SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
JEANA RICHARDA DE LA TOURA,
predstavljeni 13. januarja 20221
Zadeva C-587/20
Ligebehandlingsnævnet kot zastopnik osebe A
proti
HK/Danmark,
HK/Privat,
ob udeležbi
Fagbevægelsens Hovedorganisation
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Østre Landsret (pritožbeno sodišče za 
vzhodno regijo, Danska))
„Predhodno odločanje  –  Socialna politika  –  Direktiva 2000/78/ES  –  Načelo enakega 
obravnavanja pri zaposlovanju in delu  –  Prepoved diskriminacije zaradi starosti  –  
Člen 3(1)(a) in (d)  –  Področje uporabe  –  Mesto izvoljenega predsednika organizacije delavcev  –  
Statut te organizacije, ki določa, da so za predsednika lahko izvoljeni samo člani, ki na dan izvolitve 
niso dopolnili 60 oziroma 61 let“
I.Uvod
1.Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 3(1)(a) Direktive Sveta 
2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in 
delu2.
2.Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Ligebehandlingsnævnet (komisija za enako 
obravnavanje, Danska), ki zastopa osebo A, ter konfederacijo HK/Danmark, ki je sindikat 
delavcev, in federacijo HK/Privat zaradi določbe statuta te federacije, v skladu s katero oseba 
A zaradi starosti, ki bi jo dopolnila na dan volitev, ni mogla kandidirati za njeno predsednico.
3.Predložitveno sodišče sprašuje Sodišče, ali se lahko Direktiva 2000/78 uporablja za tak položaj. 
V teh sklepnih predlogih bom zagovarjal trditev, da je treba člen 3(1)(a) in (d) te direktive razlagati 
tako, da starostna omejitev za kandidata za mesto predsednika organizacije delavcev, določena 
s statutom te organizacije, spada na področje uporabe navedene direktive.
SLZbirka odločb sodne prakse
1 Jezik izvirnika: francoščina.
2 UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 79.
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                           1
II.Pravni okvir
A.Direktiva 2000/78
4.Člen 3 Direktive 2000/78 z naslovom „Področje uporabe“ v odstavku 1 določa:
„V mejah pristojnosti, ki so prenesene na [Evropsko unijo], se ta direktiva uporablja za vse osebe, 
bodisi v javnem bodisi v zasebnem sektorju, vključno z javnimi telesi, kar zadeva:
(a)pogoje, pod katerimi je dostopna zaposlitev, samozaposlitev ali delo, vključno z izbirnimi 
merili in pogoji za sprejem v službo, ne glede na to, za katero vejo dejavnosti ali hierarhično 
mesto gre, vključno z napredovanjem;
[…]
(d)članstvo in sodelovanje v organizaciji delavcev ali delodajalcev ali v kakšni drugi organizaciji, 
katere člani opravljajo določen poklic, vključno z ugodnostmi, ki jih daje taka organizacija.“
B.Dansko pravo
5.Lov nr. 459 om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet m.v. (zakon št. 459 
o prepovedi diskriminacije na trgu dela idr.) z dne 12. junija 1996 je bil spremenjen z zakonoma 
št. 253 z dne 7. aprila 2004 in št. 1417 z dne 22. decembra 2004 o prenosu Direktive 2000/78.
6.Člen 1(1) tega zakona v različici, ki se uporablja za spor o glavni stvari, določa:
„V tem zakonu diskriminacija pomeni kakršno koli neposredno ali posredno diskriminacijo zaradi 
[…] starosti […].“
7.Člen 2(1) navedenega zakona določa:
„Delodajalec ne sme diskriminirati pri zaposlovanju, odpovedih pogodb o zaposlitvi, premestitvah, 
napredovanju ali pri določanju pogojev plačila ali dela.“
8.Člen 3(3) in (4) tega zakona določa:
„3. Prepoved vsakršne diskriminacije velja tudi za vsakogar, ki določa pravila in odloča o dostopu 
do samozaposlitve.
4.Prepoved vsakršne diskriminacije velja tudi za vsakogar, ki odloča o pogojih za članstvo in 
sodelovanje v organizaciji delavcev ali delodajalcev, vključno z ugodnostmi, ki jih taka organizacija 
daje.“
III. Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
9.Iz predložitvene odločbe izhaja, da se je oseba A, rojena leta 1948, leta 1978 zaposlila kot 
sindikalna funkcionarka v lokalni enoti organizacije delavcev HK. Leta 1980 je bila premeščena 
v nacionalno konfederacijo. Na kongresu federacije HK/Service (ki je postala federacija 
2                                                                                                                   ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
HK/Privat) je bila oseba A leta 1992 izvoljena za podpredsednico, leta 1993 pa za predsednico. 
Nato je bila vsaka štiri leta ponovno izvoljena in je funkcijo predsednice te federacije opravljala do 
8. novembra 2011 , ko je bila stara 63 let in je presegla starostno omejitev, določeno v členu 9 
statuta navedene federacije, za kandidiranje na volitvah istega leta. Ta člen namreč v odstavku 1 
določa, da so na mesto predsednika lahko izvoljeni samo člani, ki na dan volitev niso dopolnili 
60 let, pri čemer se za člane, ponovno izvoljene po kongresu leta 2005, ta starostna omejitev 
podaljša na 61 let.
10.Komisija za enako obravnavanje, pri kateri je oseba A vložila pritožbo, je z odločbo z dne 
22. junija 2016 odločila, da je bilo to, da oseba A zaradi svoje starosti na kongresu leta 2011 ni 
smela kandidirati na volitvah za predsednika federacije HK/Privat, v nasprotju z zakonom 
o prepovedi diskriminacije na trgu dela idr. ter da morata konfederacija HK/Danmark in federacija 
HK/Privat osebi A plačati odškodnino v znesku 25.000 danskih kron (DKK) (približno 3460 EUR)3
skupaj z obrestmi.
