Zadeva T‑386/10

Aloys F. Dornbracht GmbH & Co. KG

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Belgijski, nemški, francoski, italijanski, nizozemski in avstrijski trg kopalniške opreme — Sklep o ugotovitvi kršitve člena 101 PDEU in člena 53 Sporazuma EGP — Usklajevanje dvigov cen in izmenjava poslovno občutljivih informacij — Ugovor nezakonitosti — Teža kršitve — Olajševalne okoliščine — Enako obravnavanje — Sorazmernost — Prepoved retroaktivnosti“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 16. septembra 2013

(člen 101(1) PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2) in (3); Obvestilo Komisije 2006/C 210/02, točki 12 in 29)

(člen 101(1) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 49; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2) in (3); obvestili Komisije 98/C 9/03 in 2006/C 210/02)

Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Pravni okvir – Člen 23(2) in (3) Uredbe št. 1/2003 – Diskrecijska pravica, ki jo Komisiji daje navedeni člen – Uvedba Smernic o načinu določanja glob s strani Komisije – Kršitev načel zakonitosti kazni in pravne varnosti – Neobstoj

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 38, 245, 246, 252 in 253.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 44 in 45.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 51.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 59 do 63.)

Na področju konkurence je sprejetje Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 s strani Komisije, ker te spadajo v pravni okvir, ki ga določa člen 23(2) in (3) Uredbe št. 1/2003, prispevalo k natančnejši določitvi mej izvrševanja diskrecijske pravice, ki jo ima Komisija na podlagi te določbe, in z njim ni bilo kršeno načelo zakonitosti kazni, ampak je prispevalo k njegovemu spoštovanju. Na prvem mestu, to, da Komisija sprejme smernice, po svoji naravi prispeva k zagotovitvi spoštovanja načela zakonitosti kazni. Smernice na splošno in abstraktno določajo metodologijo, ki si jo je Komisija določila za potrebe določitve glob, in tako podjetjem zagotavljajo pravno varnost Na drugem mestu, na podlagi točke 2 Smernic je mogoče sklepati, da te spadajo v pravni okvir, ki ga določa člen 23(2) in (3) Uredbe št. 1/2003, ki izpolnjuje zahteve, ki izhajajo iz načel zakonitosti kazni in pravne varnosti. Na tretjem mestu in končno, Komisija s sprejetjem Smernic ni prekoračila mej polja proste presoje, ki ji je priznano s členom 23(2) in (3) Uredbe št. 1/2003. (Glej točke od 68 do 70, 78 in 146.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 84 do 90.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 120 do 127, od 132 do 134 in 141.)

Na področju konkurence, kot je razvidno iz Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, metodologija, na podlagi katere Komisija določi globe, obsega dve fazi. Najprej Komisija določi osnovni znesek za vsako podjetje ali podjetniško združenje. Ta osnovni znesek odraža težo zadevne kršitve, pri čemer so v skladu s točko 22 navedenih smernic upoštevani elementi te kršitve, kot so narava kršitve, skupni tržni delež vseh zadevnih podjetij, geografski obseg kršitve in to, ali je bila kršitev izvršena. Nato lahko Komisija ta osnovni znesek zviša ali zniža, prilagoditev pa je odvisna od obteževalnih ali olajševalnih okoliščin, ki so značilne za vsako od podjetij, ki so sodelovala pri kršitvi. Kar zadeva natančneje prvo fazo metode za izračun glob, je osnovni znesek globe sicer povezan s koeficientom „teža kršitve“, ki odraža stopnjo teže kršitve. Vendar se že pri tej prvi fazi upoštevajo tudi objektivni dejavniki v zvezi s posebnim in posamičnim položajem vsakega podjetja, ki je sodelovalo pri tej kršitvi. Koeficient „teža kršitve“ se namreč uporabi glede na dva objektivna individualna dejavnika, ki sta, prvič, vrednost prodaje proizvodov ali storitev podjetja, neposredno ali posredno povezane s kršitvijo, v upoštevnem geografskem območju znotraj ozemlja Evropskega gospodarskega prostora, in drugič, trajanje njegovega sodelovanja pri zadevni kršitvi kot celoti. Tako Komisija omejeno sodelovanje podjetja pri ugotovljeni kršitvi, in sicer le pri eni od treh podskupin proizvodov ali celo le pri delu podskupine, upošteva pri določitvi osnovnega zneska globe. Ta osnovni znesek globe se namreč za vsako podjetje izračuna na podlagi vrednosti prodaje v posamezni državi članici in za zadevno podskupino proizvodov. Komisija pa je lahko utemeljeno določila osnovni znesek globe na podlagi, med drugim, teže celotne kršitve. Ni torej mogoče šteti, da je bila dolžna upoštevati posebno intenzivnost tajnih dogovarjanj v zvezi z eno od zadevnih podskupin proizvodov, tudi če bi bila ta dokazana. (Glej točke 147, 148, 154 in 171.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 159 do 161 in 165.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 176.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 177 do 181 in od 185 do 188.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 194 in 197.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 203 in 204.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 216 do 221 in 223.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 225.)