ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
51

Stavek v dopisu o dejstvih, po katerem „ta dejstva nikakor ne vodijo k temu, da se obdobje iz obvestil o ugotovitvah o možnih kršitev podaljša“, je treba upoštevati glede na doslej navedene preudarke. Dejstvo, da dopis o dejstvih navaja „celotne razčlenjene stroške v letu 2002“ (glej str. 6) in da se več podatkov nanaša na prvih devet mesecev oziroma vseh dvanajst mesecev leta 2002 (glej zlasti priloge 15.1 in 15.2, 20, 21 in 22), pomeni nadaljevanje kršitve. Sicer iz odgovora družbe WIN na dopis o dejstvih izhaja, da je morala razumeti, da se je kršitev nadaljevala. Več dejstev iz odgovora se namreč nanaša na prvih devet mesecev oziroma vseh dvanajst mesecev leta 2002. Izdelala je razpredelnico z naslovom „Oglaševanje/Porast naročnikov ADSL“, ki se nanaša na obdobje do decembra 2002, in grafični prikaz z enakim naslovom, ki pokriva obdobje od januarja 2001 do septembra 2002. Poleg tega je še vedno v tem odgovoru družba WIN povedala svoje mnenje o stopnjah kritja spremenljivih stroškov do 30. septembra 2002. V istem odgovoru družba WIN ugovarja prihodku 37,03 EUR na naročniško razmerje, ki ga je Komisija upoštevala za obdobje od 15. februarja do septembra 2002. Družba WIN naj torej ne bi mogla trditi, da so bile kršene pravice do obrambe (glej v tem smislu sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. marca 2000 v združenih zadevah Cimenteries CBR in drugi proti Komisiji, T-25/95, T-26/95, od T-30/95 do T-32/95, od T-34/95 do T-39/95, od T-42/95 do T-46/95, T-48/95, od T-50/95 do T-65/95, od T-68/95 do T-71/95, T-87/95, T-88/95, T-103/95 in T-104/95, Recueil, str. II-491, točka 576).
Sodba Sodišča prve stopnje (drugi senat) z dne 11. julija 2007 – Al-Aqsa proti Svetu

(Zadeva T-327/03)

„Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi za nekatere osebe in subjekte v okviru boja proti terorizmu – Zamrznitev sredstev – Ničnostna tožba – Obrazložitev“

1. Postopek – Odločba, s katero je bila med postopkom nadomeščena izpodbijana odločba (Glej točke od 33 do 36.)

2. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg (člen 253 ES; Uredba Sveta št. 2580/2001; Skupno stališče Sveta 2001/931, člen 1(4) in (6)) (Glej točke od 53 do 55 in od 56 do 58.)

3. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Odprava neobstoja obrazložitve med sodnim postopkom – Nedopustnost (člen 253 ES) (Glej točko 65.)

Predmet

Predlog za delno razglasitev ničnosti, na eni strani, Sklepa Sveta 2003/480/ES z dne 27. junija 2003 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o sprejetju posebnih omejevalnih ukrepov za nekatere osebe in subjekte v okviru boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2002/974/ES (UL L 160, str. 81), in na drugi strani, Sklepa Sveta 2003/646/ES z dne 12. septembra 2003 o izvajanju člena 2(3) Uredbe št. 2580/2001 in razveljavitvi Sklepa 2003/480 (UL L 229, str. 22).

Izrek

Sklep Sveta 2006/379/ES z dne 29. maja 2006 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) 2580/2001 o sprejetju posebnih omejevalnih ukrepov za nekatere osebe in subjekte v okviru boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES se razglasi za ničnega v delu, ki se nanaša na Stichting Al‑Aqsa.

O predlogu, naj se na podlagi člena 241 ES razglasi nezakonitost Uredbe Sveta št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001, ni treba odločiti.