11.Ta odločba ni bila izvršena, zato je tožeča stranka iz postopka v glavni stvari4pri Københavns 
Byret (občinsko sodišče v Københavnu, Danska) vložila tožbo zoper konfederacijo HK/Danmark 
in federacijo HK/Privat. Ker se je ta tožba nanašala na načelna vprašanja, je bila prenesena na 
Østre Landsret (pritožbeno sodišče za vzhodno regijo, Danska).
12.Predložitveno sodišče meni, da je rešitev spora, o katerem odloča, odvisna od tega, ali oseba 
A kot izvoljena predsednica federacije HK/Privat in članica njenega političnega osebja spada na 
področje uporabe Direktive 2000/78, kajti če je tako, ni sporno, da bi na podlagi te direktive 
člen 9 statuta te federacije pomenil neposredno diskriminacijo te osebe na podlagi njene starosti.
13.V zvezi s tem to sodišče navaja, da so bile naloge, ki jih je oseba A opravljala kot predsednica 
federacije HK/Privat, zagotavljanje splošnega vodenja te federacije, določanje političnega 
delovanja te federacije v njenih poklicnih panogah, sklepanje in podaljševanje kolektivnih pogodb 
ter zagotavljanje njihovega spoštovanja. Poleg tega je morala izvajati odločitve kongresa in vodstva 
navedene federacije ter odločitve vodstva konfederacije HK/Danmark, katerega članica je tudi bila.
14.V zvezi s pogoji zaposlitve osebe A navedeno sodišče navaja, da je bila oseba A v skladu 
s „pogodbo izvoljenega predstavnika ali predstavnice“ z dne 27. oktobra 2009 , ki jo je podpisala, 
v federaciji HK/Privat zaposlena s polnim delovnim časom in ni opravljala nobene druge 
dejavnosti. Prejemala je mesečno plačilo v znesku 69.548,93 DKK (približno 9350 EUR)5, ki 
ustreza posebnemu državnemu plačnemu razredu. Ni spadala pod lov om retsforholdet mellem 
arbejdsgivere og funktionærer (zakon o pravnih razmerjih med delodajalci in zaposlenimi)6, ker 
je šlo za naloge politične narave. Zanjo prav tako ni veljala kolektivna pogodba, temveč statut 
federacije HK. Nasprotno pa se je za osebo A uporabljal lov om ferie (zakon o plačanih 
dopustih)7in je zanjo veljala obveznost zaupnosti.
15.Poleg tega predložitveno sodišče poudarja, da oseba A kot izvoljena predsednica federacije ni 
imela statusa zaposlene osebe, temveč položaj zaupanja, ker je bila odgovorna kongresu federacije 
HK/Privat, ki jo je izvolil. Vendar so njene naloge predsednice vključevale nekatere značilne 
elemente dela na splošno.
3 Po menjalnem tečaju na dan 22. junija 2016.
4 Oziroma komisija za enako obravnavanje kot zastopnica osebe A v sporu o glavni stvari.
5 Po menjalnem tečaju na dan 27. oktobra 2009.
6 V različici, ki izhaja iz uredbe o kodifikaciji št. 81 z dne 3. februarja 2009, kakor je bila spremenjena.
7 V različici, ki izhaja iz uredbe o kodifikaciji št. 1177 z dne 9. oktobra 2015, kakor je bila spremenjena.
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                                   3SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
16.To sodišče meni, da Sodišče ni natančno opredelilo pojmov „zaposlitev“, „samozaposlitev“ in 
„delo“, navedenih v členu 3(1)(a) Direktive 2000/78, ter se ni izreklo o tem, ali izvoljeni 
predstavniki organizacije delavcev, ki so člani njenega političnega osebja, spadajo na področje 
uporabe te direktive.
17.V teh okoliščinah je Østre Landsret (pritožbeno sodišče za vzhodno regijo) prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba člen 3(1)(a) Direktive [2000/78] razlagati tako, da v okoliščinah spora o glavni stvari 
oseba, ki je izvoljena v predsedstvo federacije organizacije delavcev in članica njenega političnega 
osebja, spada na področje uporabe [te d]irektive?“
18.Pisna stališča so predložile tožeča stranka iz postopka v glavni stvari, konfederacija 
HK/Danmark in federacija HK/Privat, Fagbevægelsens Hovedorganisation (konfederacija 
sindikatov, Danska, v nadaljevanju: konfederacija FH), grška vlada ter Evropska komisija. Te 
stranke so ustna stališča predstavile na obravnavi 20. oktobra 2021 .
IV. Analiza
19.Uvodoma je treba navesti, da predložitveno sodišče s svojim vprašanjem za predhodno 
odločanje Sodišče sprašuje samo to, ali starostni pogoj, določen za kandidata za mesto 
predsednika organizacije delavcev, spada na stvarno področje uporabe Direktive 2000/78. 
Nasprotno pa to sodišče Sodišča ne sprašuje o obstoju različnega obravnavanja zaradi starosti in 
njegovi morebitni upravičenosti. Zato v teh sklepnih predlogih teh vidikov ne bom preučil.
20.Navedeno sodišče poziva Sodišče, naj pojasni področje uporabe Direktive 2000/78 v zvezi 
z določbo statuta organizacije delavcev, v skladu s katero je za izvolitev na mesto predsednika te 
organizacije določen pogoj, da kandidat za to mesto ni dopolnil 60 ali 61 let.
