L 337, str. 2); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 714/2013 z dne 25. julija 2013 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 
št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 1169 /2012 (UL 2013 , L 201, str. 10); 
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 125/2014 z dne 10. februarja 2014 o izvajanju člena 2(3) Uredbe 
(ES) št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 714/2013 (UL 2014 , L 40, str. 9) in 
ECLI:EU:C:2017 :583 2 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
– Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 790/2014 z dne 22. julija 2014 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 
št. 2580 /2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti 
terorizmu ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 125/2014 (UL 2014 , L 217, str. 1) 
(v nadaljevanju skupaj: sporni akti), v delu, v katerem se ti akti nanašajo na Liberation Tigers of Tamil 
Eelam (LTTE) (Osvobodilni tigri tamilskega Eelama, v nadaljevanju: LTTE). 
Pravni okvir 
Resolucija 1373 (2001 ) Varnostnega sveta Združenih narodov 
2 Varnostni svet Združenih narodov je 28. septembra 2001 sprejel Resolucijo 1373 (2001 ) o določitvi 
široke strategije za boj proti terorizmu in zlasti proti financiranju terorizma. Točka 1(c) te resolucije 
med drugim določa, da vse države nemudoma zamrznejo denarna sredstva in drugo finančno 
premoženje ali gospodarske vire oseb, ki izvršujejo ali nameravajo izvršiti teroristična dejanja, jih 
omogočajo ali pri tem sodelujejo, subjektov, ki pripadajo tem osebam ali jih te nadzirajo, ter oseb ali 
subjektov, ki delujejo v imenu ali po navodilih teh oseb in subjektov. 
3 Navedena resolucija ne vsebuje seznama oseb, za katere je treba uporabiti te omejevalne ukrepe. 
Pravo Unije 
Skupno stališče 2001 /931/SZVP 
4 Za izvrševanje resolucije 1373 (2001 ) je Svet 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001 /931/SZVP 
o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 18, 
zvezek 1, str. 217). 
5 Člen 1 tega Skupnega stališča določa: 
„1. To skupno stališče se uporablja v skladu z določbami navedenih členov [členov, ki sledijo,] za 
osebe, skupine in subjekte, vpletene v teroristična dejanja in naštete v Prilogi. 
[…] 
4. Seznam v Prilogi je sestavljen na podlagi točnih podatkov ali gradiva iz s tem povezanega dosjeja, ki 
prikazuje, da je odločitev glede oseb, skupin ali subjektov sprejel pristojni organ, ne glede na to, ali gre 
za začetek preiskave ali pregon zaradi terorističnega dejanja, poskusa ali omogočanja takega dejanja ali 
sodelovanja pri njem s podlago na trdnih in zaupanja vrednih dokazih ali indicih ali obsodbe za taka 
dejanja. Osebe, skupine in subjekti, ki jih je Varnostni svet Združenih narodov opredelil kot povezane 
s terorizmom in proti katerim je odredil sankcije, se lahko vključijo na seznam. 
V tem odstavku ‚pristojni organ‘ pomeni pravosodni organ, ali kjer pravosodni organi nimajo 
pristojnosti na področju, za katerega velja ta odstavek, enakovredni pristojni organ. 
[…] 
6. Imena oseb in subjektov na seznamu v Prilogi se preverjajo v rednih obdobjih in najmanj enkrat na 
šest mesecev, da se zagotovi utemeljenost njihovega zadržanja v seznamu.“ 
ECLI:EU:C:2017 :583 3 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
Uredba (ES) št. 2580 /2001 
6 Svet menil, da je izvajanje ukrepov iz Skupnega stališča 2001 /931 treba urediti na ravni Skupnosti, zato 
je sprejel Uredbo (ES) št. 2580 /2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za 
nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 18, 
zvezek 1, str. 207). 
7 Člen 2 te uredbe določa: 
„1. Razen izjem dopustnih v skladu s členoma 5 in 6: 
(a) se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo 
fizični ali pravni osebi, skupini ali organizaciji, navedeni na seznamu iz odstavka 3, ki so v njeni 
lasti ali s katerimi ta razpolaga; 
(b) se nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri ne dajo v razpolaganje, 
bodisi neposredno ali posredno, ali v korist fizični ali pravni osebi, skupini ali organizaciji 
s seznama iz odstavka 3. 
2. Razen izjem dopustnih v skladu s členoma 5 in 6 je fizični ali pravni osebi, skupini ali organizaciji 
s seznama iz odstavka 3 prepovedano omogočati finančne storitve ali storitve v njeno korist. 
3. Svet soglasno določi, pregleda in spremeni seznam oseb, skupin in organizacij, za katere velja ta 
uredba, v skladu z določbami člena 1(4), (5) in (6) Skupnega stališča 2001 /931/SZVP; ta seznam 
vsebuje: 
(i) fizične osebe, ki izvajajo ali poskušajo izvajati kakršno koli teroristično dejanje, sodelujejo pri njem 
ali omogočajo njegovo izvajanje; 
(ii) pravne osebe, skupine ali organizacije, ki izvajajo ali poskušajo izvajati kakršno koli teroristično 
dejanje, sodelujejo pri njem ali omogočajo njegovo izvajanje; 
(iii) pravne osebe, skupine ali organizacije, ki so bodisi v lasti ene ali več fizičnih ali pravnih oseb, 
skupin ali organizacij, navedenih v točkah (i) in (ii), bodisi jih te nadzorujejo; ali 
(iv) fizične ali pravne osebe, skupine ali organizacije, ki delujejo v imenu ali pod vodstvom ene ali več 
fizičnih ali pravnih oseb, skupin ali organizacij, navedenih v točkah (i) in (ii).“ 
Dejansko stanje in sporni akti 
8 Svet je 29. maja 2006 sprejel Sklep o izvajanju člena 2(3) Uredbe št. 2580 /2001 in razveljavitvi Sklepa 
2005 /930/ES (2006 /379/ES) (UL 2006 , L 144, str. 21). Svet je s tem sklepom LTTE uvrstil na seznam iz 
člena 2(3) Uredbe št. 2580 /2001 (v nadaljevanju: sporni seznam). 
