ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zato spada obrat za proizvodnjo elektrike s sežiganjem biomase in goriv, predelanih iz odpadkov, ki ima zmogljivost več kot 100 ton na dan, v skupino obratov za odstranjevanje nenevarnih odpadkov s sežiganjem ali kemično obdelavo, kakor jo določa Priloga I, točka 10, k Direktivi 85/337. Kot tak bi moral biti pred izdajo soglasja za izvedbo predmet postopka presoje vplivov na okolje, ker morajo biti projekti, na katere se nanaša Priloga I, v skladu s členoma 2(1) in 4(1) te direktive predloženi v sistematično presojo.

Pojem odstranjevanja odpadkov v smislu Direktive 85/337 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/11, je samostojen pojem, katerega pomen mora biti popolnoma v skladu s ciljem te direktive, ki je, kot izhaja iz njenega člena 2(1), da se pred izdajo soglasja za izvedbo presodijo vplivi projektov, ki bodo med drugim zaradi svoje narave, velikosti ali lokacije verjetno pomembno vplivali na okolje. Ta pojem, ki ni enak pojmu odstranjevanja odpadkov v smislu Direktive 75/442 o odpadkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 91/156 in s Sklepom 96/350, je torej treba lato sensu razumeti tako, da zajema tudi vse postopke, ki vodijo tako k odstranjevanju odpadkov v strogem pomenu izraza kot tudi k njihovi predelavi.

Država članica, ki sprejme nacionalno zakonodajo, ki omogoča izvzetje projektov za predelavo nevarnih in nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo več kot 100 ton na dan, ki spadajo med naštete v Prilogi I te direktive iz postopka presoje vplivov na okolje, ki je določen v njenih členih 2(1) in 4(1), čeprav so bili predloženi v poenostavljeni postopek v smislu člena 11 Direktive 75/442 o odpadkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 91/156 in s Sklepom 96/350, ne izpolni obveznosti iz Direktive 85/337 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/11.

(Glej točko 50.)
Keywords

Summary



Keywords

Socialna politika – Okvirni sporazum ETUC, UNICE in CEEP o delu za določen čas – Direktiva 1999/70

(Direktiva Sveta 1999/70, Priloga, določbi 1(b) in 5)

Summary

Okvirni sporazum o delu za določen čas, ki je priloga k Direktivi 1999/70 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP, je treba razlagati tako, da načeloma ne nasprotuje nacionalni ureditvi, ki v primeru, ko delodajalec iz javnega sektorja zlorabi veriženje pogodb ali delovnih razmerij za določen čas, izključuje, da bi se ti spremenili v pogodbe ali delovna razmerja za nedoločen čas, čeprav je taka sprememba predvidena za pogodbe in delovna razmerja, sklenjena z delodajalcem iz zasebnega sektorja, če ima ta ureditev druge učinkovite ukrepe za preprečevanje in, če je potrebno, kaznovanje primerov, ko delodajalec iz javnega sektorja zlorabi veriženje pogodb za določen čas.

(Glej točko 57 in izrek.)
(Glej točki 30 in 37 ter točki 1 in 2 izreka.)

Oblikovanje cen za medomrežno povezovanje v zvezi z zagotavljanjem prenosljivosti številk iz člena 30(2) Direktive 2002/22 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami zadeva stroške prometa prenesenih številk in stroške vzpostavitve, ki jih imajo mobilni operaterji pri izpolnitvi zahteve za prenos številke.

Člen 4 Direktive 2002/21 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je treba razlagati tako, da mora organ, določen za obravnavanje pritožb zoper odločbe nacionalnih regulativnih organov, razpolagati z vsemi informacijami, ki so potrebne za presojo o utemeljenosti pritožbe, vključno z morebitnimi zaupnimi informacijami, ki so jih navedeni organi upoštevali pri sprejetju odločbe, ki je predmet pritožbe. Kljub temu pa mora ta organ zagotoviti zaupno obravnavanje zadevnih podatkov, pri čemer mora spoštovati zahteve učinkovitega pravnega varstva in zagotavljati spoštovanje pravic do obrambe strank v sporu.