21.Šteti je treba, da predložitveno sodišče s svojim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba 
pojem „pogoji, pod katerimi je dostopna zaposlitev, samozaposlitev ali delo“ iz člena 3(1)(a) 
Direktive 2000/78 razlagati tako, da je s tem pojmom zajeta starostna omejitev za kandidata za 
mesto predsednika organizacije delavcev, določena v statutu te organizacije.
22.Tako kot grška vlada menim, da bi bilo treba vprašanje predložitvenega sodišča, da bi mu dali 
koristen in popoln odgovor, razumeti tako, da se nanaša tudi na člen 3(1)(d) te direktive.
23.Zato bom vprašanje, ki ga je postavilo to sodišče, obravnaval z vidika člena 3(1)(a) Direktive 
2000/78 in zatem z vidika člena 3(1)(d) te direktive. Na koncu bom pojasnil združljivost 
predlagane razlage s svobodo združevanja.
A.Področje uporabe Direktive 2000/78, kot je navedeno v členu 3(1)(a)
24.V skladu z naslovom Direktive 2000/78 se ta nanaša na zaposlovanje in delo. Države članice in 
socialni partnerji morajo ob sprejemanju ukrepov, ki spadajo na področje uporabe te direktive, 
s katero se glede zaposlovanja in dela uresničuje načelo prepovedi diskriminacije na podlagi 
4                                                                                                                   ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
starosti, ki je zdaj določeno v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah8, to direktivo 
spoštovati.9
25.Iz člena 3(1)(a) Direktive 2000/78 izhaja, da se ta direktiva uporablja „za vse osebe, bodisi 
v javnem bodisi v zasebnem sektorju, vključno z javnimi telesi, kar zadeva […] pogoje, pod 
katerimi je dostopna zaposlitev, samozaposlitev ali delo, vključno z izbirnimi merili in pogoji za 
sprejem v službo, ne glede na to, za katero vejo dejavnosti ali hierarhično mesto gre, vključno 
z napredovanjem“.
26.Kot je Sodišče že navedlo, Direktiva 2000/78 za opredelitev pojma „pogoji, pod katerimi je 
dostopna zaposlitev, samozaposlitev ali delo“ ne napotuje na pravo držav članic. Iz zahtev po 
enotni uporabi prava Unije in iz načela enakosti pa izhaja, da je treba izraze določbe prava Unije, 
ki se za opredelitev smisla in obsega ne sklicuje posebej na pravo držav članic, načeloma v celotni 
Uniji razlagati avtonomno in enotno.10
27.Poleg tega v Direktivi 2000/78 ni opredelitve izraza „pogoji, pod katerimi je dostopna 
zaposlitev, samozaposlitev ali delo“, zato ga je treba razlagati v skladu z njegovim običajnim 
pomenom v vsakdanjem jeziku, pri čemer je treba upoštevati kontekst, v katerem se uporablja, in 
cilje, ki jim sledi ureditev, katere del je.11
28.V zvezi s tem je Sodišče poudarilo, da se besedilo „pogoji, pod katerimi je dostopna zaposlitev 
[…] ali delo“ v vsakdanjem jeziku nanaša na okoliščine ali dejstva, katerih obstoj je treba obvezno 
določiti, da bi oseba lahko dobila določeno zaposlitev ali delo.12
29.Sodišče je tudi navedlo, da iz člena 3(1)(a) Direktive 2000/78 izhaja, da se ta uporablja „za 
osebo, ki se želi zaposliti, tudi kar zadeva izbirna merila in pogoje za to zaposlitev“.13Vendar pa si 
mora oseba, da se lahko sklicuje na varstvo, ki ga zagotavlja ta direktiva, v resnici želeti pridobiti 
zaposlitev, za katero formalno kandidira.14
30.Na področje uporabe Direktive 2000/78 v skladu z njenim členom 3(1)(a) spadata na primer 
ureditev, s katero je zaposlovanje gasilcev omejeno na osebe, mlajše od 30 let,15in ureditev, 
s katero je določena zgornja starostna meja za opravljanje dejavnosti zobozdravnika koncesionarja 
v okviru zakonskega sistema zdravstvenega zavarovanja.16
8 V nadaljevanju: Listina.
9 Glej zlasti sodbo z dne 19. julija 2017, Abercrombie & Fitch Italia (C-143/16, EU:C:2017:566, točka 17 in navedena sodna praksa).
10 Glej sodbo z dne 23. aprila 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (C-507/18, EU:C:2020:289, točka 31 in navedena sodna 
praksa).
11 Glej sodbo z dne 23. aprila 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (C-507/18, EU:C:2020:289, točka 32 in navedena sodna 
praksa).
12 Glej sodbo z dne 23. aprila 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (C-507/18, EU:C:2020:289, točka 33).
13 Glej zlasti sodbo z dne 28. julija 2016, Kratzer (C-423/15, EU:C:2016:604, točka 34 in navedena sodna praksa).
14 Glej sodbo z dne 28. julija 2016, Kratzer (C-423/15, EU:C:2016:604, točki 29 in 35). Tako je treba člen 3(1)(a) Direktive 2000/78 razlagati 
tako, da primer, v katerem oseba, ki se prijavi na prosto delovno mesto, ne želi pridobiti te zaposlitve, temveč zgolj formalni status 
kandidata z izključnim namenom zahtevati odškodnino, ne spada pod pojem „dostop do zaposlitve ali poklica“ v smislu te določbe in se 
lahko, če so izpolnjeni pogoji, ki jih zahteva pravo Unije, šteje za zlorabo pravic (točka 44 in izrek te sodbe).
15 Glej sodbo z dne 12. januarja 2010, Wolf (C-229/08, EU:C:2010:3).
16 Glej sodbo z dne 12. januarja 2010, Petersen (C-341/08, EU:C:2010:4). V tej sodbi je Sodišče menilo, da se je zadevna ureditev nanašala 
tudi na „pogoje zaposlitve in delovne pogoje“ v smislu člena 3(1)(c) Direktive 2000/78 (točka 33).