9 S poznejšimi akti Sveta, med drugim s spornimi akti, je bila uvrstitev LTTE na ta seznam ohranjena. 
10 V obrazložitvah teh aktov je Svet LTTE opisal kot teroristično skupino in navedel vrsto terorističnih 
dejanj, ki naj bi jih LTTE storili od leta 2005 . Menil je, da „čeprav je nedavni vojaški poraz LTTE 
močno oslabil njeno strukturo, je verjetni namen te organizacije nadaljevati teroristične napade 
v Šrilanki“. Svet je poleg tega med drugim omenil odločbi Združenega kraljestva Velika Britanija in 
Severna Irska iz leta 2001 o prepovedi LTTE in zamrznitvi njihovih sredstev (v nadaljevanju skupaj: 
odločbi Združenega kraljestva) in odločbo o prepovedi LTTE, ki so jo leta 1992 sprejeli indijski organi 
in ki naj bi bila potrjena leta 2004 (v nadaljevanju: odločba indijskih organov). Ker je Svet v zvezi 
ECLI:EU:C:2017 :583 4 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
z odločbama Združenega kraljestva in – samo v obrazložitvi Izvedbene uredbe št. 790/2014 – v zvezi 
z odločbo indijskih organov ugotovil, da so bile te redno preizkušane oziroma da je bilo zoper njih 
mogoče vložiti pritožbo ali zahtevo za revizijo, je menil, da so te odločbe sprejeli pristojni organi 
v smislu člena 1(4) Skupnega stališča 2001 /931. Nazadnje je Svet ugotovil, da so navedene odločbe še 
vedno veljavne, in je štel, da razlogi, ki so upravičevali uvrstitev LTTE na sporni seznam, ostajajo 
veljavni. 
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba 
11 LTTE so 11. aprila 2011 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložili tožbo, vpisano pod opravilno 
številko T-208/11, s katero so predlagali razglasitev ničnosti Izvedbene uredbe št. 83/2011 v delu, 
v katerem se je nanašala nanje. 
12 LTTE so z vlogo, ki je bila 28. septembra 2011 vložena v sodnem tajništvu Splošnega sodišča in 
dopolnjena 19. oktobra 2011 , vložili tožbo, vpisano pod opravilno številko T-508/11, s katero so 
predlagali razglasitev ničnosti Izvedbene uredbe št. 687/2011 v delu, v katerem se je nanašala nanje. 
13 Ker je Svet med postopkom sprejel uredbe št. 1375 /2011 , 542/2012 , 1169 /2012 , 714/2013 , 125/2014 in 
790/2014 , s katerimi so bile razveljavljene in nadomeščene prejšnje izvedbene uredbe, so LTTE 
zaporedoma prilagodili svoje prvotne predloge tako, da so s tožbo predlagali tudi razglasitev ničnosti 
zadnjenavedenih uredb v delu, v katerem so se nanašale nanje. 
14 LTTE so v utemeljitev svojih predlogov v bistvu navedli sedem tožbenih razlogov, in sicer šest tožbenih 
razlogov, skupnih zadevam T-208/11 in T-508/11, ter sedmi tožbeni razlog v zadevi T-508/11. Šest 
tožbenih razlogov, skupnih tema zadevama, se je nanašalo, prvič, na neupoštevnost Uredbe 
št. 2580 /2001 za spor med LTTE in šrilanško vlado, drugič, napačno opredelitev LTTE kot teroristične 
organizacije v smislu člena 1(3) Skupnega stališča 2001 /931, tretjič, neobstoj odločbe pristojnega 
organa, četrtič, neobstoj preverjanja, ki se zahteva s členom 1(6) Skupnega stališča 2001 /931, petič, 
kršitev obveznosti obrazložitve, in šestič,kršitev pravice tožeče stranke do obrambe in učinkovitega 
sodnega varstva. Sedmi tožbeni razlog, naveden le v zadevi T-508/11, se je nanašal na kršitev načel 
sorazmernosti in subsidiar nosti. 
15 Splošno sodišče je, potem ko je zavrnilo prvi tožbeni razlog, ugodilo četrtemu, petemu in šestemu 
tožbenemu razlogu ter delno tretjemu tožbenemu razlogu, na podlagi tega pa je sporne akte razglasilo 
za nične v delu, v katerem so se nanašali na LTTE. 
Predlogi strank in postopek pred Sodiščem 
16 Svet Sodišču predlaga, naj: 
– izpodbijano sodbo razveljavi; 
– dokončno odloči o vprašanjih, ki so predmet te pritožbe, in tožbi LTTE zavrne, ter 
– LTTE naloži plačilo stroškov, ki jih je imel Svet na prvi stopnji in v okviru te pritožbe. 
17 LTTE Sodišču predlagajo, naj: 
– pritožbo Sveta zavrne; 
– potrdi izpodbijano sodbo in 
ECLI:EU:C:2017 :583 5 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
– Svetu naloži plačilo stroškov v zvezi s to pritožbo in potrdi izpodbijano sodbo v delu, v katerem je 
Svetu naloženo plačilo stroškov v zvezi s postopkom pred Splošnim sodiščem. 
18 Francoska republika, Kraljevina Nizozemska, Združeno kraljestvo in Evropska komisija intervenirajo 
v podporo predlogom Sveta. 
Pritožba 
Prvi pritožbeni razlog 
Trditve strank 
19 Svet ob podpori vlade Združenega kraljestva v okviru prvega pritožbenega razloga Splošnemu sodišču 
očita, da je v točkah 141 in od 146 do 148 izpodbijane sodbe razsodilo, da bi moral v obrazložitvah 
spornih aktov dokazati, da je preveril, ali v indijskem pravnem redu obstaja varstvo pravic do obrambe 
in učinkovitega sodnega varstva, enakovredno jamstvu na ravni Evropske unije. Svet, ki sicer priznava, 
da mora obstoj takega varstva preveriti, če se, tako kot v obravnavani zadevi, opre na odločbo, ki jo 
izda organ tretje države, trdi, da mu Skupno stališče 2001 /931 ne nalaga, naj vključi obrazložitev 
v zvezi s tem preverjanjem. 
20 Po mnenju Sveta mu tudi ob predpostavki, da je dolžan dokazati, da so v postopkih, ki veljajo v tretji 
državi, zagotovljena jamstva v zvezi s pravico do obrambe in učinkovitega sodnega varstva enakovredna 
tistim, ki so določena na ravni Unije, ni mogočeočitati tega, da je to dokazal v svojem odgovoru na 
tožbo namesto v obrazložitvi spornih aktov. Ker bi tretja država lahko štela, da je komentar v tej 
obrazložitvi v zvezi z njenim spoštovanjem ali nespoštovanjem pravice do obrambe in učinkovitega 
sodnega varstva vmešavanje v njene notranje zadeve, naj bi obrazložitev, ki jo zahteva Splošno sodišče, 
Svetu onemogočala, da se opre na odločbe tretjih držav. Položaj bi bil drugačen, če bi bilo Svetu 
dovoljeno, da oblikuje svoja stališča o pravnem sistemu zadevne tretje države v svojih pisanjih, 
predloženih pri sodiščih Unije, pri katerih bi za ta veljala določena zaupnost. 
21 LTTE te trditve prerekajo. 
Presoja Sodišča 
22 Da bi bilo mogoče odločiti o tem pritožbenem razlogu, je treba najprej ugotoviti, da je Splošno sodišče 
vtočkah od 125 do 136 izpodbijane sodbe pravilno razlagalo pojem „pristojni organ“ v smislu 
člena 1(4) Skupnega stališča 2001 /931, tako da ta pojem ne zajema zgolj organov držav članic, temve č 
lahko načeloma vključuje tudi organe tretjih držav. 