(Glej točko 43 in točko 3 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Določbe Pogodbe – Področje uporabe

(člen 43 ES)

2. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Davčna zakonodaja

(člen 43 ES)

3. Pravo Skupnosti – Pravice, podeljene posameznikom – Kršitev države članice

Summary

1. Državljan Skupnosti, ki po prenosu svojega prebivališča prebiva v državi članici in ima vse deleže družb, ki imajo sedež v drugi državi članici, se lahko sklicuje na člen 43 ES.

(Glej točko 30 in točko 1 izreka.)

2. Člen 43 ES je treba razlagati tako, da nasprotuje temu, da država članica uvede sistem obdavčitve prikritih povečanj vrednosti deležev družbe v primeru prenosa prebivališča davčnega zavezanca iz te države članice, ki odobritev odloga plačila tega davka podreja zagotovitvi zavarovanj in ne upošteva v celoti zmanjšanj vrednosti, do katerih lahko pride naknadno pri prenosu prebivališča zadevne osebe in jih država članica gostiteljica ni upoštevala.

(Glej točko 55 in točko 2 izreka.)

3. Ovire, ki izhaja iz zahteve po zagotovitvi zavarovanja, ki krši pravo Skupnosti, ni mogoče odpraviti s samo sprostitvijo tega zavarovanja. Oblika akta, na podlagi katerega je bilo zavarovanje sproščeno, ni pomembna za to presojo. Če država članica predvideva plačilo zamudnih obresti ob morebitni sprostitvi zavarovanja, ki se je zahtevalo s kršitvijo nacionalnega prava, je treba te obresti plačati tudi ob morebitni kršitvi prava Skupnosti. Poleg tega mora predložitveno sodišče presoditi v skladu z usmeritvami, ki mu jih je dalo Sodišče, ter ob spoštovanju načel enakovrednosti in učinkovitosti, ali je zadevna država članica odgovorna za škodo, povzročeno z obveznostjo zagotovitve takšnega zavarovanja.

(Glej točko 67 in točko 3 izreka.)
Zadeva C-343/04

Land Oberösterreich

proti

ČEZ as

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Oberster Gerichtshof)

„Bruseljska konvencija — Člen 16, točka 1(a) — Izključna pristojnost v postopkih, katerih predmet so stvarne pravice na nepremičninah — Tožba za prenehanje škodljivih vplivov ali njihove nevarnosti za zemljišča zaradi delovanja jedrske elektrarne na ozemlju sosednje države — Neuporaba“

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M. Poiaresa Madura, predstavljeni 11. januarja 2006 I - 4559

Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 18. maja 2006 I - 4586

Povzetek sodbe

Konvencija o sodni pristojnosti in izvrševanju odločb – Izključna pristojnost – Spori na področju stvarnih pravic na nepremičninah – Pojem

(Bruseljska konvencija z dne 27. septembra 1968, člen 16(1)(a))

Člen 16, točka 1(a), Konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kot je bila spremenjena s Konvencijo iz leta 1996, je treba razlagati tako, da se ne uporablja za tožbo, s katero se skušajo preprečiti vplivi zaradi ionizirajočega sevanja jedrske elektrarne na ozemlju sosednje države, ki škodujejo zemljiščem v lasti vlagatelja tožbe ali bi jim lahko škodovali. Izključna pristojnost sodišč države pogodbenice, v kateri leži nepremičnina, namreč ne zajema vseh tožb glede stvarnih pravic na nepremičninah, ampak samo tožbe, za katere se uporablja omenjena konvencija in s katerimi se skuša določiti obseg, obstojnost, lastništvo, posest nepremičnine ali obstoj drugih stvarnih pravic na teh nepremičninah in zagotoviti imetnikom teh pravic varstvo njihovih pravic. Čeprav je podlaga take tožbe za prenehanje škodljivih vplivov, glede na okoliščine primera preventivne, kršitev stvarne pravice na nepremičnini, pa predmet take tožbe ni izpodbijanje stvarne pravice, ker dejstvo, da se ta pravica nanaša na nepremičnine, ni bistveno. Zato stvarna narava obravnavane pravice in dejstvo, da se ta pravica nanaša na nepremičnine, nimata odločilnega vpliva na značilnosti spora o glavni stvari, ki vsebinsko ne bi bil bistveno drugačen, če bi bila narava pravice, ki se varuje pred zatrjevanimi škodljivimi vplivi, drugačna, to je, če bi šlo na primer za pravico do telesne celovitosti ali pravico na premični stvari.

