ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Socialna politika – Enako obravnavanje pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2000/78 – Prepoved diskriminacije na podlagi starosti – Univerzitetni profesorji

(Direktiva Sveta 2000/78, člen 6(1))

Summary

Direktivo 2000/78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu, zlasti njen člen 6(1), je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki določa obvezno upokojitev univerzitetnih profesorjev, ko dopolnijo 68 let, in nadaljevanje njihove dejavnosti po 65. letu samo na podlagi enoletnih pogodb za določen čas, ki se lahko podaljšajo največ dvakrat, če ima ta zakonodaja legitimen cilj, ki je povezan zlasti s politiko zaposlovanja in politiko trga dela, kot sta vzpostavitev kakovostnega poučevanja in optimalna medgeneracijska razdelitev delovnih mest profesorjev, in omogoča uresničevanje tega cilja na primerne in nujne načine. Nacionalno sodišče mora preveriti, ali so ti pogoji izpolnjeni.

Če nacionalna zakonodaja ne izpolnjuje pogojev iz člena 6(1) Direktive 2000/78, nacionalno sodišče v sporu med javno ustanovo in posameznikom te zakonodaje ne uporabi.

(Glej točki 68 in 73 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Možnost držav članic, da uporabijo nižjo stopnjo za nekatere dobave blaga in opravljanje storitev

(Direktiva Sveta 77/388, Priloga H, kategorija 7, prvi odstavek)

Summary

Pojem vstopnina za kinodvorano iz Priloge H, kategorija 7, prvi odstavek, k Šesti direktivi 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2001/4, je treba razlagati tako, da ne zajema plačila, ki ga izvede potrošnik, da bi lahko sam gledal enega ali več filmov ali odlomke filmov v zasebnem prostoru, kakršne so individualne kabine za ogled.

Poleg tega, da je treba pojem vstopnine za kinodvorano razlagati v skladu z običajnim pomenom teh izrazov, je namreč različnim dogodkom in objektom, ki so našteti v Prilogi H, kategorija 7, prvi odstavek, skupno zlasti to, da so javnosti dostopni na podlagi predhodnega plačila vstopnine, ki vsem osebam, ki jo plačajo, daje pravico, da skupaj uporabljajo kulturne in razvedrilne storitve, ki so značilne za te dogodke ali objekte.

(Glej točke 16, 17, 19 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Promet – Pomorski promet – Svoboda opravljanja storitev – Pomorska kabotaža

(Uredba Sveta št. 3577/92)

Summary

Če se je moral nacionalni zakonodajalec v obdobju začasnega izvzetja uporabe Uredbe št. 3577/92 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) v eni od držav članic vzdržati sprejetja predpisov, ki bi lahko resno ogrozili polno in učinkovito izvajanje te uredbe od 1. januarja 2004 dalje, ko je prenehalo obdobje izvzetja, to polno in učinkovito izvajanje ni resno ogroženo samo zato, ker je grški zakonodajalec leta 2001 sprejel predpise, ki so v nasprotju z navedeno uredbo, ki so izčrpni in stalni in ki ne vsebujejo določbe, da prenehajo veljati po prenehanju navedenega izvzetja.

V zvezi s tem preprosto dejstvo, da je država članica leta 2001 sprejela predpis, ob predpostavki, da ta ni v skladu z Uredbo št. 3577/92, ne more kot tako ogroziti izvajanja te uredbe po izteku obdobja začasnega izvzetja.

(Glej točki 15 in 17 ter izrek.)
1.