23 Ta razlaga, ki je stranke v okviru te pritožbe sicer ne prerekajo, je namreč upravičena, prvič,ob 
upoštevanju besedila člena 1(4) Skupnega stališča 2001 /931, ki pojma „pristojni organi“ ne omejuje 
zgolj na organe držav članic, in drugič, ob upoštevanju cilja tega skupnega stališča, ki je bilo sprejeto 
za izvajanje Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1373 (2001 ), katere namen je okrepitev 
boja proti terorizmu na svetovni ravni s sistematičnim in tesnim sodelovanjem vseh držav. 
24 Ob tem je Splošno sodišče v točki 139 izpodbijane sodbe prav tako pravilno razsodilo, v bistvu, da 
mora Svet, preden se opre na odločbo organa tretje države, preveriti, ali je bila ta odločba sprejeta ob 
spoštovanju pravice do obrambe in pravice do učinkovitega sodnega varstva. 
ECLI:EU:C:2017 :583 6 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
25 Sodišče je namrečže večkrat odločilo, da mora Svet pri sprejemanju omejevalnih ukrepov spoštovati 
temeljne pravice, ki so del pravnega reda Unije, med katerimi sta med drugim spoštovanje pravice do 
obrambe in učinkovitega sodnega varstva (glej v tem smislu sodbi z dne 18. julija 2013 , Komisija in 
drugi/Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točki 97 in 98, ter z dne 
28. novembra 2013 , Svet/Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, C-348/12 P, 
EU:C:2013 :776, točki 65 in 66). 
26 V zvezi s tem nujnost, da se opravi preveritev, opisana v točki 24 te sodbe, ki jo Svet v okviru te 
pritožbe izrecno priznava, izhaja zlasti iz namena zahteve, določene v členu 1(4) Skupnega stališča 
2001 /931, v skladu s katero mora prvotna uvrstitev osebe ali subjekta na sporni seznam temeljiti na 
odločbi, ki jo sprejme pristojni organ. Namen te zahteve je varovati zadevne osebe oziroma subjekte 
z zagotavljanjem, da njihova prvotna uvrstitev na ta seznam temelji na dovolj trdni dejanski podlagi 
(glej v tem smislu sodbo z dne 15. novembra 2012 , Al-Aqsa/Svet in Nizozemska/Al-Aqsa, 
C-539/10 P in C-550/10 P, EU:C:2012 :711, točka 68). Ta cilj pa je mogoče doseči, le če so odločbe 
tretjih držav, na katere Svet opre prvotne uvrstitve oseb ali subjektov na navedeni seznam, sprejete ob 
spoštovanju pravice do obrambe in učinkovitega sodnega varstva. 
27 To ugotovitev poleg tega potrjuje točka 4 dokumenta, naslovljenega „Working methods of the Working 
Party on implementation of Common Position 2001 /931 on the application of specific measures to 
combat terrorism“ (Delovne metode delovne skupine za izvajanje Skupnega stališča 2001 /931 
z uporabo posebnih ukrepov za boj proti terorizmu), ki je v Prilogi II k dokumentu Sveta 
10826 /1/07 REV 1 z dne 28. junija 2007 in iz katere izhaja, da če se Svet pri utemeljitvi uvrstitve 
osebe ali subjekta na sporni seznam opre na predlog tretje države, preuči, ali so s tem predlogom 
spoštovane človekove pravice, zlasti pravica do učinkovitega pravnega sredstva in pravica do 
nepristranskega sodišča. 
28 Ker Svet izpodbija nujnost obrazložitve v obrazložitvenem delu spornih aktov in zatrjuje, da je preveril, 
ali je bila odločba indijskih organov sprejeta ob spoštovanju pravice do obrambe in učinkovitega 
sodnega varstva, je treba opozoriti, da lahko Sodišče na podlagi pritožbe opravi nadzor nad presojo, ki 
jo opravi Splošno sodišče v zvezi s tem, ali je obrazložitev zadostna (sodba z dne 18. julija 2013 , 
Komisija in drugi/Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točka 140 in navedena 
sodna praksa). 
29 Namen obveznosti obrazložitve akta, ki posega v položaj, ki je nujno povezan z načelom spoštovanja 
pravice do obrambe, je po eni strani dati zadevni osebi na voljo dovolj podatkov, da ugotovi, ali je akt 
dobro utemeljen in ali vsebuje morebitne napake, na podlagi katerih bi ta lahko izpodbijala njegovo 
veljavnost pred sodiščem Unije, in po drugi temu omogočiti izvajanje nadzora nad zakonitostjo 
navedenega akta (sodbi z dne 18. februarja 2016 , Svet/Bank Mellat, C-176/13 P, EU:C:2016 :96, 
točka 74, in z dne 21. aprila 2016 , Svet/Bank Saderat Iran, C-200/13 P, EU:C:2016 :284, točka 70). 
30 V obrazložitvi takega akta morajo tako biti vsekakor navedena dejstva in pravni preudarki, ki so za 
namen akta bistvenega pomena (glej v tem smislu sodbe z dne 11. januarja 2007 , Technische 
Glaswerke Ilmenau/Komisija, C-404/04 P, neobjavljena, EU:C:2007 :6, točka 30; z dne 1. julija 2008 , 
Chronopost in La Poste/UFEX in drugi, C-341/06 P in C-342/06 P, EU:C:2008 :375, točka 96, ter z dne 
10. julija 2008 , Bertelsmann in Sony Corporation of America/Impala, C-413/06 P, EU:C:2008 :392, 
točka 169). 
31 Ob upoštevanju cilja – navedenega v točki 26 te sodbe – zahteve, v skladu s katero mora prvotna 
uvrstitev osebe oziroma subjekta na sporni seznam temeljiti na odločbi, ki jo sprejme pristojni organ, 
je treba šteti, da če se Svet pri tej uvrstitvi opre na odločbo tretje države, je jamstvo, da je bila ta 
odločba sprejeta ob spoštovanju pravice do obrambe in učinkovitega sodnega varstva, bistvenega 
pomena za namen navedene uvrstitve in poznejših odločb o zamrznitvi sredstev. Svet mora zato 
v obrazložitvi teh odločb predložiti informacije, na podlagi katerih je mogoče šteti, da je preveril 
spoštovanje teh pravic. 
ECLI:EU:C:2017 :583 7 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
32 Te ugotovitve ne more ovreči trditev Sveta iz točke 20 te sodbe. 
33 Cilj obveznosti obrazložitve je namreč zadevni osebi omogočiti, da se ob popolnem poznavanju zadeve 
odloči, ali je koristno vložiti tožbo pri pristojnem sodišču (glej v tem smislu sodbi z dne 4. junija 2013 , 
ZZ, C-300/11, EU:C:2013 :363, točka 53, in z dne 18. julija 2013 , Komisija in drugi/Kadi, C-584/10 P, 
C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točka 100). Za to zadostuje, da Svet v obrazložitvi odločbe 
o zamrznitvi sredstev na kratko navede razloge, iz katerih meni, da je bila odločba tretje države, na 
katero se namerava opreti, sprejeta ob spoštovanju pravice do obrambe in učinkovitega sodnega 
varstva. 