Svetu se naloži poleg svojih stroškov plačilo stroškov Stichting Al-Aqsa.
Odločba Komisije, v kateri je ugotovljena kršitev člena 65(1) PJ in so podjetjem, ki so domnevno kršila to določbo, naložene globe, ima edino pravno podlago v členu 65(4) in (5) PJ, ker se izrecno sklicuje na to pravno podlago in ne na pravno podlago, ki pomeni člen 3 in 15(2) Uredbe št. 17. Dejstvo, da je Komisija v drugem obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, naslovljenem na zadevna podjetja, potrdila, da je uvedla nov postopek na podlagi Uredbe št. 17 in se poleg tega izrecno sklicevala na njen člen 3, kot tako ne zadostuje za ugotovitev, da sta pravna podlaga za odločbo člen 3 in člen 15(2) te uredbe.

(Glej točke 76, 78, 93, 94 in 101.)
4.

Nepogodbena odgovornost — Pogoji — Dovolj resna kršitev pravnih pravil, ki posameznikom dajejo pravice (člen 288, drugi odstavek, ES; uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1073/1999, člen 8(3), in št. 45/2001, členi 2, 3, 4(1) in 5(a) in (e)) (Glej točke od 200 do 216 in od 230 do 233.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Prejšnja znamka, ki je nacionalna znamka – Zavrnitev registracije, čeprav se relativni razlog za zavrnitev nanaša samo na del Skupnosti

(Uredba Sveta št. 40/94, člena 7(2) in 8)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Besedna znamka SELENIUM-ACE in figurativna znamka, ki vsebuje besedni element „Selenium Spezial A‑C‑E“

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Summary

1. Čeprav člen 8 Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, ki zadeva relativne razloge za zavrnitev, ne vsebuje določbe, podobne členu 7(2), ki zadeva absolutne razloge za zavrnitev, po katerem je lahko zahteva za registracijo znamke zavrnjena ne glede na to, da absolutni razlogi proti registraciji obstajajo le v delu Skupnosti, je treba v postopku z ugovorom, ki temelji na znamki, ki je bila prej registrirana v državi članici, uporabiti enako rešitev. Iz tega izhaja, da je treba registracijo zavrniti tudi, če relativni razlogi za zavrnitev obstajajo le v delu Skupnosti.

(Glej točko 29.)

2. Za povprečne nemške potrošnike je podana verjetnost zmede, v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, med besednim znakom SELENIUM-ACE, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za „kozmetiko; kreme za obraz, mila, kreme in losjone proti staranju“ in „prehranske dodatke; vitamine in minerale“ iz razredov 3 oziroma 5 v smislu Nicejskega aranžmaja, in figurativno znamko, ki zajema besedni element „Selenium Spezial A-C-E“, ki je bila prej v Nemčiji registrirana za „Nemedicinske in nefarmacevtske preparate na bazi škroba, kalcijeve soli, magnezijev stearat in kvas, ali kombinacije le-teh kot prehranskih dodatkov“ iz razredov 5 in 30 navedenega aranžmaja, ker so proizvodi, navedeni v prijavi znamke, delno enaki in delno podobni proizvodom, zajetim s prejšnjo znamko, ker zadevna znaka zbujata celosten vtis podobnosti na vidni, fonetični in pojmovni ravni in ker so, ob upoštevanju enakosti in podobnosti proizvodov, razlike med zadevnima znakoma zmanjšane v okviru globalne presoje verjetnosti zmede.

(Glej točke 31, 44 in 48.)
Keywords

Summary



Keywords

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve

(Uredba Sveta št.40/94, člen 8(1)(b))