Preudarki glede učinkovitega sojenja, ki so podlaga za člen 16, točka 1(a), Bruseljske konvencije, se ne morejo uporabiti pri taki tožbi in zato ne nasprotujejo temu, da se ta določba za tako tožbo ne bi uporabljala.

(Glej točke 27, 30, 31, 34 in 35 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Posredni davki na zbiranje kapitala – Dajatev na kapital, s katero se obdavčijo kapitalske družbe

(Direktiva Sveta 69/335, člena 4 in 7)

Summary

Člen 4(2)(b) Direktive 69/335 o posrednih davkih na zbiranje kapitala, kakor je bila spremenjena z Direktivo 73/80 o določitvi skupnih stopenj za dajatev na kapital in Direktivo 85/303, določa, da lahko države članice z dajatvijo na kapital obdavčijo povečanje sredstev kapitalske družbe prek storitev družbenika, ki ne povzročijo povečanja kapitala družbe, a lahko povečajo vrednost deležev družbe.

Člen 7(1) te direktive pa kljub temu oprošča plačilo dajatve na kapital za transakcije, ki izpolnjujejo tri pogoje, in sicer (i) prenos vseh sredstev in obveznosti kapitalske družbe ali enega ali več delov njenega poslovanja na eno ali več kapitalskih družb, ki so v postopku ustanavljanja ali že obstajajo, (ii) plačilo za vložke sestavlja izključno razporeditev deležev družbe ali družb in (iii) sedež dejanske uprave ali registrirani sedež družb, ki sodelujejo v transakciji, na ozemlju države članice.

Če so ti pogoji izpolnjeni, Direktiva 69/335 nasprotuje obračunu proporcionalne takse za registracijo v višini 1 % od vrednosti transakcije ob t. i. „obratni“ združitvi, torej združitvi s pripojitvijo, kadar so vsi družbeni deleži prevzemne družbe v lasti prevzete družbe. Čeprav namreč taka spojitev pomeni vložek kapitala v smislu člena 4 te direktive, je za tega po členu 7(1) te direktive določena oprostitev plačila dajatve na kapital.

(Glej točke 32, od 40 do 42, 46 in 47 ter izrek.)
Tožbe regionalne ali lokalne enote ni mogoče izenačiti s tožbo države članice, ker se pojem države članice v smislu člena 230, drugi odstavek, ES nanaša samo na vladne organe držav članic. Tega pojma ni mogoče razširiti na regionalne vlade ali druge enote na poddržavni ravni, ne da bi škodovali institucionalnemu ravnovesju, ki ga predvideva Pogodba. Vendar sme na podlagi te določbe regionalna ali lokalna enota, če ima tako kot Regione Siciliana na podlagi nacionalnega prava pravno osebnost, vložiti tožbo zoper odločbe, ki so naslovljene nanjo, in zoper odločbe, ki jo neposredno in posamično zadevajo, čeprav so v obliki uredbe ali odločbe naslovljene na drugo osebo.

V zvezi s tem ni mogoče šteti, da regionalni organ, ki je bil določen kot organ, odgovoren za izvedbo projekta Evropskega sklada za regionalni razvoj, neposredno zadeva odločba Komisije, naslovljena na zadevno državo članico glede pomoči tega sklada, v kateri je zavrnjen predlog tega organa za podaljšanje roka za predložitev zahtevkov za dokončno plačilo v zvezi s to pomočjo in o njeni dokončni ukinitvi.