34 Ker se Svet lahko opre le na odločbo tretje države, s katero je spoštovana pravica do obrambe in 
učinkovitega sodnega varstva, obrazložitev, kakršna je ta, ki je bila opisana v prejšnji točki, ne more 
pomeniti vmešavanja v notranje zadeve zadevne tretje države. 
35 Poleg tega ob upoštevanju sodne prakse, navedene v točki 33 te sodbe, trditve Sveta, da mu mora biti 
dovoljeno oblikovati svoja stališča o pravnem sistemu zadevne tretje države, in sicer ne v obrazložitvi 
odločb o zamrznitvi sredstev, temve č v svojih pisanjih, predloženih pri sodiščih Unije, ni mogoče 
sprejeti. 
36 V tej zadevi, kot je navedlo Splošno sodišče vtočkah 141 in 145 izpodbijane sodbe, je v obrazložitvah 
izvedbenih uredb št. 83/2011 , 687/2011 , 1375 /2011 , 542/2012 , 1169 /2012 , 714/2013 in 125/2014 zgolj 
ugotovljeno, da je indijska vlada leta 1992 prepovedala LTTE na podlagi Unlawful Activities Act 1967 
(zakon o nezakonitih dejavnostih iz leta 1967 ) in jih nato vključila na seznam terorističnih organizacij, 
navedenih v prilogi k Unlawful Activities Prevention (Amendment) Act 2004 (zakon (spremem ba 
zakona) o preprečevanju nezakonitih dejavnosti iz leta 2004 ). V obrazložitvi Izvedbene uredbe 
št. 790/2014 je ta ugotovitev zgolj dopolnjena z navedbo, da oddelka 36 in 37 zakona o nezakonitih 
dejavnostih iz leta 1967 vključujeta določbe za pritožbo in revizijo indijskega seznama oseb in 
subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, da odločbo o prepovedi LTTE kot nezakonitega 
združenja redno preizkuša indijski notranji minister, da je bila zadnja revizija opravljena 14. maja 
2012 in da je indijski notranji minister po reviziji, ki jo je opravilo sodišče, ustanovljeno v skladu 
z zakono m o nezakonitih dejavnostih iz leta 1967 , opredelitev LTTE kot subjekta, vpletenega 
v teroristična dejanja, potrdil 11. decembra 2012 . 
37 Niti v izvedbenih uredbah št. 83/2011 , 687/2011 , 1375 /2011 , 542/2012 , 1169 /2012 , 714/2013 in 
125/2014 niti v Izvedbeni uredbi št. 790/2014 ni naveden noben element, na podlagi katerega bi bilo 
mogoče šteti, da je Svet preveril, ali je bila odločba indijskih organov sprejeta ob spoštovanju pravic 
do obrambe in učinkovitega sodnega varstva. Na podlagi obrazložitve teh uredb torej ni mogoče 
ugotoviti, ali je Svet izpolnil svojo obveznost preveritve v zvezi s tem. 
38 Zato je Splošno sodišče zlasti v točkah 142, 146, 147 in 149 izpodbijane sodbe pravilno štelo, da sporni 
akti niso bili zadostno obrazloženi. 
39 Prvi pritožbeni razlog je torej treba zavrniti. 
Drugi pritožbeni razlog 
Trditve strank 
40 Svet v okviru drugega pritožbenega razloga, ki se nanaša zlasti na točke 173, 175, od 186 do 189, 198, 
od 202 do 204, 212, 213 in 225 izpodbijane sodbe, trdi, prvič, da ta sodba temelji na napačni 
predpostavki, da mora Svet redno predlagati nove razloge za ohranitev LTTE na spornem seznamu. 
Če ne pride do razglasitve ničnosti ali umika nacionalnih odločb, s katerimi je bila upravičena prvotna 
ECLI:EU:C:2017 :583 8 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
uvrstitev LTTE na ta seznam, in če ni drugih elementov, ki bi govorili v prid njihovemu umiku iz 
navedenega seznama, naj bi Svet lahko LTTE ohranil na spornem seznamu zgolj na podlagi 
nacionalnih odločb, s katerimi je bila upravičena prvotna uvrstitev tega subjekta na ta seznam. 
41 Svet zatrjuje, drugič, da je Splošno sodišče neutemeljeno zavrnilo uporabo informacij, pridobljenih iz 
javnih virov, za namene rednih preverjanj. Svet meni, da mu mora biti omogočeno, da se pri tem opre 
na druge elemente, ki niso nacionalne odločbe, ker naj pogosto ne bi obstajala nobena nacionalna 
odločba, sprejeta po prvotni uvrstitvi osebe ali subjekta na sporni seznam. Razlogovanje Splošnega 
sodišča naj bi bilo v nasprotju s ciljem boja proti terorizmu iz Skupnega stališča 2001 /931. 
42 Komisija in države članice, ki so bile stranke v postopku pred Sodiščem, podpirajo trditve Sveta in 
poudarjajo zlasti razlikovanje, ki se v Skupnem stališču 2001 /931 uporablja med prvotno uvrstitvijo 
subjekta na sporni seznam iz člena 1(4) tega skupnega stališča na eni strani in poznejšimi preverjanji, 
določenimi v njegovem členu 1(6), na drugi. 
43 Po mnenju LTTE pa je Splošno sodišče pravilno štelo, da če se Svet odloči predložiti nove razloge za 
njihovo ohranitev na spornem seznamu, morajo ti razlogi izhajati iz nacionalnih odločb v smislu 
člena 1(4) Skupnega stališča 2001 /931, in ne iz tiska ali interneta. Trditev Sveta, da lahko za 
utemeljitev ohranitve uvrstitve na sporni seznam uporabi javne informacije, naj bi bila v nasprotju 
z dvostopenjskim sistemom, določenim s Skupnim stališčem 2001 /931 in sodbo z dne 15. novembra 
2012 , Al-Aqsa/Svet in Nizozemska/Al-Aqsa (C-539/10 P in C-550/10 P, EU:C:2012 :711). 
Presoja Sodišča 
44 Drugi pritožbeni razlog se nanaša na pogoje, pod katerimi lahko Svet v okviru preverjanja uvrstitve 
osebe ali subjekta na sporni seznam, ki ga mora opraviti v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 
2001 /931, to osebo ali subjekt ohrani na navedenem seznamu. Da bi bilo mogoče opredeliti te pogoje, 
je treba člen 1(6) Skupnega stališča 2001 /931 razlagati zlasti ob upoštevanju njegove povezave 
s členom 1(4) tega skupnega stališča, ki ureja pogoje za prvotno uvrstitev zadevne osebe ali subjekta 
na navedeni seznam. 