Kraljevina Švedska s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
50

Vendar je treba v tej zvezi navesti, da po eni strani podvrženost neke dejavnosti plačilu DDV oziroma njena oprostitev ne more biti odvisna od njene kvalifikacije v nacionalnem pravu (glej v tem smislu zlasti zgoraj navedeni sodbi Kingscrest Associates in Montecello, točka 25 in navedena sodna praksa, in Haderer, točka 25). Po drugi strani, kot je razvidno iz točke 22 te sodbe, potreba po enotni razlagi direktiv Skupnosti izključuje, da bi se ob dvomu besedilo določbe obravnavalo ločeno, temveč, nasprotno, zahteva, da se razlaga in uporablja na podlagi različic v drugih uradnih jezikih (glej tudi zgoraj navedeno sodbo Kingscrest Associates in Montecello, točka 26 in navedena sodna praksa, in sodbo z dne 10. septembra 2009 v zadevi Eschig, C-199/08, ZOdl., str. I-8295, točka 54).
1.

Člen 10 Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne , je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni zakonodaji, kakršna je obravnavana v postopku v glavni stvari, ki določa, da je upravljavec odlagališča davčni zavezanec za dajatev, ki mu jo mora vrniti lokalni organ, ki odlaga odpadke, in ki v primeru zamude pri plačilu te dajatve določa denarne kazni za upravljavca, če to zakonodajo spremljajo ukrepi, s katerimi se zagotovi, da je dajatev dejansko in pravočasno vrnjena in da se vsi stroški, povezani z izterjavo, in zlasti stroški, ki so posledica zamude pri plačilu zneskov, ki jih iz tega naslova lokalni organ dolguje temu upravljavcu, vključno z denarnimi kaznimi, ki so bile morebiti naložene upravljavcu zaradi te zamude, vključijo v ceno, ki jo mora ta organ plačati upravljavcu. Nacionalno sodišče mora preveriti, ali so ti pogoji izpolnjeni.
(B)

pripravke, ki so v celoti ali delno sestavljeni iz živil in se uporabljajo za pripravo pijač in hrane, namenjene za prehrano ljudi. Sem spadajo predvsem pripravki, ki so sestavljeni iz kemičnih izdelkov (organske kisline, kalcijeve soli itd.) in živil (na primer moke, mleka v prahu) in so namenjeni za uporabo kot sestavine ali za izboljšanje nekaterih lastnosti (videz, trajnost itd.) (glej splošno opombo k poglavju 38). […] V to tarifno številko so med drugim uvrščeni: […] (16) Pripravki, pogosto označeni z imenom prehranski dodatki, iz ekstraktov rastlin, sadnih koncentratov, koncentratov iz meda, fruktoze itd., ki so jim dodani vitamini, včasih tudi zelo majhne količine zmesi železa. Ti pripravki so pogosto pakirani v embalaže z navedbo, da vzdržujejo splošno zdravje in dobro počutje. Podobni pripravki, ki so namenjeni preventivi ali zdravljenju bolezni ali stanj, so izključeni (št. 30.03 ali 30.04).“
49

Če pa bi bilo zadevno območje v skladu s členom 4(2), tretji pododstavek, direktive o habitatih vpisano na seznam območij, ki so izbrana kot POS, ki ga je izdelala Komisija, bi za izvedbo takega projekta veljal člen 6(2) te direktive, ki omogoča doseči temeljni cilj ohranjanja in varstva kakovosti okolja, vključno z ohranjanjem naravnih habitatov ter prostoživečih rastlinskih in živalskih vrst, in določa obveznost splošnega varstva, pri čemer gre za preprečevanje poslabšanj in vznemirjanj, ki bi lahko pomembno vplivala na cilje te direktive (glej zgoraj navedeno sodbo Waddenvereniging in Vogelbeschermingsvereniging, točki 37 in 38, in sodbo z dne 13. januarja 2005 v zadevi Dragaggi in drugi, C-117/03, ZOdl., str. I-167, točka 25). Dokler Komisija ne sprejme navedenega seznama, tako območje, če je že na nacionalnem seznamu, poslanem Komisiji zaradi vpisa na seznam Skupnosti, ne bi smelo biti predmet posegov, ki bi resno ogrozili njegove ekološke značilnosti (sodba z dne v zadevi Bund Naturschutz in Bayern ter drugi, C-244/05, ZOdl., str. I-8445, točki 44 in 47).
8