(Glej točke 21, 24 in 30.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Davčna zakonodaja

(Pogodba ES, člen 52 (po spremembi postal člen 43 ES); Sporazum EGP, člen 31)

Summary

Člen 52 Pogodbe (po spremembi postal člen 43 ES) in člen 31 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru je treba razlagati tako, da nasprotujeta ureditvi države članice, ki prepoveduje davčni odbitek za finančne stroške, ki jih ima matična družba, ki je v celoti zavezana davku v tej državi članici, za pridobitev deleža v hčerinski družbi, če se nanašajo na dividende, ki so davka oproščene zato, ker izvirajo iz posredne hčerinske družbe s sedežem v drugi državi članici ali drugi državi podpisnici omenjenega sporazuma, čeprav je dopuščeno odbiti te stroške, če se nanašajo na dividende, ki jih plača posredna hčerinska družba iz iste države članice, v kateri ima sedež matična družba, in ki so prav tako oproščene davka.

(Glej točko 50 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Države članice – Obveznosti – Obveznost sodelovanja

(člen 10 ES)

Summary

Načelo sodelovanja, ki izhaja iz člena 10 ES, nacionalnega sodišča ne obvezuje, da ne uporabi nacionalnih postopkovnih pravil, zato da bi ponovno preučilo pravnomočno sodno odločbo in jo razveljavilo, če se izkaže, da je v nasprotju s pravom Skupnosti. Da bi se namreč zagotovili stabilnost prava in pravnih razmerij in učinkovitost sojenja, je pomembno, da sodnih odločb, ki so postale dokončne po tem, ko so bila izčrpana vsa razpoložljiva pravna sredstva, ali po tem, ko so se iztekli roki zanje, ni več mogoče izpodbijati.

(Glej točko 20 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Pravo Skupnosti – Načela – Sorazmernost – Obseg

2. Pravo Skupnosti – Načela – Sorazmernost – Akti institucij

Summary

1. Načelo sorazmernosti, ki je eno izmed temeljnih načel prava Skupnosti, zahteva, da ravnanja institucij Skupnosti ne prestopijo meje tistega, kar je primerno in potrebno za uresničitev legitimnih ciljev, ki jih zasleduje zadevna ureditev, pri tem pa velja, da je treba takrat, ko je mogoče izbrati med več ponujenimi primernimi ukrepi, uporabiti tistega, ki je najmanj omejujoč, in da povzročene neprijetnosti ne smejo biti čezmerne glede na zastavljene cilje. Zato mora pri sprejemanju zakonodaje o varovanju javnega zdravja zakonodajalec Skupnosti polno upoštevati zadevne interese in zlasti lastninsko pravico ter zahteve po dobrem počutju živali.

(Glej točki 35 in 37.)

2. Veljavnost akta Skupnosti ni odvisna od retrospektivnih presojanj, zadevajoč njeno stopnjo učinkovitosti. Kadar mora zakonodajalec Skupnosti presojati bodoče učinke ureditve, ki jo je treba sprejeti, medtem ko se teh učinkov ne da natančno predvideti, se mu njegova presoja lahko očita le, če je očitno napačna glede na elemente, s katerimi je razpolagal ob sprejetju zadevne ureditve. Tako je treba v okviru sprejemanja predpisov, ki zadevajo varstvo javnega zdravja, dopustiti, da lahko institucije, kadar se pojavijo negotovosti glede obstoja ali obsega tveganj za zdravje ljudi, ob uporabi previdnostnega načela in preventivnega ukrepa sprejmejo zaščitne ukrepe, ne da bi morale čakati, da sta resničnost in resnost teh nevarnosti v celoti dokazani. Nasprotno, kadar novi elementi spremenijo dojemanje tveganja ali pokažejo, da se ta nevarnost lahko omeji z manj zavezujočimi ukrepi, kot so obstoječi, institucije in zlasti Komisija, ki ima predlagalno pravico, skrbijo za prilagoditev ureditve novim ugotovitvam.