45 Sodišče je v zvezi s prvotnimi odločbami o zamrznitvi sredstev razsodilo, da se besedilo člena 1(4) 
Skupnega stališča 2001 /931 sklicuje na odločitev nacionalnega organa, pri čemer se zahtevajo natančni 
podatki ali gradivo iz spisa, iz katerih je razvidno, da je bila taka odločitev sprejeta. Namen te zahteve je 
zagotoviti, da je – če Evropska unija nima možnosti, da bi sama opravila preiskave v zvezi 
z vpletenostjo neke osebe ali subjekta v teroristična dejanja – sklep Sveta o prvotni uvrstitvi osebe ali 
subjekta na sporni seznam sprejet na podlagi dovolj trdnih dejstev, ki Svetu omogočajo ugotovitev, da 
obstaja nevarnost, da bo v primeru nesprejetja ukrepov za preprečevanje zadevna oseba ali subjekt 
nadaljeval svojo vpletenost v teroristične dejavnosti (glej v tem smislu sodbo z dne 15. novembra 
2012 , Al-Aqsa/Svet in Nizozemska/Al-Aqsa, C-539/10 P in C-550/10 P, EU:C:2012 :711, točke 69, 
79 in 81). 
46 Nasprotno pa, kar zadeva poznejše odločbe o zamrznitvi sredstev, iz sodne prakse Sodišča izhaja, da je 
pri preverjanju, ali je neko osebo ali subjekt treba obdržati na spornem seznamu, pomem bno, ali se je 
dejansko stanje od vpisa te osebe ali tega subjekta na ta seznam ali od prejšnjega preverjanja 
spremenilo toliko, da na njegovi podlagi ni več mogoče sprejeti enakega sklepa glede vpletenosti 
zadevne osebe v teroristične dejavnosti (sodba z dne 15. novembra 2012 , Al-Aqsa/Svet in 
Nizozemska/Al-Aqsa, C-539/10 P in C-550/10 P, EU:C:2012 :711, točka 82). 
47 V obravnavani zadevi je Splošno sodišče v točkah 173 in 202 izpodbijane sodbe štelo, da je imel 
seznam terorističnih dejanj, ki naj bi jih LTTE storili od leta 2005 , v obrazložitvi spornih aktov, 
odločilno vlogo pri tem, da je Svet zamrznitev sredstev LTTE ohranil v veljavi. Splošno sodiščeje 
vtočkah 187 in 204 izpodbijane sodbe razsodilo, da mora biti sklicevanje na vsako novo teroristično 
ECLI:EU:C:2017 :583 9 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
dejanje, ki ga Svet vključi v obrazložitev pri preverjanju na podlagi člena 1(6) Skupnega stališča 
2001 /931, predmet preizkusa in nacionalne odločbe, ki jo sprejme pristojni organ. Ker je Splošno 
sodišče med drugim v točkah 186 in 207 izpodbijane sodbe ugotovilo, da Svet svojih navedb v zvezi 
s terorističnimi dejanji, ki naj bi jih LTTE storili od leta 2005 , ni oprl na take odločbe, temve č na 
podatke, ki jih je pridobil iz tiska in interneta, je sporne akte razglasilo za nične. 
– Prvi del drugega pritožbenega razloga 
48 Svet v okviru prvega dela drugega pritožbenega razloga trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo 
pravo s tem, da je štelo, da bi moral redno predlagati nove razloge za ohranitev LTTE na spornem 
seznamu in da LTTE – če ni drugih elementov, ki bi govorili v prid umiku tega subjekta iz navedenega 
seznama – ni smel ohraniti na tem seznamu zgolj na podlagi nacionalnih določb, s katerimi je bila 
upravičena njihova prvotna uvrstitev na ta seznam. 
49 Iz preučitve prvega pritožbenega razloga izhaja, da je Splošno sodišče pravilno ugotovilo, da sporni akti 
niso zadostno obrazloženi, kar zadeva jamstvo, da je bila odločba indijskih organov sprejeta ob 
spoštovanju pravice do obrambe in učinkovitega sodnega varstva. Prvi del drugega pritožbenega 
razloga je zato brezpredmeten v delu, v katerem se nanaša na odločbo indijskih organov. 
50 V zvezi z delom, v katerem se prvi del drugega pritožbenega razloga nanaša na odločbi Združenega 
kraljestva, je treba ugotoviti, da je Splošno sodišče, kot je razvidno med drugim iz točke 196 
izpodbijane sodbe, vsaj implicitno menilo, da ti odločbi kot taki nista zadostna podlaga za ohranitev 
LTTE na spornem seznamu. 
51 V zvezi s tem je treba opozoriti, da iz sodne prakse, navedene v točki 46 te sodbe, izhaja, da lahko Svet 
v okviru preverjanja iz člena 1(6) Skupnega stališča 2001 /931 zadevno osebo ali subjekt ohrani na 
spornem seznamu, če ugotovi, da še vedno obstaja tveganje njene vpletenosti v teroristične dejavnosti, 
s katerimi je bila upravičena njena prvotna uvrstitev na ta seznam. Ohranitev osebe ali subjekta na 
spornem seznamu tako v bistvu pomeni ohranitev prvotne uvrstitve. 
52 V okviru preverjanja, ali še vedno obstaja tveganje vpletenosti zadevne osebe ali subjekta v teroristične 
dejavnosti, je treba ustrezno upoštevati nadaljnjo usodo nacionalne odločbe, ki je bila podlaga za 
prvotno uvrstitev te osebe ali subjekta na sporni seznam, zlasti razveljavitev ali umik te nacionalne 
odločbe zaradi novih dejstev oziroma elementov ali zaradi spremem be v presoji, ki jo opravi pristojni 
nacionalni organ. 
53 Pri tem se v obravnavani zadevi postavlja vprašanje, ali lahko ohranitev veljavnosti nacionalne odločbe, 
ki je bila podlaga za prvotno uvrstitev na sporni seznam, kot taka zadostuje za ohranitev zadevne osebe 
ali subjekta na tem seznamu. 
54 V zvezi s tem, če ob upoštevanju preteklega časa in glede na spremem be razmer v obravnavani zadevi 
zgolj na podlagi dejstva, da nacionalna odločba, ki je bila podlaga za prvotno uvrstitev, ostane veljavna, 
ni več mogoče ugotoviti, da tveganje vpletenosti zadevne osebe ali subjekta v teroristične dejavnosti še 
vedno obstaja, se mora Svet pri ohranitvi te osebe ali tega subjekta na navedenem seznamu opreti na 
posodobljeno presojo položaja, ob upoštevanju novejših dejanskih elementov, ki kažejo na to, da 
navedeno tveganje še vedno obstaja (glej po analogiji sodbo z dne 18. julija 2013 , Komisija in 
drugi/Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točka 156). 