Člen 5 navedene direktive, naslovljen „Pooblastila in odgovornosti nacionalnih regulativnih organov v zvezi z dostopom in medomrežnim povezovanjem“, določa: „1. Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 [Direktive evropskega parlamenta in sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (UL L 108, str. 33)] spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo dolžnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco in prinaša končnim uporabnikom največje možne koristi. Nacionalni regulativni organi lahko brez poseganja v ukrepe, ki utegnejo biti sprejeti v skladu s členom 8 v zvezi s podjetji s pomembno tržno močjo, naložijo zlasti: a) obveznosti za podjetja, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, v utemeljenih primerih vključno z obveznostjo medomrežnega povezovanja svojih omrežij, če to še ni bilo storjeno, v obsegu, ki je potreben za zagotovitev povezljivosti med obema koncema; […] 2. Kadar nacionalni regulativni organi naložijo operaterju obveznost zagotavljanja dostopa v skladu s členom 12, lahko določijo tehnične ali obratovalne pogoje, ki jih mora(jo) izpolniti izvajalec in/ali upravičenci takega dostopa v skladu z zakonodajo Skupnosti, kadar je to potrebno za zagotovitev normalnega delovanja omrežja. Pogoji, ki veljajo za uporabo posebnih tehničnih standardov ali specifikacij, morajo biti v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). 3. Obveznosti in pogoji, naloženi v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo biti objektivni, pregledni, sorazmerni in nediskriminacijski, izvajati pa se morajo v skladu s postopki iz členov 6 in 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). 4. Države članice v zvezi z dostopom in medomrežnim povezovanjem zagotovijo, da je nacionalni regulativni organ v utemeljenih primerih pooblaščen za posredovanje na lastno pobudo ali pa na zahtevo katerekoli udeležene stranke, če med podjetji ni soglasja, da bi zavarovale politične cilje člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) v skladu z določbami te direktive in postopki iz členov 6, 7, 20 in 21 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“
Člena 2(1) in 4(1) Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003, je treba razlagati tako, da morajo pristojni organi države članice za projekt iz točke 20 Priloge I k tej direktivi, kot je gradnja nadzemnih elektrovodov z napetostjo 220 kV ali več in daljših od 15 km, izvesti postopek presoje vplivov na okolje, čeprav je ta projekt čezmejen in je del na ozemlju te države članice krajši od 15 km.
6

V uvodnih izjavah od 1 do 5 Uredbe št. 2027/97 je navedeno: „(1) ker je v okviru skupne prometne politike treba izboljšati raven zaščite potnikov, udeleženih v letalskih nesrečah; (2) ker pravila glede odgovornosti v primeru nesreč ureja Konvencija o poenotenju nekaterih pravil, ki se nanašajo na mednarodni zračni prevoz, podpisana v Varšavi 12. oktobra 1929, oziroma ta konvencija, dopolnjena v Haagu , in konvencija, sestavljena v Guadalajari , za katere se v nadaljevanju, v odvisnosti od tega, katera se uporablja, uporablja ime ‚Varšavska konvencija‘; ker se Varšavska konvencija uporablja po vsem svetu v korist tako potnikov kot letalskih prevoznikov; (3) ker je omejitev, ki jo določa za odgovornost Varšavska konvencija, prenizka po današnjih ekonomskih in socialnih standardih in pogosto vodi v dolgotrajne tožbe, ki škodujejo podobi letalskega prevoza; ker so zaradi tega države članice različno dvignile omejitev odgovornosti, kar je privedlo do različnih splošnih prevoznih pogojev na notranjem letalskem trgu; (4) ker poleg tega Varšavska konvencija velja le za mednarodne prevoze; ker je bilo na notranjem letalskem trgu odpravljeno razlikovanje med domačim in mednarodnim prevozom; ker je zato primerno imeti enako raven in vrsto odgovornosti tako v domačem kot v mednarodnem prevozu; (5) ker popoln pregled in revizija Varšavske konvencije močno zamujata in ker bi na mednarodni ravni predstavljala dolgoročno bolj usklajen in ustreznejši odgovor na vprašanje odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč; ker bi se bilo treba še naprej truditi za zvišanje omejitev odgovornosti, naloženih v Varšavski konvenciji, s pogajanji na večstranski ravni[.]“
58

