Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi – Direktiva 67/548 – Prilagoditev tehničnemu napredku – Razvrstitev nekaterih nikljevih snovi kot nevarnih snovi

(člen 253 ES; uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1907/2006 in št. 1272/2008; Uredba Komisije št. 790/2009; Direktiva Sveta 67/548; direktivi Komisije 2008/58 in 2009/2)

Summary

Komisija ima v tehnično in pravno zapletenem okviru, ki se v bistvu spreminja, na podlagi Direktive 67/548 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi vsebinsko široko diskrecijsko pravico glede obsega ukrepov, ki jih je treba sprejeti za prilagoditev prilog k tej direktivi tehničnemu napredku. Nadzor sodišča Unije se mora, kadar imajo organi Skupnosti široko diskrecijsko pravico, zlasti glede presoje zelo zapletenih znanstvenih in tehničnih dejstev za določitev narave in obsega ukrepov, ki jih sprejmejo, omejiti na preučitev, ali se pri izvajanju take pravice ni zgodila očitna napaka ali zloraba pooblastila, oziroma tudi na to, ali ti organi niso očitno prekoračili mej svoje diskrecijske pravice. V tem okviru sodišče Unije ne sme s svojo presojo znanstvenih in tehničnih dejstev nadomestiti presoje institucij, ki jim je Pogodba ES edinim podelila to nalogo.

Ob upoštevanju obsega tega nadzora in glede na predloge, oblikovane v dolgem postopku posvetovanj med letoma 2000 in 2008, številna strokovna mnenja in študije, izvedene ob sprejetju direktiv 2008/58 in 2009/2 o 30. in 31. prilagoditvi Direktive 67/548 tehničnemu napredku, Komisija ni očitno prekoračila meje svoje diskrecijske pravice, ker se je za razvrstitev nekaterih nikljevih snovi kot nevarnih snovi oprla na mnenja strokovnjakov, ki so za oceno bistvenih lastnosti zadevnih nikljevih snovi uporabili zlasti metodo navzkrižnega branja. Komisija s tem, da je v teh okoliščinah menila, da je glede na znanstvena spoznanja obstajal zadosten tehnični napredek za utemeljitev prilagoditve Direktive 67/548, prav tako ni očitno prekoračila mej svoje diskrecijske pravice. Zato je bil člen 28 Direktive 67/548 lahko veljavna pravna podlaga za sprejetje direktiv 2008/58 in 2009/2.

Veljavnosti razvrstitve navedenih snovi na podlagi ocene nevarnosti, povezanih z njihovimi bistvenimi lastnostmi, ne more omajati niti okoliščina, da se je z nekaterimi nikljevimi karbonati običajno ravnalo oziroma so se uporabljali le v laboratoriju. V zvezi s tem „običajno ravnanje ali uporaba“, čeprav tega pojma ne opredeljuje niti Direktiva 67/548 niti Uredba št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi ali Uredba REACH, zajema vsako ravnanje in uporabo v običajnih okoliščinah, kar med drugim vključuje tudi potrebo po upoštevanju resničnih in predvidljivih nesreč.

Poleg tega Direktiva 2008/58 ni pomanjkljivo obrazložena, kar bi bilo v nasprotju s členom 253 ES, saj gre po eni strani za splošen akt, ki spada v zapleten tehnični in pravni okvir, ki otežuje podrobnejšo in posamično obrazložitev opravljenih razvrstitev, tako da je obrazložitev v tej direktivi glede na naravo tega akta zadostna, po drugi strani pa so predstavniki zadevne industrije sodelovali v postopku priprave navedene direktive ter so bili znanstvena utemeljitev in podatki, s katerimi so bile utemeljene sporne razvrstitve, v več dokumentih in zapisnikih sestankov strokovnjakov, ki so bili posredovani javnosti pred sprejetjem navedene direktive.

Glede sprejetja spornih razvrstitev v tabeli 3.1 v delu 3 Priloge VI k Uredbi št. 1272/2008 Komisija ni storila napake z uporabo tabele za pretvorbo iz Priloge VII k tej uredbi, namesto da bi upoštevala merila iz Priloge I k navedeni uredbi. Ponovitev tega postopka ocene namreč ni bila potrebna, ker Uredba št. 790/2009 o spremembi Uredbe št. 1272/2008 z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku v Uredbo št. 1272/2008 le vključuje enake razvrstitve, kakršne so bile sprejete v zapletenem postopku ocenjevanja, ki se uporablja v okviru Direktive 67/548.

Zato ni nobenega elementa, ki bi lahko vplival na veljavnost direktiv 2008/58 in 2009/2 ter Uredbe št. 7902009 v delu, v katerem so bile s tema direktivama in to uredbo snovi, kot so nekateri nikljevi karbonati, nikljevi hidroksidi in druge nikljeve snovi v skupini, razvrščene kot rakotvorne za ljudi iz kategorije 1, mutagene iz kategorije 3 in strupene za razmnoževanje iz kategorije 2.

(Glej točke 59, 60, 77, 79, 82, 83, 92, 95, 102, 105, 115, 117 in 120 ter izrek.)