55 V obravnavani zadevi je med sprejetjem odločb Združenega kraljestva, ki sta bili podlaga za prvotno 
uvrstitev LTTE na sporni seznam, leta 2001 – do te uvrstitve je prišlo leta 2006 – in sprejetjem 
spornih aktov od leta 2011 do leta 2014 preteklo precej časa. Poleg tega so LTTE, kot je Svet navedel 
v obrazložitvi spornih aktov, doživeli vojaški poraz, ki ga je šrilanška vlada razglasila maja 2009 in ki je 
to organizacijo močno oslabil. Svet bi zato moral ohranitev LTTE na tem seznamu opreti na novejše 
ECLI:EU:C:2017 :583 10 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
elemente, ki bi kazali na to, da je tveganje vpletenosti LTTE v teroristične dejavnosti še vedno obstajala. 
Zato Splošno sodišče v nasprotju s tem, kar trdi Svet, ni napačno uporabilo prava s tem, da je menilo, 
vsaj implicitno, da odločbi Združenega kraljestva kot taki nista zadostna podlaga za utemeljitev spornih 
aktov. 
56 Prvi del drugega pritožbenega razloga je treba zato zavrniti. 
– Drugi del drugega pritožbenega razloga 
57 V zvezi z drugim delom drugega pritožbenega razloga Svet trdi, da je Splošno sodišče napačno 
uporabilo pravo s tem, da je med drugim v točkah od 187 do 189, od 202 do 204 in 225 izpodbijane 
sodbe razsodilo, da bi se Svet pri ohranitvi osebe ali subjekta na spornem seznamu moral opreti 
izključno na elemente v nacionalnih odločbah pristojnih organov in da je Svet kršil tako člen 1 
Skupnega stališča 2001 /931 kot obveznost obrazložitve s tem, da se je v obravnavani zadevi oprl na 
informacije, pridobljene iz tiska in interneta. 
58 Kar zadeva, na prvem mestu, člen 1 Skupnega stališča 2001 /931, je treba najprej poudariti, da ta člen 
uvaja razlikovanje med prvotno uvrstitvijo osebe ali subjekta na sporni seznam iz njegovega 
odstavka 4 na eni strani in ohranitvijo na tem seznamu osebe ali subjekta, ki je na njem že navedena, iz 
odstavka 6 na drugi. 
59 V skladu s členom 1(4) Skupnega stališča 2001 /931 se za prvotno uvrstitev osebe ali subjekta na sporni 
seznam zahteva obstoj nacionalne odločbe, ki jo izda pristojni organ, ali odločbe Varnostnega sveta 
Združenih narodov, s katero je naložena sankcija. 
60 Nasprotno pa tega pogoja ne vsebuje člen 1(6) tega skupnega stališča, ki določa, da se „imena oseb in 
subjektov na seznamu v Prilogi […] preverjajo v rednih obdobjih in najmanj enkrat na šest mesecev, 
da se zagotovi utemeljenost njihovega zadržanja v seznamu.“ 
61 To razlikovanje je, kot je bilo poudarjeno v točki 51 te sodbe, mogoče pojasniti s tem, da je ohranitev 
osebe ali subjekta na spornem seznamu v bistvu ohranitev prvotne uvrstitve, zato je pogoj zanjo ta, da 
še vedno obstaja tveganje vpletenosti zadevne osebe ali subjekta v teroristične dejavnosti, kot ga je na 
začetku ugotovil Svet na podlagi nacionalne odločbe, ki je bila podlaga za prvotno uvrstitev. 
62 Čeprav se s členom 1(6) Skupnega stališča 2001 /931 zahteva, da Svet najmanj enkrat na šest mesecev 
opravi „preverja[nje]“, da se prepriča, da je „zadržanje“ na tem seznamu osebe ali subjekta, ki je bila že 
uvrščena na navedeni seznam na podlagi nacionalne odločbe, ki jo je sprejel pristojni organ, še vedno 
utemeljeno, se s tem členom ne zahteva, da mora biti vsakršen nov element, na katerega se sklicuje 
Svet pri utemeljevanju zadržanja zadevne osebe ali subjekta na spornem seznamu, predmet nacionalne 
odločbe, ki jo je pristojni organ sprejel po sprejetju odločbe, ki je bila podlaga za prvotno uvrstitev. 
Splošno sodišče je s postavitvijo take zahteve pogoj v zvezi z obstojem take odločbe, ki je v členu 1(4) 
Skupnega stališča 2001 /931 določen zgolj glede prvotne uvrstitve osebe ali subjekta na navedeni 
seznam, preneslo na preverjanja, ki jih mora Svet opraviti na podlagi člena 1(6) tega skupnega stališča. 
Splošno sodišče pri tem ni upoštevalo razlikovanja, ki obstaja med odločbo o prvotni uvrstitvi osebe ali 
subjekta na sporni seznam in poznejšo odločbo, s katero se zadevna oseba ali subjekt na tem seznamu 
ohrani. 
63 Dalje, ugotoviti je treba, da razlaga člena 1 Skupnega stališča 2001 /931, ki jo je podalo Splošno sodišče, 
vsaj implicitno temelji na preudarku, da bodisi pristojni nacionalni organi redno sprejemajo odločbe, ki 
so lahko podlaga za preverjanja, ki jih mora opraviti Svet na podlagi člena 1(6) Skupnega stališča 
2001 /931, bodisi ima Svet možnost, da po potrebi te organe pozove, naj sprejmejo take odločbe. 
64 Zadnjenavedeni preudarek pa nima v pravu Unije nikakršne podlage. 
ECLI:EU:C:2017 :583 11 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
65 V zvezi s tem je treba na eni strani pojasniti, da dejstvo, ki ga je Splošno sodišče poudarilo 
vtočkah 210 in 211 izpodbijane sodbe, da države članice Svet obveščajo o odločbah, ki jih sprejmejo 
njihovi pristojni organi, in mu te odločbe posredujejo, ne pomeni, da morajo ti organi redno oziroma 
vsaj po potrebi sprejemati odločbe, ki so lahko podlaga za ta preverjanja. 
66 Na drugi strani, v nasprotju s tem, kar je Splošno sodišče razsodilo v točki 213 izpodbijane sodbe, čeni 
nobene posebne podlage v okviru sistema omejevalnih ukrepov, ki ga uvaja Skupno stališče 2001 /931, 
potem Svet zgolj na podlagi načela lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU od pristojnih organov 
držav članic ne more zahtevati, naj po potrebi sprejmejo nacionalne odločbe, ki so lahko podlaga za 
preverjanja, ki jih mora Svet opraviti na podlagi člena 1(6) tega skupnega stališča. 