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                                   5SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
31.Ob upoštevanju te sodne prakse Sodišča menim, da je – ker je nujno treba upoštevati 
starostno omejitev, določeno s statutom federacije HK/Privat, da oseba lahko pridobi mesto 
predsednika te organizacije delavcev – tako pravilo del „pogojev, pod katerimi je dostopna 
zaposlitev, samozaposlitev ali delo“ v smislu člena 3(1)(a) Direktive 2000/78.
32.V podporo temu stališču naj navedem, da samo besedilo te določbe izraža voljo zakonodajalca 
Unije, da področje uporabe te direktive opredeli zelo široko. Ta zakonodajalec je namreč 
z naštevanjem izrazov „zaposlitev“, „samozaposlitev“ in „delo“17po mojem mnenju želel zajeti vsa 
pravila, ki določajo pogoje za dostop do katere koli poklicne dejavnosti, ne glede na njeno naravo 
in značilnosti. Navedena direktiva se tako uporablja za delovna razmerja v javnem in zasebnem 
sektorju,18ne glede na naravo in podrobno ureditev teh razmerij. V zvezi s tem ugotavljam, da 
v skladu s pojasnilom v zvezi s členom 3 v obrazložitvi predloga direktive Sveta o splošnih okvirih 
enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu19„[n]ačelo enakega obravnavanja v zvezi 
z dostopom do zaposlitve ali samozaposlitve (točka a) zajema odpravo vsakršne diskriminacije, ki 
izhaja iz katere koli določbe, ki preprečuje dostop posameznikov do vseh oblik zaposlitve in 
dela“20.
33.Ugotoviti je treba, da izvolitev na mesto predsednika organizacije delavcev, kot je federacija 
HK/Privat, pomeni opravljanje poklicne dejavnosti. Po mojem mnenju ni nobenega dvoma, da je 
oseba A, če se sklicujemo na pomen pojma „zaposlitev“ v običajnem jeziku, s kandidiranjem na 
volitvah v organizaciji delavcev želela dobiti zaposlitev, za katero je v obravnavanem primeru 
značilno opravljanje nalog vodenja federacije HK/Privat s polnim delovnim časom in mesečnim 
plačilom.21
34.Menim, da je jasno, da sočasna uporaba pojmov „zaposlitev“, „samozaposlitev“ in „delo“ 
v členu 3(1)(a) Direktive 2000/78 kaže, da zakonodajalec Unije področja uporabe te direktive 
nikakor ni nameraval omejiti na zaposlitve, katerih imetniki imajo status „delavca“ v smislu 
člena 45 PDEU in številnih pravil sekundarnega prava Unije, katerih namen je ščititi delavce kot 
šibkejše stranke delovnega razmerja. V tem okviru pojem „delavec“ običajno pomeni osebo, ki 
v določenem času v korist druge osebe in pod njenim vodstvom opravi storitve, za katere prejme 
plačilo.22
35.Ne gre za to, da bi trdili, da opredelitev „delavca“, kot izhaja iz prava Unije, v okviru Direktive 
2000/78 ni upoštevna. V sodni praksi Sodišča namreč obstaja več primerov uporabe te opredelitve 
na področju boja proti diskriminaciji.23Razlog je v tem, da je v sodbah Sodišča, ne glede na 
področje, na katero posegajo, pojem „delavec“ pojasnjen ob upoštevanju načela enakega 
obravnavanja,24kar posredno povzroči uporabo opredelitve tega pojma na vseh področjih, na 
17 Za „zaposlitev“, „samozaposlitev“ in „delo“ so v španščini na primer uporabljeni izrazi „empleo“, „actividad por cuenta propia“ in 
„ejercicio profesional“ ter v angleščini „employment“, „self-employment“ in „occupation“.
18 V zvezi z Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega 
obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL 2006, L 204, str. 23) glej sodbo z dne 16. julija 2015, Maïstrellis 
(C-222/14, EU:C:2015:473, točka 42).
19 COM(1999) 565 final.
20 Moj poudarek.
21 Glej točki 13 in 14 teh sklepnih predlogov.
22 Glej zlasti sodbo z dne 16. julija 2020, Governo della Repubblica italiana (Status italijanskih mirovnih sodnikov) (C-658/18, 
EU:C:2020:572, točka 94 in navedena sodna praksa).
23 Glej zlasti sodbi z dne 1. oktobra 2015, O (C-432/14, EU:C:2015:643, točke od 22 do 27), in z dne 19. julija 2017, Abercrombie & Fitch 
Italia (C-143/16, EU:C:2017:566, točke od 19 do 23). Glej tudi sklepne predloge generalnega pravobranilca A. Rantosa v zadevi HR Rail 
(C-485/20, EU:C:2021:916, točka 48), ki na podlagi zadnjenavedene sodbe trdi, da je pojem „delavec“ v smislu Direktive 2000/78 enak 
tistemu v smislu člena 45 PDEU.
24 Glej sodbo z dne 14. decembra 1995, Megner in Scheffel (C-444/93, EU:C:1995:442, točka 20).
6                                                                                                                   ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
katera se to načelo nanaša. Z drugimi besedami, opredelitev pojma „delavec“ v smislu člena 45 
PDEU se naravno razširi na vse zadeve, v katerih se obravnava načelo enakega obravnavanja pri 
zaposlovanju in delu.