Vseeno se pravica do odbitka prav tako prizna davčnemu zavezancu, tudi če ni neposredne in takojšnje povezave med vstopno transakcijo in eno ali več izstopnih transakcij, za katere je priznana pravica do odbitka, kadar so stroški zadevnih storitev del njenih splošnih stroškov, in so, kot taki, sestavni del cene blaga ali storitev, ki jih dobavlja. Taki stroški imajo dejansko neposredno in takojšnjo povezavo s celotno gospodarsko dejavnostjo davčnega zavezanca (glej zlasti zgoraj navedene sodbe Midland Bank, točki 23 in 31; Abbey National, točka 35; Kretztechnik, točka 36, in Investrand, točka 24).
1)

Irska s tem, da ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve „politično izpostavljene osebe“ in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
68

Vendar kot je razvidno iz povzetkov poročil s sestankov delovne skupine CMR – rakotvorni, mutageni in za razmnoževanje strupeni proizvodi, ki so potekali od 14. do in od do (dokumenta št. ECBI/56/03 Rev. 2 in št. ECBI/30/03 Rev. 3, v nadaljevanju: poročili delovne skupine CMR), razlogi za uvrstitev n-propilbromida v skupino 2 toksičnosti temeljijo na neželenih učinkih na plodnost, ugotovljenih pri običajnih preskusih na podganah ter na strukturni podobnosti med to snovjo in njenim izomerom, 2-bromopropanom, imenovanim tudi izobromopropan, ki je tako zaradi dokazanega škodovanja plodnosti pri človeku kot zaradi strupenih učinkov na človekov razvoj uvrščen v skupino 1 toksičnosti.
4

Člen 3 Direktive 87/344 določa: „1. Kritje stroškov postopka je predmet pogodbe, ki je ločena od pogodbe, sestavljene za druge zavarovalne vrste, ali pa se obravnava v ločenem delu ene same police, v kateri se opredeli kritje stroškov postopka in na zahtevo države članice tudi znesek ustrezne premije. 2. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da podjetja, ustanovljena na njenem ozemlju, skladno z ureditvijo, ki jo predpiše država članica, ali z dovoljenjem države članice po lastni izbiri sprejme vsaj eno od naslednjih rešitev, ki so alternative: a) podjetje zagotovi, da nobeden od zaposlenih, ki se ukvarja z upravljanjem zahtevkov v zvezi z zavarovanjem stroškov postopka ali s pravnim svetovanjem v zvezi z njim istočasno ne opravlja podobne dejavnosti — če je podjetje sestavljeno, za drugo zavarovalno vrsto, ki jo opravlja to podjetje, — ne glede na to, ali je podjetje sestavljeno ali specializirano, v drugem podjetju, ki je v finančnem, poslovnem ali upravnem oziru povezano s prvim podjetjem, in ki opravlja eno ali več drugih zavarovalnih vrst, opredeljenih v Direktivi 73/239/EGS; b) podjetje upravljanje z zahtevki v zvezi z zavarovanjem stroškov postopka poveri podjetju, ki je ločena pravna oseba. To podjetje je navedeno v ločeni pogodbi ali ločenem delu iz odstavka 1. Če je podjetje, ki je ločena pravna oseba, povezano s podjetjem, ki opravlja eno ali več drugih zavarovalnih vrst iz točke A Priloge Direktive 73/239/EGS, zaposleni v podjetju, ki se ukvarjajo z obdelavo zahtevkov ali s pravnimi nasveti v zvezi s takšno obdelavo, ne smejo istočasno opravljati iste ali podobne dejavnosti v drugem podjetju. Poleg tega lahko države članice postavijo iste zahteve tudi za člane uprave; c) podjetje v pogodbi zagotovi zavarovancu pravico, da obrambo svojih interesov od trenutka, ko ima skladno s polico pravico terjati od svojega zavarovatelja, poveri odvetniku po lastni izbiri ali katerikoli drugi ustrezno usposobljeni osebi, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja. 3. Ne glede na to, katera rešitev je izbrana, se šteje, da so interesi oseb, ki so sklenile zavarovanje stroškov postopka, enakovredno zavarovani skladno s to direktivo.“
46