67 Nasprotno, poudariti je treba, da ta sistem ne določa mehanizma, ki bi Svetu omogočal, da bi si po 
potrebi zagotovil nacionalne odločbe, sprejete po prvotni uvrstitvi zadevne osebe ali subjekta na sporni 
seznam, zato da bi opravil preverjanja, ki so mu naložena na podlagi člena 1(6) navedenega skupnega 
stališča in v okviru katerih mora preveriti, ali tveganje vpletenosti te osebe ali subjekta v teroristične 
dejavnosti še vedno obstaja. Brez takega mehanizma ni mogoče šteti, da ta sistem od Sveta zahteva, 
naj opravi ta preverjanja izključno na podlagi takih nacionalnih odločb, sicer se neupravičeno omejijo 
sredstva, ki jih ima Svet na voljo v zvezi s tem. 
68 Nazadnje je treba ugotoviti, da v nasprotju s tem, kar je Splošno sodišče menilo med drugim 
vtočkah 187 in 210 izpodbijane sodbe, njegove razlage člena 1 Skupnega stališča 2001 /931 ne 
upravičuje niti nujnost varovanja zadevnih oseb ali subjektov. 
69 V zvezi s tem je treba poudariti, da je, kar zadeva prvotno uvrstitev na sporni seznam, zadevna oseba 
ali subjekt varovan zlasti z možnostjo izpodbijanja tako nacionalnih odločb, ki so bile podlaga za to 
uvrstitev, pri nacionalnih sodiščih kot te uvrstitve neposredno pri sodiščih Unije. 
70 Kar zadeva poznejše odločbe o zamrznitvi sredstev, je zadevna oseba ali subjekt varovan zlasti 
zmožnostjo vložitve tožbe zoper te odločbe pri sodišču Unije. Zadnjenavedeno mora predvsem 
preveriti, prvič, ali je izpolnjena obveznost obrazložitve iz člena 296 PDEU in ali so torej navedeni 
razlogi dovolj natančni in konkretni, in drugič, ali so ti razlogi podkrepljeni (glej po analogiji sodbi 
z dne 18. julija 2013 , Komisija in drugi/Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, 
točki 118 in 119, in z dne 28. novembra 2013 , Svet/Fulmen in Mahmoudian, C-280/12 P, 
EU:C:2013 :775, točka 64). 
71 V tem kontekstu je treba pojasniti, da lahko zadevna oseba ali subjekt v okviru tožbe, vložene zoper 
njegovo ohranitev na spornem seznamu, izpodbija vse elemente, na katere se Svet opre, da bi dokazal, 
da tveganje njene vpletenosti v teroristične dejavnosti še vedno obstaja, ne glede na to, ali so bili ti 
elementi pridobljeni iz nacionalne odločbe, ki jo je sprejel pristojni organi, ali iz drugih virov. Svet 
mora v primeru izpodbijanja dokazati utemeljenost navedenih dejstev, sodišče Unije pa mora preveriti 
njihovo vsebinsko pravilnost (glej po analogiji sodbi z dne 18. julija 2013 , Komisija in drugi/Kadi, 
C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točki 121 in 124, in z dne 28. novembra 2013 , 
Svet/Fulmen in Mahmoudian, C-280/12 P, EU:C:2013 :775, točki 66 in 69). 
72 Iz tega izhaja, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo s tem, da je razsodilo, da je Svet kršil 
člen 1 Skupnega stališča 2001 /931, ker se je v obrazložitvi spornih aktov oprl na elemente, pridobljene 
iz drugih virov, in ne iz nacionalnih odločb, ki so jih sprejeli pristojni organi. 
73 Na drugem mestu, v zvezi s kršitvijo obveznosti obrazložitve, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, je med 
drugim iz točke 225 izpodbijane sodbe razvidno, da se je Splošno sodišče oprlo zgolj na neobstoj 
sklicevanja – v zvezi s seznamom terorističnih dejanj, ki naj bi jih LTTE storili od leta 2005 , iz 
obrazložitve spornih aktov – na nacionalne odločbe, ki so jih izdali pristojni organi. Ugotovitev 
ECLI:EU:C:2017 :583 12 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
Splošnega sodišča, da gre za kršitev obveznosti obrazložitve, je tako neposredna posledica ugotovitve 
kršitve člena 1 Skupnega stališča 2001 /931, za katero pa je bilo ugotovljeno, da izhaja iz napačne 
uporabe prava. 
74 Zato napačna uporaba prava, ki jo je zakrivilo Splošno sodišče pri razlagi tega člena 1, vodi do napačne 
uporabe prava tudi pri ugotovitvi, da je Svet kršil obveznost obrazložitve. 
75 Vendar je treba opozoriti, da če obrazložitev odločbe Splošnega sodiščakaženakršitev prava Unije, 
njen izrek pa je utemeljen z drugimi pravnimi razlogi, taka kršitev ne more povzročiti razveljavitve te 
odločbe in je treba obrazložitev nadomestiti (glej v tem smislu sodbi z dne 18. julija 2013 , Komisija in 
drugi/Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točka 150, in z dne 5. marca 2015 , 
Komisija in drugi/Versalis in drugi, C-93/13 P in C-123/13 P, EU:C:2015 :150, točka 102 in navedena 
sodna praksa). 
76 Tako je v obravnavani zadevi. 
77 Kot je namreč Splošno sodišče navedlo v točki 167 izpodbijane sodbe, se Svet v obrazložitvi spornih 
aktov sklicuje na vojaški poraz LTTE, ki ga je razglasila šrilanška vlada maja 2009 , in meni, da „čeprav 
je [ta] vojaški poraz […]močno oslabil […] strukturo [LTTE], je verjetni namen te organizacije 
nadaljevati teroristične napade v Šrilanki“. 
78 V zvezi z elementi, na katere je Svet oprl to presojo, je edini element, ki ga je navedlo Splošno sodišče 
v izpodbijani sodbi, seznam terorističnih dejanj, ki naj bi jih LTTE storili od leta 2005 , v obrazložitvi 
spornih aktov. Kot je razvidno iz točke 168 te sodbe, obdobje, ki ga zajema ta seznam, po navedbah 
v izpodbijanih uredbah sega do aprila 2009 oziroma do junija 2010 . V zvezi s tem je iz spisa, ki ga ima 
na voljo Sodišče, razvidno, da so bila v obrazložitvi prve in druge sporne izvedbene uredbe, torej 
v izvedbenih uredbah št. 83/2011 in št. 687/2011 (v nadaljevanju skupaj: prva in druga sporna 
izvedbena uredba) sicer navedena tri domnevna teroristična dejanja, ki naj bi jih LTTE storili med 
27. aprilom in 12. junijem 2010 , torej po njihovem vojaškem porazu, do katerega je prišlo maja 2009 , 
vendar je Svet nato spremenil obrazložitev spornih aktov, tako da je izbrisal sklicevanje na ta tri dejanja 
v obrazložitvi tretje do osme sporne izvedbene uredbe, torej izvedbenih uredb št. 1375 /2011 , 542/2012 , 
1169 /2012 , 714/2013 , 125/2014 in 790/2014 (v nadaljevanju skupaj: tretja do osma sporna izvedbena 
uredba). Zadnje teroristično dejanje, ki je navedeno v obrazložitvi tretje do osme sporne izvedbene 
uredbe, je bilo namreč storjeno 12. aprila 2009 , torej pred tem vojaškim porazom. Svet je v pisnih 
odgovorih na vprašanja Splošnega sodišča pojasnil, da je pri tej spremem bi šlo za „posodobitev“ 
obrazložitve spornih aktov, ki jo je opravil, ker je pridobil nove informacije. 