36.Čeprav tako opredeljeni delavci nedvomno spadajo na področje uporabe Direktive 2000/78, je 
to po mojem mnenju širše in vključuje vse položaje, v katerih je za dostop do poklicnih dejavnosti 
vseh vrst, ne glede na to, ali gre, natančneje, za zaposlitev ali samozaposlitev, določen pogoj, ki 
temelji na enem od razlogov za diskriminacijo, naštetih v tej direktivi.25Skratka, vsaka ovira za 
zaposlitev se lahko obravnava z vidika člena 3(1)(a) navedene direktive.
37.Kot je na obravnavi upravičeno navedla grška vlada in kot je navedeno v pravni podlagi 
Direktive 2000/7826, ta direktiva ni predpis o zaščiti delavcev kot najšibkejše stranke delovnega 
razmerja. Namen te direktive je zaradi socialnega in javnega interesa odpraviti vse ovire, ki 
temeljijo na diskriminatornih pogojih za dostop do sredstev za preživljanje in do možnosti 
z delom prispevati k družbi, ne glede na pravno obliko, na podlagi katere se delo opravlja.
38.Področje uporabe navedene direktive tako ni omejeno na dejavnosti, katerih značilnosti bi 
osebi, ki jih želi opravljati, omogočale, da izpolnjuje vsa merila pojma „delavec“ v smislu člena 45 
PDEU.
39.Natančneje, ugotavljam, da merilo v zvezi z obstojem podrejenosti delodajalcu, za katero se 
zdi, da je v središču dvomov predložitvenega sodišča, ne izhaja iz besedila člena 3(1)(a) Direktive 
2000/78. Prav nasprotno, to, da je v tej določbi naveden dostop do „samozaposlitve“, kaže, da ni 
nujno treba dokazati podrejenosti delodajalcu, da položaj spada na področje uporabe te direktive. 
Poleg tega iz besedila navedene določbe izhaja, da se nanaša na „pogoje, pod katerimi je dostopna 
zaposlitev, samozaposlitev ali delo […], ne glede na to, za katero […] hierarhično mesto gre“27, torej 
tudi na najvišji ravni.
40.Poleg tega ugotavljam, da se člen 3(1)(a) Direktive 2000/78 nanaša na „izbirna merila in pogoje 
za sprejem v službo“, kar po mojem mnenju lahko vključuje dostop do poklicne dejavnosti 
z izvolitvijo. Po mojem mnenju to, da je dostop do mesta predsednika organizacije delavcev urejen 
tako, da o njem lahko glasujejo člani, ki so vanjo vključeni, ne more izključiti uporabe te direktive. 
Poleg dejstva, da v tej direktivi ni razlikovanja glede na način dostopa do zaposlitve, je Sodišče že 
odločilo, da metoda zaposlitve na neko delovno mesto ni upoštevna za namene uporabe navedene 
direktive.28
41.Poleg tega se mi okoliščina, na katero se sklicuje predložitveno sodišče, da naj bi mesto 
predsednika organizacije delavcev vključevalo opravljanje nalog politične narave, ne zdi 
upoštevna za določitev, ali se v skladu s tem, kar določa člen 3(1)(a) Direktive 2000/78, ta 
direktiva uporablja ali ne. Tudi če bi bilo opravljanje takih nalog lahko pomembno v okviru 
nacionalnega prava,29je namreč treba poudariti, da se v skladu s to določbo ta direktiva 
uporablja, „ne glede na to, za katero vejo dejavnosti […] gre“. Poleg tega je očitno, da kadar lahko 
države članice določijo, da se navedena direktiva za določeno vejo dejavnosti ne uporablja, je to 
25 V zvezi s tem je zanimiva primerjava s sodno prakso Sodišča, v skladu s katero „vse določbe Pogodbe o prostem gibanju oseb državljanom 
držav članic poskušajo olajšati opravljanje poklicnih dejavnosti vseh vrst na ozemlju Unije“; glej zlasti sodbo z dne 11. novembra 2021, 
MH in ILA (Pokojninske pravice v primeru stečaja) (C-168/20, EU:C:2021:907, točka 86 in navedena sodna praksa). Moj poudarek.
26 In sicer člen 13 ES, postal člen 19(1) PDEU.
27 Moj poudarek.
28 Glej v tem smislu sodbo z dne 25. aprila 2013, Asociația Accept (C-81/12, EU:C:2013:275, točka 45).
29 Zdi se, da v danskem pravu obstaja razlikovanje med osebjem, ki opravlja politične naloge, in drugimi člani osebja sindikata, ker se zakon 
o zaposlenih za prvo ne uporablja.
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                                   7SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
v zadnjenavedeni izrecno navedeno. Tak primer so oborožene sile, ki so v skladu s členom 3(4) te 
direktive lahko izključene z njenega področja uporabe, kar zadeva diskriminiranje zaradi 
hendikepiranosti ali starosti.
42.Zato po mojem mnenju iz jasnega besedila člena 3(1)(a) Direktive 2000/78 izhaja, da pravilo, 
ki uvaja starostno omejitev, kot je ta iz postopka v glavni stvari, spada na njeno področje uporabe, 
ker to pravilo določa pogoj za dostop do mesta predsednika organizacije delavcev.
43.Razlaga, ki jo je mogoče izpeljati iz besedila te določbe, je po mojem mnenju podprta s cilji te 
direktive.
44.Glede tega je treba opozoriti, da je bila Direktiva 2000/78 sprejeta na podlagi člena 13 ES, ki je 
postal člen 19(1) PDEU, ki Uniji podeljuje pristojnost, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti 
diskriminaciji, med drugim zaradi starosti. S to direktivo naj bi se tako vzpostavil splošen okvir, 
ki zagotavlja enako obravnavanje „pri zaposlovanju in delu“ vseh oseb, tako da jim omogoči 
učinkovito varstvo pred diskriminacijo, ki temelji na enem od razlogov iz člena 1 te direktive,30
med katerimi je tudi starost.