(Glej točke od 38 do 40.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Oprostitve, predvidene v Šesti direktivi

(Direktiva Sveta 77/388, člen 13(A)(1)(g) in (h) ter (2)(b))

Summary

Člen 13(A)(1)(g) in (h) Šeste direktive 77/388, ki ureja oprostitev plačila davka na dodano vrednost za opravljanje storitev, povezanih s socialnim skrbstvom in socialnovarstvenim delom ter storitev, povezanih z varstvom otrok in mladine, v zvezi z odstavkom 2(b) tega člena je treba razlagati tako, da storitve, ki jih kot posrednik med osebami, ki iščejo storitev varstva otrok, in osebami, ki jo ponujajo, opravlja oseba javnega prava ali druga organizacija, ki jo zadevna država članica priznava kot dobrodelno, ne morejo biti oproščene na podlagi omenjenih določb, razen če tudi sama storitev varstva otrok izpolnjuje pogoje za oprostitev, določene v teh določbah in če je ta storitev take narave ali kakovosti, da se enakovredna storitev staršem ne more zagotoviti brez posredniške storitve, tako da na primer dejavnosti preverjanja preteklosti varuhov in njihovo izobraževanje, ki ju opravlja posrednik, dopuščajo izbiro le sposobnih in zanesljivih varuhov. Poleg tega temeljni namen teh posredniških storitev ne sme biti, da organizacija pridobi dodatni prihodek z opravljanjem transakcij, ki neposredno konkurirajo transakcijam komercialnih podjetij, zavezanih davku. Predložitveno sodišče mora preveriti, ali so ti pogoji izpolnjeni.

(Glej točke 23, od 27 do 30 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Mleko in mlečni proizvodi – Izvozna nadomestila – Proizvodi, za katere se lahko dodelijo – Siri, ki so po svoji naravi namenjeni predelavi v tretji državi – Vključitev – Pogoj – Razvrstitev v eno izmed tarifnih oznak nomenklature kmetijskih proizvodov

(uredbi Komisije št. 1706/89, priloga, in št. 3445/89, priloga)

Summary

Siri, izvoženi leta 1990, ki so po svoji naravi namenjeni predelavi v tretji državi, so lahko pokriti z izvoznimi nadomestili na podlagi člena 17(1) Uredbe št. 804/68 o skupni ureditvi trga mleka in mlečnih proizvodov, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 3904/87, pod pogojem, da so razvrščeni, upoštevaje njihovo vrsto in sestavo, pod tarifno oznako, ki se nahaja v prilogi k Uredbi št. 1706/89 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode, kot je to opredeljeno v nomenklaturi kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki je priloga k Uredbi št. 3445/89 o popolni različici nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki velja od 1. januarja 1990.

(Glej točko 33 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Približevanje zakonodaj – Kakovost kopalnih voda – Direktiva 76/160 – Obveznost držav članic, da uradno določijo območja kopalnih voda – Neobstoj

(Direktiva Sveta 76/160, člena 1(2)(a) in 4(1))

2. Približevanje zakonodaj – Kakovost voda, primernih za lupinarje – Direktiva 79/923 – Pojem voda, primernih za lupinarje – Vode, v katerih prebivajo lupinarji, ki so neposredno ali po obdelavi namenjeni za prehrano ljudi – Vključitev

(Direktiva Sveta 79/923, člen 1)

Summary

1. Člen 4(1) Direktive 76/160 o kakovosti kopalnih voda državam članicam ne nalaga, naj uradno določijo območja kopalnih voda. Iz člena 1(2)(a) te direktive, ki opredeljuje kopalne vode, namreč izhaja, da države članice lahko dopuščajo kopanje v določenih vodah, ne da bi jih morale obvezno določiti kot območja kopalnih voda.

(Glej točke 15, 16 in 18.)

2. Iz besedila člena 1 Direktive 79/923 o zahtevah glede kakovosti voda, primernih za lupinarje, in iz prve, tretje, sedme in desete uvodne izjave te direktive izhaja, da se ta uporablja za vse vode, primerne za lupinarje, ne glede na to, ali so lupinarji, ki v njih živijo, neposredno ali pa šele po obdelavi namenjeni za prehrano ljudi.