79 Tako ob neobstoju vsakršne druge upoštevne navedbe v obrazložitvi od tretje do osme sporne 
izvedbene uredbe ni naveden noben element, s katerim bi bilo mogoče utemeljiti presojo Sveta, da 
LTTE kljub navedenemu vojaškem u porazu verjetno nameravajo nadaljevati teroristične napade 
v Šrilanki. Ob upoštevanju dejstva, da je ta vojaški poraz pomenil veliko spremem bo okoliščin, ki bi 
lahko omajala ohranitev tveganja vpletenosti LTTE v teroristične dejavnosti, bi Svet v navedeni 
obrazložitvi moral navesti elemente, s katerimi bi bilo mogoče utemeljiti to presojo. Zato tretja do 
osma sporna izvedbena uredba niso zadostno obrazložene, zaradi česar jih je treba razglasiti za nične. 
80 V zvezi s prvo in drugo sporno izvedbeno uredbo je treba ugotoviti, da ju je Svet razveljavil in 
nadomestil z naslednjimi izvedbenimi uredbami, pri čemer je posodobil razloge v obrazložitvi, ker je 
pridobil nove informacije. Ta posodobitev je pripeljala do izbrisa navedbe treh domnevnih terorističnih 
dejanj, ki naj bi jih LTTE storili med 27. aprilom in 12. junijem 2010 , torej po vojaškem porazu tega 
subjekta. Svet se sicer v okviru te pritožbe ni skliceval na navedbo teh treh domnevnih terorističnih 
dejanj, čeprav mu je Sodišče postavilo vprašanje v zvezi z zadostnostjo obrazložitve spornih aktov, kar 
zadeva verjetni namen LTTE, da nadaljujejo teroristične napade v Šrilanki kljub njihovemu vojaškem u 
porazu maja 2009 . Zato je očitno, da na podlagi navedbe teh treh domnevnih terorističnih dejanj 
nikakor ni mogoče sklepati na utemeljenost prve in druge sporne izvedbene uredbe. 
ECLI:EU:C:2017 :583 13 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
81 V teh okoliščinah je treba šteti, da je izrek izpodbijane sodbe utemeljen glede vseh spornih aktov. Zato 
je treba drugi del drugega pritožbenega razloga zavrniti. 
Tretji pritožbeni razlog 
Trditve strank 
82 Svet ob podpori Združenega kraljestva in Komisije v okviru tretjega pritožbenega razloga trdi, da je 
Splošno sodišče vtočkah 177 in od 205 do 208 izpodbijane sodbe napačno uporabilo pravo s tem, da ni 
štelo, da je odločba Združenega kraljestva iz leta 2001 o prepovedi LTTE zadostna podlaga za ohranitev 
LTTE na spornem seznamu. Po mnenju Sveta je Splošno sodišče napačno menilo, da se Svet zaradi 
neobstoja navedbe elementov, na katerih temelji ta odločba, v obrazložitvi spornih aktov ne bi smel 
opreti na to odločbo. V nasprotju s tem, kar naj bi štelo Splošno sodišče, se to ne bi smelo seznaniti 
z razlogi, na katerih je temeljila navedena odločba, ker naj ti razlogi ne bi bili predmet nadzora sodišča 
Unije. 
83 LTTE te trditve izpodbijajo. 
Presoja Sodišča 
84 Ugotoviti je treba, da se v delu, v katerem se tretji pritožbeni razlog nanaša na napačno uporabo prava, 
ki naj bi jo Splošno sodišče zakrivilo s tem, da je štelo, da zgolj odločba Združenega kraljestva iz leta 
2001 o prepovedi LTTE ni zadostna podlaga za utemeljitev spornih aktov, ta pritožbeni razlog in prvi 
del drugega pritožbenega razloga delno prekrivata. 
85 Ne glede na utemeljenost trditve, ki jo je Svet podal v okviru tretjega pritožbenega razloga, da naj bi 
Splošno sodišče napačno razsodilo, da se Svet zaradi neobstoja navedbe elementov, na katerih temelji 
ta odločba, v obrazložitvi spornih aktov ne bi smel opreti na to odločbo, pa je treba opozoriti, da iz 
preučitve prvega dela drugega pritožbenega razloga izhaja, da prvič, zaradi dolgega časovnega obdobja, 
ki je preteklo med sprejetjem odločb Združenega kraljestva, ki sta bili podlaga za prvotno uvrstitev 
LTTE na sporni seznam, to uvrstitvijo in sprejetjem spornih aktov, in drugič, zaradi vojaškega poraza 
maja 2009 odločba Združenega kraljestva iz leta 2001 o prepovedi LTTE ni bila zadostna podlaga za 
utemeljitev spornih aktov. 
86 Zato je tretji pritožbeni razlog brezpredmeten. 
87 Ker so bili vsi navedeni pritožbeni razlogi zavrnjeni, je treba pritožbo zavrniti. 
Stroški 
88 Člen 184(2) Poslovnika Sodišča določa, da če pritožba ni utemeljena, Sodišče odloči o stroških. 
Člen 138(1) tega poslovnika, ki se uporabi v pritožbenem postopku na podlagi člena 184(1) tega 
poslovnika, določa, da se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. 
89 Ker je bila pritožba Sveta zavrnjena, je treba v skladu s predlogi LTTE Svetu poleg njegovih stroškov 
naložiti še plačilo stroškov LTTE. 
90 V skladu s členom 140(1) Poslovnika, ki se na podlagi člena 184(1) tega poslovnika prav tako uporablja 
za pritožbeni postopek, države članice in institucije, ki so intervenirale v postopku, nosijo svoje stroške. 
ECLI:EU:C:2017 :583 14 
SODBA Z DNE 26. 7. 2017 – ZADEVA C 599/14 P  
SVET/LTTE  
91 V skladu s temi določbami Francoska republika, Kraljevina Nizozemska, Združeno kraljestvo in 
Komisija nosijo svoje stroške. 
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo: 
1. Pritožba se zav rne. 
2. Svet E v ropske unije poleg svojih stroškov nosi stroške Liberation Tigers of Tamil Eelam 
(LT T E ). 
3. F rancoska republika, Kraljevina Nizozemska, Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna 
Irska ter E v ropska komisija nosijo svoje stroške. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2017 :583 15