Summary

Za povprečnega potrošnika ne obstaja verjetnost zmede med na eni strani figurativno znamko z besednim elementom „SELEZIONE ORO Barilla“, katere registracija kot znamka Skupnosti se zahteva za proizvode „testenine, moka in izdelki iz žitaric, kruh, pecivo in slaščice; kvas, pecilni prašek; omake (začimbe)“, ki so iz razreda 30 Nicejskega aranžmaja, in na drugi strani med besedno znamko ORO, ki je bila prej registrirana v Italiji in je kot mednarodna znamka, ki učinkuje predvsem v Avstriji, Nemčiji, Španiji, Franciji in Beneluksu za proizvode „kava, čaj, kakao, sladkor, riž, tapioka, sago, kavni nadomestki; moka in izdelki iz žitaric, kruh, pecivo in slaščice, sladoled; med, melasni sirup; kvas, pecilni prašek; sol, gorčica; kis, omake (začimbe), začimbe; led“, spadala v razred 30, in besedno znamko ORO SAIWA, ki je bila prej registrirana v Italiji za proizvode „mlečni kolački, piškoti, kruh, pecivo in slaščice“ iz istega razreda kljub bistveni enakosti proizvodov. Pri potrošnikovem zaznavanju nasprotujočih si znamk obstajajo velike vidne in slišne razlike in zgolj prisotnost izraza „oro“ ne more pomeniti podobnosti med tem znamkama. Poleg tega obstoj majhne pojmovne podobnosti med nasprotujočimi si znamkami torej uravnoveša njihove vidne in slišne razlike. Nazadnje beseda „oro“, ki služi predvsem temu, da se opredeli višje kakovostne razrede proizvodov, ki se razlikujejo od proizvodov standardne kakovosti, sama po sebi nima razlikovalne funkcije v prijavljeni znamki, ampak jo je treba razumeti kot dodatek opisnemu izrazu „selezione“, da se potrošnika seznani, da gre za proizvod visoke kakovosti tako, da je razlikovalni učinek znaka izraz „Barilla“.

(Glej točke 30, 32, 39, 40 in 41.)
Keywords

Summary



Keywords

Ribištvo – Ohranjanje morskih virov – Režim ribolovnih pravic – Razdelitev količine razpoložljivega ulova med državami članicami – Načelo relativne stabilnosti – Upoštevanje posebnih potreb regij in lokalne populacije, ki je odvisna od ribolova – Neobstoj subjektivnih pravic posameznikov

(člen 288, drugi odstavek, ES; Akt o Pristopu iz leta 1985, člen 161(1)(f); Uredba Sveta št. 3760/92, člen 8(4)(i) in (ii))

Summary

Načelo relativne stabilnosti iz člena 8(4)(i) in (ii) Uredbe št. 3760/92, ki vzpostavlja sistem Skupnosti na področju ribištva in ribogojstva in ki določa, da Svet razdeli možnosti ribolova med države članice tako, da zagotovi relativno stabilnost za vsakega od zadevnih staležev, izraža merilo za razdelitev možnosti ribolova Skupnosti med državami članicami v obliki kvot, dodeljenih državam članicam, in ne podeljuje ribičem nobenega zagotovila določene količine ulova rib, temveč je treba načelo relativne stabilnosti razumeti tako, da pomeni izključno le ohranitev pravice do določenega odstotka pri tej razdelitvi za vsako državo članico.

Prav tako je predmet člena 161(1)(f) Akta o pogojih pristopa Španije in Portugalske izključno le predvideti razdelitev kvot za sardone na določenem območju in ne vsebuje nobenega sklicevanja na položaj ribičev sardonov iz dveh držav, ki lahko lovijo na tem območju, niti a fortiori ne zavezuje Sveta, da pri odobritvi prenosa kvot sardonov iz območja v neposredni bližini na to območje upošteva poseben položaj teh ribičev.

Zato načelo relativne stabilnosti in zgoraj navedeni člen 161(1)(f) dovolj natančno določata države članice za imetnice ribolovnih pravic in določno opredeljujeta vsebino teh pravic, tako da predmet navedenih pravnih pravil ni podelitev pravic posameznikom.

V zvezi s tem ni pomembno, da mora po trinajsti uvodni izjavi zgoraj navedene Uredbe št. 3760/92 relativna stabilnost, določena v tej uredbi, upoštevati posebne potrebe regij, kjer je lokalna populacija še posebej odvisna od ribolova in z njim povezanih aktivnosti in da je Svet tisti, ki mora pri razdelitvi možnosti ribolova za vsak zadevni stalež med državami članicami spraviti interese, ki jih zastopa vsaka država članica, zlasti glede dejavnosti tradicionalnega ribolova, njenih populacij in s tem povezane lokalne ribiške industrije. Pravice tradicionalnega ribolova so namreč pridobljene v korist držav, ne pa individualnih ladjarjev, tako da se ti ne morejo sklicevati na subjektivno pravico, katere kršitev bi jim odpirala pot do pravice do nadomestila na podlagi člena 288, drugi odstavek, ES.