Dodatna potrditev ugotovitve iz točke 43 te sodbe izhaja iz zgoraj navedene sodbe Blijdenstein. V točki 34 navedene sodbe je Sodišče člen 5(2) Konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL 1972, L 299, str. 32), kakor je bila spremenjena s Konvencijo z dne o pristopu Kraljevine Danske, Irske ter Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (UL L 304, str. 1 in – spremenjeno besedilo – str. 77), Konvencijo z dne o pristopu Helenske republike (UL L 388, str. 1) in Konvencijo z dne o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike (UL L 285, str. 1), razlagalo tako, da nasprotuje temu, da javni organ pred sodišči države pogodbenice, v kateri ima sedež, uveljavlja regresni zahtevek na povračilo zneskov, ki so bili na podlagi javnega prava nakazani preživninskem upravičencu, v katerega pravice je vstopil, proti preživninskemu zavezancu, ki ima stalno prebivališče v drugi državi članici, če ta organ v razmerju do zadevnega preživninskega zavezanca ni šibkejša stranka.
57

Nazadnje je treba priznati, da se zdi, da bi Uredba št. 2201/2003, ker ureja le sodno pristojnost in ne določa kolizijskih pravil, kot trdi C. M. Mesko, lahko spodbudila zakonca, da hitro sprožita postopek, da bi si zagotovila prednosti materialnega razveznega prava, ki se uporablja po mednarodnem zasebnem pravu kraja tega sodišča. Vendar v nasprotju s trditvami C. M. Mesko taka okoliščina sama ne more pomeniti, da je mogoče predložitev zadeve pri pristojnem sodišču na podlagi člena 3(1)(b) iste uredbe šteti za zlorabo. Kot namreč izhaja iz točk od 49 do 52 te sodbe, predložitev zadeve pri sodiščih držav članic, katerih državljanstvo imata zakonca, celo če ni nobene druge navezovalne okoliščine s to državo članico, ni v nasprotju s cilji, ki jim sledi navedena določba.
49

Glede cilja spodbujanja vključevanja mladih s poklicno izobrazbo na trg delovne sile je treba opozoriti, da neupoštevanje izkušenj, pridobljenih pred 18. letom, brez razlike velja za vse začasne uslužbence v javnem sektorju, ne glede na starost, ko so bili sprejeti v službo. Tako to merilo starosti, v kateri so bile pridobljene poklicne izkušnje, ne dovoljuje ločevanja skupine oseb, ki jih opredeljuje nizka starost, da bi se jim omogočile posebne okoliščine za zaposlitev, namenjene spodbujanju njihovega vključevanja na trg delovne sile. Pravilo, kakršno je to v postopku v glavni stvari, se razlikuje od ukrepov, ki jih navaja danska vlada, s katerimi se spodbuja poklicno vključevanje mlajših od 18 let, če ti ukrepi določajo zanje minimalne pogoje za plačilo, ki so inferiorni pogojem, ki veljajo za starejše delavce. Pravilo, kakršno je to v postopku v glavni stvari torej, pod pogojem, da ne upošteva starosti oseb ob sprejemu v službo, ni primerno za spodbujanje skupine delavcev nizke starosti k vstopanju na trg delovne sile.
10