45.Natančneje, v uvodni izjavi 9 Direktive 2000/78 je poudarjeno, da sta „[z]aposlovanje in delo 
[…] bistvena elementa za to, da se zajamči enake možnosti za vse, in veliko prispevata k polni 
udeleženosti državljanov v ekonomskem, kulturnem in socialnem življenju ter k uresničevanju 
njihovih osebnih zmogljivosti“. V tem smislu je tudi v uvodni izjavi 11 te direktive navedeno, da 
lahko „[d]iskriminiranje [med drugim zaradi starosti] ogrozi uresničevanje ciljev iz Pogodbe 
[DEU], še zlasti cilje visoke ravni zaposlenosti in socialnega varstva, višanja življenjske ravni in 
kakovosti življenja, ekonomske in socialne kohezije in solidarnosti ter prostega gibanja oseb“.
46.Z Direktivo 2000/78 se tako na področju, ki ga pokriva, uresničuje splošno načelo prepovedi 
diskriminacije, ki je zdaj določeno v členu 21 Listine.31
47.Sodišče je odločilo, da se ob upoštevanju tega cilja in glede na naravo pravic, ki se varujejo 
v skladu z namenom te direktive, ter temeljne vrednote, ki so njena podlaga, pojma „pogoji, pod 
katerimi je dostopna zaposlitev […] ali delo“ v smislu člena 3(1)(a) te direktive, ki opredeljuje 
njeno področje uporabe, ne sme razlagati ozko.32
30 Glej v zvezi z invalidnostjo sodbo z dne 15. julija 2021, Tartu Vangla (C-795/19, EU:C:2021:606, točka 26 in navedena sodna praksa).
31 Glej zlasti sodbo z dne 23. aprila 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (C-507/18, EU:C:2020:289, točka 38 in navedena 
sodna praksa).
32 Glej zlasti sodbo z dne 23. aprila 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (C-507/18, EU:C:2020:289, točka 39 in navedena 
sodna praksa). V točki 58 te sodbe je Sodišče razsodilo, da „je treba pojem ‚pogoji, pod katerimi je dostopna zaposlitev […] ali delo‘, iz 
člena 3(1)(a) Direktive 2000/78 razlagati tako, da so s tem pojmom zajete izjave, ki jih oseba poda med avdiovizualno oddajo in v skladu 
s katerimi ta oseba v svojem podjetju nikoli ne bi zaposlila ali delala z osebami določene spolne usmerjenosti, čeprav ne poteka ali ni 
načrtovan noben postopek zaposlovanja, če povezava med temi izjavami in pogoji za dostop do zaposlitve ali dela v tem podjetju ni 
hipotetična“.
8                                                                                                                   ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
48.Cilja Direktive 2000/78 ne bi bilo mogoče doseči, če bi bilo varstvo pred diskriminacijo pri 
zaposlovanju in delu odvisno od uradne opredelitve delovnega razmerja po nacionalnem pravu 
ali od izbire – ob zaposlitvi osebe – med eno ali drugo vrsto pogodbe.33Prav tako bi bilo 
v nasprotju s tem ciljem, če bi bilo tako varstvo odvisno od narave nalog, ki se izvajajo v okviru 
določene zaposlitve.
49.Vsi ti elementi po mojem mnenju podpirajo pristop, v skladu s katerim starostna omejitev, 
določena s statutom organizacije delavcev, za kandidata za mesto predsednika te organizacije 
spada na področje uporabe Direktive 2000/78 v skladu s tem, kar določa člen 3(1)(a) te direktive.
B.Področje uporabe Direktive 2000/78, kot je navedeno v členu 3(1)(d)
50.Menim, da položaj iz postopka v glavni stvari spada tudi na področje uporabe člena 3(1)(d) 
Direktive 2000/78.
51.Naj spomnim, da se ta določba nanaša na „članstvo in sodelovanje v organizaciji delavcev ali 
delodajalcev ali v kakšni drugi organizaciji, katere člani opravljajo določen poklic, vključno 
z ugodnostmi, ki jih daje taka organizacija“.34
52.Kadar želi oseba, kot je oseba A, kandidirati na volitvah za predsednika organizacije delavcev, 
gre po mojem mnenju za obliko „sodelovanja“35ali z drugimi besedami vključenosti te osebe v tako 
organizacijo v smislu člena 3(1)(d) Direktive 2000/78.
53.To področje uporabe te direktive je povzeto po Uredbi Sveta št. 1612/68 (EGS) z dne 
15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti.36
54.V skladu s členom 8(1) te uredbe mora biti „[d]elavec, ki je državljan države članice in ki je 
zaposlen v drugi državi članici, […] deležen enakega obravnavanja glede članstva v sindikatih in 
glede uveljavljanja sindikalnih pravic, vključno s pravico do glasovanja […]. Pravico ima biti 
izvoljen v svete delavcev v podjetjih.“37
33 Glej po analogiji sodbo z dne 11. novembra 2010, Danosa (C-232/09, EU:C:2010:674, točka 69), ki ponazarja dejstvo, da je varstvo, ki ga 
zagotavljajo direktive za boj proti diskriminaciji pri zaposlovanju in delu, namenjeno posameznikom, ki presegajo status zgolj „delavca“ 
v smislu prava Unije. Iz točke 64 in naslednjih te sodbe namreč izhaja, da bi bilo treba položaj osebe, ki je članica uprave kapitalske 
družbe in je bila med nosečnostjo odpoklicana, preučiti ob upoštevanju prepovedi diskriminacije na podlagi spola, če se taka oseba, glede 
na vrsto dejavnosti, ki jo je opravljala, in okvir, v katerem se ta dejavnost opravlja, ne bi mogla sklicevati na status „noseče delavke“ 
v smislu Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri 
delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 2, str. 110).