(Glej točke 87, 89, 91 in od 93 do 96.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Summary

1. V okviru celovite presoje verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 se teža, ki zadeva uskladitev vidnega, fonetičnega in pojmovnega vidika nasprotujočih si znakov, lahko spreminja glede na objektivne okoliščine, v katerih se znamke lahko pojavljajo na trgu. V tem pogledu je pomembno omeniti, da je treba kot izhodiščno točko upoštevati „normalne“ pogoje trženja proizvodov, ki jih določata nasprotujoči si znamki, torej take, ki se po navadi pričakujejo za to kategorijo proizvodov, ki jih določata zadevni znamki, in ne posebnih pogojev trženja proizvodov, določenih s prejšnjo znamko. Preučitev verjetnosti zmede, ki ga morajo izvesti organi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), pomeni vnaprejšnji pregled. Ker se posebni načini trženja proizvodov, ki jih določata znamki, s časom in v skladu z željami nosilcev teh znamk lahko spreminjajo, vnaprejšnja analiza verjetnosti zmede med znamkama ne more biti odvisna od tržnih ciljev, uresničenih ali ne, ter od subjektivnih namenov nosilcev znamk.

(Glej točke od 103 do 107.)

2. Z vidika povprečnega francoskega potrošnika v skladu s členom 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti obstaja verjetnost zmede med figurativnim znakom „quantum“, za katerega se zahteva registracija kot znamke Skupnosti za „zapestne ure, ure, njihove kazalce in dele, stekla za ure, etuije za ure, paščke za ure, verižice za ure, ohišje za zapestne in druge ure“ iz razreda 14 v smislu Nicejskega aranžmaja, in znamko Quantième, prej registrirano v Franciji, za „ure in urarske proizvode, nakit“ ter „usnjarske izdelke“ iz razredov 14 in 18 v smislu Nicejskega aranžmaja, saj obstaja enakost in podobnost proizvodov, ki jih označujeta nasprotujoči si znamki, v povezavi z vidno in fonetično podobnostjo znakov, ki ju vsebujeta, ne da bi bila ta podobnost v veliki meri izravnana s pojmovnimi razlikami med omenjenima znakoma. Ker verjetnost zmede pomeni posebno okoliščino zaščite prejšnje znamke, ta zaščita velja neodvisno od vprašanja, ali ima prejšnja znamka samo šibek razlikovalni značaj. Ker verjetnost zmede pomeni poseben pogoj varovanja prejšnje znamke, se to varovanje neodvisno vključuje v vprašanje, ali ima prejšnja znamka samo šibek razlikovalni značaj.

(Glej točko 110.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Opisnost in neobstoj razlikovalnega učinka znaka – Razmerje med ustreznimi določbami

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 7(1)(b) in (c))

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda – Besedni znak CELLTECH

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 7(1)(b) in (c))

Summary

1. Besedna znamka, ki opisuje značilnosti proizvodov ali storitev, v smislu člena 7(1)(c) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti je zaradi tega nujno brez slehernega razlikovalnega učinka glede teh proizvodov ali storitev v smislu člena 7(1)(b) iste uredbe.

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) mora za dokaz – da je znamka, ki ne spada pod razlog za zavrnitev, določen v členu 7(1)(c) Uredbe št. 40/94, vseeno brez slehernega razlikovalnega učinka v smislu pododstavka b iste določbe – torej navesti razloge, zaradi katerih meni, da je ta znamka brez kakršnega koli razlikovalnega učinka.

(Glej točki 23 in 24.)