To blago, katerega posamična vrednost ne presega 22 EUR, so pred tem naročili posamični kupci pri družbi ECI voor Boeken en Platen BV (v nadaljevanju: ECI), ki je matična družba družbe ECS in ima prav tako sedež na Nizozemskem. Na podlagi sporazuma med družbama ECS in ECI slednja družbi ECS posreduje naročila, ta pa nato pripravi blago za odpravo iz distribucijskega centra v Švici. Blago, opremljeno s spremnim dokumentom T, je kot skupna pošiljka nato predano družbi Har Vaessen za prevoz do distribucijskega centra na Nizozemskem, od koder ga strankam družbe ECI posamično dostavi družba PTT Post BV, ki je družba nizozemskega prava (v nadaljevanju: PTT).
1)

Italijanska republika s tem, da ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev s členom 1, od (4) do (6), Direktive 2003/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o spremembah Direktive Sveta 68/151/EGS glede zahtev za objavo nekaterih vrst družb, ni izpolnila obveznosti, ki jih ima na podlagi te direktive.
Direktivo Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako je treba razlagati tako, da ne nasprotuje razlagi nacionalnega prava ali uporabi ustaljene nacionalne sodne prakse, v skladu s katerima lahko oškodovanec zahteva povrnitev škode, nastale na stvari, ki je namenjena poslovni rabi in se za to uporablja, če dokaže obstoj škode, napako na proizvodu in vzročno zvezo med napako in škodo.
20

Oberlandesgericht Karlsruhe je po ugotovitvi, da je treba pri odločanju, ali mora biti R. Kqiku kaznovan za nezakonit vstop in prebivanje na nemškem ozemlju v smislu člena 95(1), točka 3, in (2), zakona o tujcih, razlagati pravila v zvezi z enostranskim priznanjem dovoljenj za prebivanje, ki so opredeljena v Odločbi št. 896/2006, prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje: „Ali je treba ureditev iz členov 1 in 2 Odločbe št. 896/2006 […] razumeti tako, da dovoljenja za bivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn in so našteta v prilogi – zaradi njihovega enostranskega priznanja s strani držav članic, ki polno izvajajo schengenski pravni red, kot enakovrednih enotnim ali nacionalnim vizumom, – neposredno pridobijo učinek dovoljenja za prebivanje, ki dovoljuje tranzit preko skupnega območja; ali je treba ureditev iz členov 1 in 2 Odločbe št. 896/2006 […] razumeti tako, da so državljani tretjih držav – ki so imetniki enega izmed v prilogi naštetih dovoljenj za bivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn in ki jih enostransko priznajo države članice, ki polno izvajajo schengenski pravni red – za namen tranzita preko skupnega ozemlja izvzeti iz obveznosti pridobitve vizuma, ki izhaja iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 539/2001?“
1)

Francoska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za pravilen prenos člena 2, točki 3 in 4, ter člena 4, točka 4, Direktive Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih, ni izpolnila obveznosti, ki jih ima v skladu s to direktivo.
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 19. marca 2009 – Komisija proti Portugalski

(Zadeva C‑245/08)

„Neizpolnitev obveznosti države – Prosto gibanje oseb – Svoboda opravljanja storitev – Pravica do ustanavljanja – Prilagoditev zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije“

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče – Upoštevni položaj – Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 10.)

2. Prosto gibanje oseb – Prilagoditev sekundarne zakonodaje zaradi pristopa Bolgarije in Romunije – Direktiva 2006/100 (člen 226 ES; Direktiva Sveta 2006/100) (Glej točke od 9 do 12 in izrek.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, str. 141), v predvidenem roku

Izrek

1) Portugalska republika s tem, da ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Sveta 2006/100/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prostega gibanja oseb zaradi pristopa Bolgarije in Romunije, ni izpolnila obveznosti iz člena 2(1) te direktive.