ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zadeva C-304/07

Directmedia Publishing GmbH

proti

Albert-Ludwigs-Universität Freiburg

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesgerichtshof)

„Direktiva 96/9/ES — Pravno varstvo baz podatkov — Pravica sui generis — Pojem ‚jemanje izvlečkov‘ iz baze podatkov“

Sklepni predlogi generalne pravobranilke E. Sharpston, predstavljeni 10. julija 2008 I ‐ 7567

Sodba Sodišča (četrti senat) z dne 9. oktobra 2008 I ‐ 7587

Povzetek sodbe

Približevanje zakonodaj – Pravno varstvo baz podatkov – Direktiva 96/9

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/9, člen 7)

Prevzem podatkov iz varovane baze podatkov v drugo bazo podatkov po vpogledu na zaslonu v prvo in individualni presoji podatkov, ki jih vsebuje, lahko pomeni „jemanje izvlečkov“ v smislu člena 7 Direktive 96/9 o pravnem varstvu baz podatkov, če je ta operacija enaka prenosu bistvenega dela vsebine varovane baze podatkov, ocenjenega kakovostno ali količinsko, ali prenosom nebistvenih delov, ki bi zaradi ponavljanja in sistematičnosti lahko pripeljali do ponovne izdelave bistvenega dela te vsebine.

Pojem „jemanje izvlečkov“ v smislu člena 7 navedene direktive je treba namreč razumeti tako, kot da zajema vsa nedovoljena dejanja prilastitve celotne baze podatkov ali njenega dela. Odločilno merilo v zvezi s tem je obstoj dejanja „prenosa“ celotne zadevne baze podatkov ali njenega dela na drug nosilec, ki je enak ali drugačen kot nosilec navedene baze. Za tak prenos se predpostavlja, da je celotna baza podatkov ali njen del na drugem nosilcu, ki ni isti kot nosilec prvotne baze podatkov, ne glede na vrsto ali obliko uporabljenega postopka.

(Glej točke od 34 do 36, 60 in izrek.)
3.

Okolje — Odpadki — Direktiva 2000/59 — Ladijski odpadki in ostanki tovora (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/59, členi 3(b), 5(1) in 16(1)) (Glej točke od 17 do 22 in izrek.)
I ‑ 4475Zadeva C-219/07
Nationale Raad van Dierenkwekers en Liefhebbers VZW 
in 
Andibel VZW
proti
Belgische Staat
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,  
ki ga je vložilo Raad van State (Belgija))
„Člen 30 ES – Uredba (ES) št. 338/97 – Varstvo prostoživečih živalskih in rastlinskih 
vrst – Prepoved imetništva sesalcev določenih vrst, navedenih v tej uredbi, ali tistih, 
ki jih ta uredba ne zajema – Imetništvo, ki ga dovoljuje druga država članica“
Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 19. junija 2008    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  I ‑ 4477
Povzetek sodbe
Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom
(člena 28 ES in 30 ES; Uredba Sveta št. 338/97)
I ‑ 4476POVZETEK – ZADEVA C‑219/07
Člena 28 ES in 30 ES sama zase ali v pove ‑
zavi z Uredbo št. 338/97 o varstvu prostoži ‑
večih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko 
ureditvijo trgovine z njimi ne nasprotujeta 
nacionalni ureditvi, v skladu s katero se 
prepoved uvoza, imetništva in trgovanja s 
sesalci, ki pripadajo drugim vrstam od tistih, 
ki so izrecno navedene v tej uredbi, nanaša 
na vrste sesalcev, ki niso navedene v pri  ‑
logi A k tej uredbi, če varstva ali spoštovanja 
interesov in zahtev glede zaščite dobrega 
počutja živali, varovanja zdravja in življenja 
živali, ter varstva okolja ni mogoče zagotoviti 
enako učinkovito z ukrepi, ki manj omejujejo 
menjavo v Skupnosti.
Nacionalno sodišče mora preveriti:
—  ali izdelava in poznejše spremembe naci ‑
onalnega seznama vrst sesalcev, katerih 
imetništvo je dovoljeno, temeljijo na 
objektivnih in ne diskriminatornih 
merilih;
—  ali je postopek, ki zainteresiranim 
omogoča, da dosežejo vpis vrst sesalcev na ta seznam, predviden in enostavno 
dostopen in se ga lahko konča v razu ‑
mnem roku, če pa se konča z zavrnitvijo 
vpisa – ki mora biti obrazložena – pa 
mora biti predvidena možnost vložitve 
pritožbe pri sodišču;
 —  ali lahko prošnjo za vpis vrste sesalcev 
na naveden seznam ali za posamično 
odstopanje glede imetništva osebkov 
vrst, ki niso navedene na njem, 
pristojni upravni organi zavrnejo 
samo, če imetništvo osebkov te vrste 
pomeni dejansko tveganje za varstvo 
zgorajnavedenih interesov in zahtev, 
in
 —  ali so pogoji, določeni za imetništvo 
osebkov iz vrst sesalcev, ki niso nave ‑
dene na tem seznamu, objektivno 
utemeljeni in ne presegajo tistega, kar 
je nujno potrebno za zagotovitev cilja 
nacionalne ureditve v celoti.
(Glej točke od 27 do  
29, 42, 43 in izrek.)
6.