2. Besedni znak CELLTECH, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za „farmacevtske, veterinarske in sanitarne proizvode, sestavine in snovi“, „kirurške, medicinske, zobozdravstvene in veterinarske aparate in instrumente“ in „raziskovalne in razvojne storitve, svetovanje na področju bioloških, medicinskih in kemijskih znanosti“ iz razredov 5, 10 oziroma 42 v smislu Nicejskega aranžmaja ni brez razlikovalnega učinka v smislu člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti z vidika povprečnega angleško govorečega potrošnika in vseh strokovnjakov z medicinskega področja, ne glede na to, kateri je njihov materni jezik, saj, prvič, ni dokazano, da je prijavljena znamka zajeta z razlogom za zavrnitev iz člena 7(1)(c) Uredbe št. 40/94, in sicer da bi opisovala proizvode in storitve, za katere se zahteva registracija, in, drugič, niso navedeni drugi razlogi, zaradi katerih bi bila zadevna znamka kljub temu brez razlikovalnega učinka v smislu iste določbe, pododstavek b, in sicer da, obravnavana kot celota, ciljni javnosti ne bi omogočala razlikovati zadevnih proizvodov in storitev od tistih, ki imajo drug gospodarski izvor.

(Glej točke 31, 41, 44 in 45.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamka, sestavljena iz elementov, ki se poleg tega uporabljajo kot oglaševalni slogani – Pogoj za registracijo – Zmožnost, da je prepoznan kot označba trgovskega porekla zadevnih proizvodov ali storitev – Obravnava v okviru člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94 – Člen 7(1)(c) – Drugačna merila za uporabo

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 7(1)(b) in (c))

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda – Besedni znak „EUROPREMIUM“

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 7(1)(c))

Summary

1. Registracija znamke Skupnosti, ki jo sestavljajo znaki ali podatki, ki so poleg tega uporabljeni kot oglaševalni slogani, podatki o kakovosti ali izrazi, ki spodbujajo k nakupu proizvodov in storitev, zajetih s to znamko, sama po sebi zaradi takšne uporabe ni izključena, pod edinim pogojem, da je zadevna znamka lahko nemudoma zaznana kot označba trgovskega porekla teh proizvodov in storitev, tako da upoštevni javnosti, brez verjetnosti zmede, omogoča razlikovanje proizvodov in storitev imetnika znamke od tistih, ki imajo drugačno trgovsko poreklo.

To zmožnost take znamke, da je prepoznana kot označba trgovskega porekla proizvodov in storitev, je treba preučiti v okviru člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94.

Vendar pa mora znamka za to, da zanjo velja člen 7(1)(c) Uredbe št. 40/94, služiti za natančno določeno, jasno in objektivno označbo bistvenih lastnosti zadevnih proizvodov in storitev.

(Glej točke 38, 39 in 41.)

2. Ni dokazano, da besedni znak EUROPREMIUM, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva zlasti za proizvode iz različnih materialov, namenjenih za embaliranje, shranjevanje ali transport, oglaševalske storitve, vodenje ali pomoč pri poslovnih zadevah in prevozne ter skladiščne storitve iz razredov 16, 20, 35 in 39 v smislu Nicejskega aranžmaja in ki ga lahko povprečni angleško govoreči potrošnik razume kot napotilo na proizvode in storitve evropskega porekla in visoke kakovosti, lahko služi za neposredno označitev teh proizvodov in storitev v smislu člena 7(1)(c) Uredbe št. 40/94.

Zadevni znak namreč ni sestavljen iz elementov, ki opisujejo proizvode in storitve, katerih registracija se zahteva, ker predpona „euro“ teh ne označuje niti direktno niti z omembo ene izmed njihovih bistvenih lastnosti in ker je beseda „premium“ zgolj pohvalen izraz, katerega namen je hvala lastnosti, ki jo želi predlagatelj podeliti svojim proizvodom, ne da bi pri tem obvestila potrošnike o specifičnih in objektivnih lastnostih ponujenih proizvodov ali storitev.

Poleg tega ni dokazano, da izraz „europremium“, vzet kot celota, je ali bi lahko bil generična ali običajna oznaka za prepoznavo ali opredelitev predmetnih proizvodov ali storitev.