34 Moj poudarek.
35 Oziroma „participación“, „Mitwirkung“ in „involvement“ v španščini, nemščini in angleščini.
36 UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 15. Glej v tem smislu Martin, D., „Article 3 – Champ d’application“, Directive 
2000/78 portant création d’un cadre général en faveur de l’égalité de traitement en matière d’emploi et de travail: Commentaire article 
par article, Bruylant, Bruselj, 2020, str. od 85 do 106, zlasti str. 98.
37 Moj poudarek.
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                                   9SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
55.V navedeni uredbi pravica do članstva in sodelovanja vključuje pravico do glasovanja ali 
pravico biti izvoljen.38
56.V členu 8, prvi odstavek, Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji39je zdaj izrecno navedena „pravica, da zasede 
administrativna ali vodstvena mesta v sindikatu“.
57.Ob upoštevanju teh elementov menim, da je treba pojem „sodelovanje“ razumeti tako, da se 
med drugim nanaša na administrativna ali vodstvena mesta v sindikatu. Ne vidim razlogov, iz 
katerih bi se načelo enakega obravnavanja moralo uporabljati za tak dostop na področju prostega 
gibanja delavcev, na področju boja proti diskriminaciji na podlagi starosti pa ne.
58.Komisija je na obravnavi navedla, da se po njenem mnenju člen 3(1)(d) Direktive 2000/78 
nanaša na primer, v katerem delodajalec določi omejitve za sodelovanje delavcev v organizaciji 
delavcev. Menim, da Komisija to določbo razlaga ozko, kar pa iz njenega besedila nikakor ne 
izhaja. Menim namreč, da besedilo te določbe ne izključuje možnosti, da lahko ukrep, s katerim 
so določene take omejitve, sprejme ta organizacija sama, zlasti v svojem statutu.
C.Sklepna pojasnila v zvezi z združljivostjo predlagane razlage s svobodo združevanja
59.Konfederacija FH je v podporo svojemu stališču, da se Direktiva 2000/78 ne uporablja za 
izvolitev na mesto predsednika organizacije delavcev, na obravnavi navedla, da bi bilo treba to 
direktivo razlagati v skladu s členom 3(1) Konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela 
(MOD) z dne 9. julija 1948 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, iz katerega naj bi 
izhajalo, da lahko sindikati svobodno izbirajo svoje predstavnike.40Vendar konfederacija FH s to 
trditvijo zakrije dejstvo, da je s to direktivo v pravu Unije izraženo splošno načelo prepovedi 
diskriminacije pri zaposlovanju in delu, ki je zaščiteno z drugo konvencijo MOD, to je Konvencijo 
št. 111 z dne 20. junija 1951 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, ki je omenjena v uvodni 
izjavi 4 navedene direktive. Obstoj teh dveh konvencij kaže, da je treba svobodo sindikatov, da 
izvolijo svoje predstavnike, uskladiti s prepovedjo diskriminacije pri zaposlovanju in delu.
60.Konfederacija FH s svojo trditvijo v resnici zagovarja stališče, da bi morala ta svoboda 
prevladati nad prepovedjo diskriminacije pri zaposlovanju in delu. Drugače povedano, pristop, 
v skladu s katerim se izvolitev na mesto predsednika organizacije delavcev vključi na področje 
38 V zvezi z ureditvijo države članice, ki delavcem, ki so državljani drugih držav članic in so zaposleni v tej državi članici, ne daje pravice do 
glasovanja ali biti izvoljen na volitvah v poklicnih zbornicah, glej sodbo z dne 18. maja 1994, Komisija/Luksemburg (C-118/92, 
EU:C:1994:198). V zvezi z nacionalno ureditvijo, s katero se tujim delavcem odreka pravica do glasovanja na volitvah članov poklicne 
zbornice, v katero so obvezno vključeni, ki ji morajo plačevati članarino, katere naloga je braniti interese vključenih delavcev in ki ima 
posvetovalno funkcijo na zakonodajnem področju, glej sodbo z dne 4. julija 1991, ASTI (C-213/90, EU:C:1991:291). Na podlagi teh sodb 
je Sodišče, ko je moralo razlagati člen 10(1) Sklepa št. 1/80 z dne 19. septembra 1980 o razvoju pridružitve, ki ga je sprejel Pridružitveni 
svet, ustanovljen s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo, pravico biti izvoljen v občni zbor 
organa, ki zastopa in brani interese delavcev, razumelo tako, da se nanaša na „delovne pogoje“ turških delavcev; glej sodbo z dne 
8. maja 2003, Wählergruppe Gemeinsam (C-171/01, EU:C:2003:260), in sklepne predloge generalnega pravobranilca F. G. Jacobsa 
v zadevi Wählergruppe Gemeinsam (C-171/01, EU:C:2002:758, točke od 42 do 46). Glej tudi sodbo z dne 16. septembra 2004, 
Komisija/Avstrija (C-465/01, EU:C:2004:530). Ker je v Direktivi 2000/78 posebna določba, to je njen člen 3(1)(d), namenjena sodelovanju 
v organizaciji delavcev, mislim, da položaja iz postopka v glavni stvari ni treba preučiti še z vidika člena 3(1)(c) te direktive, iz katerega 
izhaja, da se navedena direktiva uporablja za „zaposlitev in delovne pogoje“.
39 UL 2011, L 141, str. 1.
40 V tej določbi je navedeno, da imajo „[d]elavske in delodajalske organizacije […] pravico, da sprejmejo svoje statute in splošne upravne 
akte, da svobodno izbirajo svoje predstavnike, da se same upravljajo in delujejo ter oblikujejo svoje akcijske programe“.