(Glej točki 22 in 24.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Revizijski postopek oddaje javnih naročil blaga in storitev – Direktiva 89/665 – Obveznost držav članic, da predvidijo revizijski postopek – Dostop do revizijskega postopka – Nacionalna zakonodaja, ki članom priložnostne družbe brez pravne osebnosti prepoveduje individualno vložitev tožbe – Dopustnost

(Direktiva Sveta 89/665, člen 1)

Summary

Člen 1 Direktive 89/665 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje, kot je bila spremenjena z Direktivo 92/50 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev, je treba razlagati tako, da ne nasprotuje temu, da lahko po nacionalnem pravu le vsi člani priložnostne družbe brez pravne osebnosti, ki se je kot taka udeležila postopka oddaje javnega naročila in ji to naročilo ni bilo oddano, skupaj vložijo tožbo zoper odločbo o oddaji in ne le eden od njenih članov kot posameznik.

Enako velja, če vsi člani priložnostne družbe tožijo skupaj, tožba enega njenih članov pa se šteje za nedopustno.

V obeh primerih namreč nacionalni predpisi le zahtevajo, da tožeče stranke izpolnijo pogoje v zvezi s sodnim zastopanjem v skladu s pravno obliko, ki so jo izbrali sami člani. Te zahteve so splošno veljavne in ne omejujejo učinkovitosti in dostopnosti do revizijskih postopkov ponudnikov na način, ki bi bil v nasprotju z Direktivo 89/665.

(Glej točki 28, 29 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok kapitala – Omejitve – Nacionalna ureditev, ki omejuje glasovalne pravice, vezane na deleže določenih javnih podjetij v kapitalu podjetij, ki delujejo v energetskem sektorju – Nedopustnost

(člen 56 ES)

Summary

Država članica s tem, da je v veljavi ohranila ureditev, ki predvideva avtomatično začasno ukinitev glasovalnih pravic, vezanih na deleže, ki presegajo 2 % osnovnega kapitala podjetij, ki delujejo v sektorju električne energije in plina, kadar so te deleže pridobila javna podjetja, ki ne kotirajo na organiziranih finančnih trgih in imajo na svojem nacionalnem trgu prevladujoči položaj, ni izpolnila obveznosti iz člena 56 ES.

Taka ureditev namreč določeno skupino javnih podjetij izključuje od učinkovitega sodelovanja pri upravljanju in nadzoru zadevnih podjetij in odvrača zlasti javna podjetja s sedežem v drugih državah članicah, da bi pridobila delnice v teh podjetjih.

(Glej točki 30 in 42 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Delavci – Priznavanje diplom – Direktiva 92/51 – Dostop do reguliranega poklica ali do njegovega opravljanja pod enakimi pogoji kot veljajo za državljane (člen 3) – Neposredni učinek brez nostrifikacije dokazil zainteresirane osebe s strani pristojnih nacionalnih organov – Naložitev izravnalnih ukrepov – Meje

(Direktiva Sveta 92/51, člen 3, prvi odstavek, (a))

Summary

Člen 3, prvi odstavek, (a), Direktive 92/51 o drugem splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/48, določa, da pristojni organ države članice gostiteljice iz naslova pomanjkanja kvalifikacij državljanu druge države članice ne more preprečiti dostopa do reguliranega poklica ali opravljanja tega poklica pod enakimi pogoji, kakor jih imajo njeni državljani, če ima prosilec diplomo, kakor to določa ta direktiva, ki jo druga država članica predpisuje za dostop do opravljanja ali opravljanje tega poklica na njenem ozemlju in je bila ta diploma pridobljena v drugi državi članici.

V primeru nesprejetja ukrepov za prenos v roku, ki je predpisan v direktivi, se državljan države članice lahko sklicuje na to določbo, zato da v državi članici gostiteljici pridobi dovoljenje za opravljanje reguliranega poklica.

Te možnosti pa ni mogoče podrediti pogoju, da pristojni nacionalni organi nostrificirajo dokazila zadevne osebe.

Poleg tega je mogoče izravnalne ukrepe iz člena 4(1) Direktive 92/51 zadevni osebi naložiti le, če so predvideni v veljavni nacionalni zakonodaji v času obravnavanja zadevne prošnje, kar pa ugotovi nacionalno sodišče.

(Glej točke 31, 36, 42 in izrek.)