(Glej točke 28, 34, 36, 43, 45 in 46.)
Sodba Sodišča prve stopnje (sedmi senat) z dne 10. decembra 2008 – Kronoply in Kronotex proti Komisiji

(Zadeva T-388/02)

„Državne pomoči – Odločba Komisije, da ne poda ugovorov – Ničnostna tožba – Rok za vložitev tožbe – Objava kratkega obvestila – Neobstoj znatne prizadetosti konkurenčnega položaja – Nedopustnost – Lastnost zainteresiranega – Dopustnost – Opustitev začetka formalnega postopka preiskave – Neobstoj resnih težav“

1. Ničnostna tožba – Roki – Začetek – Datum objave – Dan, ko tožnik izve za akt – Podrednost – Akti, ki so v skladu z ustaljeno prakso institucije predmet objave v Uradnem listu (člen 230, peti odstavek, ES) (Glej točke od 29 do 32.)

2. Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo – Odločba Komisije, s katero je ta ugotovila združljivost državne pomoči s skupnim trgom, ne da bi začela formalni postopek preiskave – Tožba konkurenčnega podjetja, ki je ne upravičuje znatna prizadetost njegovega položaja na trgu – Nedopustnost (člen 88(2) in (3) ES ter člen 230, četrti odstavek, ES) (Glej točki 62 in 64.)

3. Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo – Odločba Komisije, s katero je ta ugotovila združljivost državne pomoči s skupnim trgom, ne da bi začela formalni postopek preiskave – Tožbe zadevnih strank v smislu člena 88(2) ES – Dopustnost – Pogoji (člen 88(2) in (3) ES ter člen 230, četrti odstavek, ES) (Glej točke 60 in od 70 do 72.)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države – Preizkus Komisije – Predhodna in kontradiktorna faza – Združljivost pomoči s skupnim trgom – Odločitev, da se ne začne formalni postopek preiskave – Dopustnost – Zahteva (člen 88(2) in (3) ES; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 4(4)) (Glej točki 92 in 93.)

5. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Diskrecijska pravica Komisije – Možnost sprejetja okvirov (člena 3(g) ES in 87(3) ES) (Glej točki 143 in 144.)

Predmet

Zahteva za razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 19. junija 2002, da ne poda ugovorov v zvezi s pomočjo, ki so jo dodelili nemški organi v korist Zellstoff Stendal za izgradnjo tovarne za izdelavo papirne mase.

Izrek

1) Tožba se zavrne.

2) Kronoply GmbH & Co. KG in Kronotex GmbH & Co. KG se naloži plačilo lastnih stroškov, stroškov Komisije Evropskih skupnosti in Zellstoff Stendal GmbH ter dežele Saška-Anhalt.
40

Glede navedene oblike je treba ugotoviti, da iz preizkusa vseh vlog, ki sta jih predložili stranki, izhaja, da je kombinacija elementov resnično posebna in je ni mogoče šteti kot povsem običajno za vse zadevne proizvode. Dejansko je treba poudariti, da ima posoda, za katero je zahtevana registracija, določene posebnosti, ki jo razlikujejo od posod za proizvode za pranje in čiščenje, ki se običajno uporabljajo na trgu. V zvezi s tem je primerno poudariti, kot uveljavlja tožeča stranka, da je zadevna posoda posebej oglata in da vogali, robovi in ploskve povzročijo, da spominja na kristal. Poleg tega daje posoda monolitni vtis, s tem ko je pokrovček posode vključen v celotno podobo. Končno je posoda izjemno ploska. Ta kombinacija daje zadevni steklenički poseben in neobičajen videz, ki zadrži pozornost zadevne javnosti in ki tej, ki je pozorna na obliko embalaže zadevnih proizvodov, omogoča razlikovati proizvode iz zahteve za registracijo od tistih, ki imajo drugo trgovsko poreklo (glej v tem smislu sodbo Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v zadevi DaimlerChrysler proti UUNT (Maska hladilnika), T-128/01, Recueil, str. II-701, točki 46 in 48, in zgoraj navedeno sodbo Oblika steklenice' točka 41).