10                                                                                                                 ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
uporabe Direktive 2000/78, naj ne bi bil združljiv s svobodo sindikatov, da izvolijo svoje 
predstavnike, ki pa je sestavni del svobode združevanja na področju sindikalnih zadev, določene 
v členu 12(1) Listine.41
61.Take trditve po mojem mnenju ni mogoče sprejeti. Svoboda sindikatov, da izvolijo svoje 
predstavnike, jim namreč ne more dati prostih rok, da v svojih statutih sprejmejo ukrepe, ki bi 
lahko povzročili diskriminacijo pri zaposlovanju in delu.
62.V zvezi s tem vidikom menim, da bi moralo Sodišče po analogiji uporabiti razlogovanje, ki ga 
je uporabilo za svobodo izražanja v svoji sodbi z dne 23. aprila 2020 , Associazione Avvocatura per 
i diritti LGBTI42.
63.Tako razlage, v skladu s katero izvolitev na mesto predsednika organizacije delavcev spada na 
področje uporabe Direktive 2000/78, ni mogoče ovreči z morebitno omejitvijo uresničevanja 
svobode združevanja, na katero se je na obravnavi sklicevala konfederacija FH in ki bi lahko bila 
posledica te razlage.
64.Kajti svoboda združevanja, kot je razvidno iz člena 52(1) Listine, ni absolutna pravica in njeno 
uresničevanje je lahko omejeno, če so omejitve predpisane z zakonom ter če spoštujejo bistveno 
vsebino te pravice in načelo sorazmernosti, torej če so potrebne in če dejansko ustrezajo ciljem 
splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin 
drugih.
65.Tako je v obravnavanem primeru, ker so omejitve uresničevanja svobode združevanja, ki 
lahko izhajajo iz Direktive 2000/78, določene z zakonom, saj izhajajo neposredno iz te direktive.
66.S temi omejitvami se poleg tega spoštuje bistvena vsebina svobode združevanja, saj se te 
omejitve uporabljajo samo za doseganje ciljev navedene direktive, in sicer zagotoviti načelo 
enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu ter doseganje visoke ravni zaposlenosti in 
socialnega varstva. Tako so upravičene s temi cilji.
67.S takimi omejitvami se spoštuje tudi načelo sorazmernosti, ker so prepovedani razlogi za 
diskriminacijo našteti v členu 1 Direktive 2000/78, katerega stvarno in osebno področje uporabe 
je omejeno s členom 3 te direktive, poseganje v uresničevanje svobode združevanja pa ne presega 
tega, kar je nujno za uresničitev ciljev navedene direktive, saj so prepovedane le določbe statuta 
organizacije delavcev, ki pomenijo diskriminacijo na področju zaposlovanja ali dela.
68.Poleg tega so omejitve uresničevanja svobode združevanja, ki izhajajo iz Direktive 2000/78, 
nujne za zagotovitev pravic na področju zaposlitve in dela, ki jih imajo osebe, ki pripadajo 
kategorijam, za katere je značilen eden od razlogov, naštetih v členu 1 te direktive.
69.Natančneje, če v nasprotju z razlago člena 3(1)(a) in (d) Direktive 2000/78, ki jo predlagam, 
določbe, ki nekaterim kategorijam oseb preprečujejo, da kandidirajo na volitvah za mesto 
predsednika organizacije delavcev, ne bi spadale na stvarno področje uporabe te direktive, zlasti 
ker to mesto vključuje naloge politične narave, bi bile omejitve dostopa do takega mesta 
predsednika možne iz katerega koli razloga, ki ga ščiti navedena direktiva. To bi velikemu delu 
poklicev, ki se opravljajo v organizacijah delavcev, odvzelo zaščito pri zaposlovanju in delu, ki jo 
daje ta direktiva.
41 Pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov pa je določena v členu 28 Listine.
42 C-507/18, EU:C:2020:289.
ECLI:EU:C:2022:29                                                                                                                 11SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT
70.Naj dodam, da bi tako razumevanje pomenilo, da bi bilo v statutu sindikata neki osebi med 
drugim mogoče očitati njeno vero ali spolno usmerjenost, da bi se ji prepovedala kandidatura za 
mesto predsednika te organizacije. Torej je jasno, v kakšne ekscese lahko vodi restriktivno 
razumevanje področja uporabe Direktive 2000/78.
71.Nazadnje se mi zdi najmanj paradoksalno, da prav organizacija, katere naloga je varovati 
pravice delavcev, zagovarja restriktivno razumevanje področja uporabe pravila, katerega namen 
je boj proti diskriminaciji pri zaposlovanju in delu.
72.Ob upoštevanju navedenega menim, da se določba statuta organizacije delavcev, ki 
kandidaturo za mesto predsednika te organizacije omejuje na osebe, ki niso dopolnile določene 
starosti, ne more izogniti ureditvi boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju in delu, določeni 
z Direktivo 2000/78. Taka določba torej spada na stvarno področje uporabe te direktive, kot je 
opredeljeno v njenem členu 3(1)(a) in (d).
V.Predlog
73.Glede na vse zgornje preudarke predlagam, naj se na vprašanje za predhodno odločanje, ki ga 
je postavilo Østre Landsret (pritožbeno sodišče za vzhodno regijo, Danska), odgovori:
Člen 3(1)(a) in (d) Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega 
obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba razlagati tako, da starostna omejitev za kandidata za 
mesto predsednika organizacije delavcev, določena v statutu te organizacije, spada na področje 
uporabe te direktive.
12                                                                                                                 ECLI:EU:C:2022:29SKLEPNI PREDLOGI J. RICHARDA DE LA TOURA – ZADEVA C-587/20 
HK/D ANMARK IN HK/P RIVAT