Družba Cornu SA Fontain nosi svoje stroške in stroške v zvezi z njeno intervencijo, ki sta jih priglasila družba Ferrero Deutschland GmbH 5) in Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT).
I ‑ 75*OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
Predmet
Neizpolnitev obveznosti države – Sprejetje in uporaba zakonodaje za deželo Ligurijo, 
ki dopušča odstopanja od ureditve varstva prostoživečih ptic in ne upošteva pogojev 
iz člena 9 Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prostoživečih 
ptic (UL L 103, str. 1).
Izrek
1.  Italijanska republika s tem, da je za deželo Ligurijo sprejela in uporabila 
zakonodajo, ki dopušča odstopanja od ureditve varstva prostoživečih ptic in 
ne upošteva pogojev iz člena 9 Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 
1979 o ohranjanju prostoživečih ptic, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
2.  Italijanski republiki se naloži plačilo stroškov, vključno s stroški za izdajo 
začasne odredbe.
Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 15. maja 2008 –  
Komisija proti Švedski
(Zadeva C-341/07)
„Neizpolnitev obveznosti države – Direktiva 2004/48/ES – Uveljavljanje 
pravic intelektualne lastnine – Neizvršitev prenosa v predpisanem roku“
1.  Države članice – Obveznosti – Izvršitev direktive – Nesporna neizpolnitev 
obveznosti (člen 226 ES) (Glej točko 11.)
I ‑ 76*OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
2.  Države članice – Obveznosti – Izvršitev direktive – Neizpolnitev obveznosti – 
Utemeljitev s težavami pri razlagi – Nedopustnost (člen 226 ES) (Glej 
točko 12.)
Predmet
Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje predpisov, potrebnih za uskladitev 
z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 
o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (UL L 157, str. 45 in – popravek – 
UL L 195, str. 16).
Izrek
1.  Kraljevina Švedska s tem, da ni v predpisanem roku sprejela vseh zakonov in 
drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Evropskega parlamenta 
in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne 
lastnine, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
2.  Kraljevini Švedski se naloži plačilo stroškov.
Sklep Sodišča (peti senat) z dne 16. maja 2008 –  
Raulin proti Franciji
(Zadeva C-454/07)
„Tožba fizične osebe zoper državo članico za razglasitev ničnosti odločbe, 
ki jo je izdalo nacionalno sodišče, in za ugotovitev kršitve prava 
Skupnosti s strani te države – Očitna nepristojnost Sodišča“
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti

–

Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče

–

Stanje, ki ga je treba upoštevati

–

Stanje po preteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 14.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nepravilen prenos členov 9(4) in 13(1) ter Priloge I k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 257, str. 26) – Pojma uporaba „najboljših razpoložljivih tehnologij“ in „ponovno preverjanje v rednih časovnih presledkih“ pogojev v dovoljenju za obratovanje.

Izrek

Izrek

1) Veliko vojvodstvo Luksemburg, s tem da ni pravilno preneslo členov 9(4) in 13(1) ter Priloge I k Direktivi Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, ni izpolnilo obveznosti iz te direktive.

2) Velikemu vojvodstvu Luksemburg se naloži plačilo stroškov.
Sama okoliščina, da družba rezidentka prejme posojilo od povezane družbe s sedežem v drugi državi članici, ne ustvarja splošne domneve zlorabe in ne upravičuje ukrepa, ki škoduje izvajanju temeljne svobode, ki jo zagotavlja Pogodba. Nasprotno, nacionalni ukrep, ki omejuje svobodo ustanavljanja, je lahko upravičen zaradi boja proti zlorabam, če je posebej namenjen povsem umetnim konstruktom brez gospodarske resničnosti, katerih cilj je izogibanje zakonodaji zadevne države članice, zlasti pa to, da se obide davek na dobiček, ustvarjen z opravljanjem dejavnosti na nacionalnem ozemlju, ki ga je po navadi treba plačati.

Člena 43 ES in 48 ES nasprotujeta nacionalni zakonodaji, na podlagi katere so obresti, ki jih družba, ki je rezidentka države članice, izplača upravitelju družbe, ki je družba, ustanovljena v drugi državi članici, opredeljene kot dividende in so zato obdavčljive, če na začetku davčnega obdobja skupni znesek obrestovanih predujmov presega prosti kapital, povečan za obdavčene rezerve, medtem ko v istih okoliščinah obresti, izplačane upravitelju družbe, ki je družba, ustanovljena v isti državi članici, niso opredeljene kot dividende in zato niso obdavčljive.

Tako različno obravnavanje družb rezidentk glede na kraj, v katerem ima njihova matična družba, ki jim je dala posojilo, sedež, namreč pomeni omejevanje svobode ustanavljanja, ker povzroči, da postane izvajanje te svobode ustanavljanja za družbe s sedežem v drugih državah članicah manj privlačno in bi zato te družbe lahko opustile upravljanje družbe v državi članici, ki je sprejela ta ukrep, ter tudi opustile pridobitev, ustanovitev ali ohranitev hčerinske družbe v tej državi članici.

Čeprav je cilj omejitve, kot je omejitev, ki je določena v navedeni zakonodaji, boj proti zlorabam, ta vsekakor presega tisto, kar je nujno potrebno za dosego tega cilja, ker prav tako vpliva na položaje, v katerih zadevne transakcije ni mogoče šteti za povsem umeten konstrukt. Čeprav so obresti, izplačane družbam nerezidentkam, opredeljene kot dividende, če presežejo tako mejo, ne more biti izključeno, da se ta opredelitev uporablja tudi za obresti, nakazane kot plačilo posojila, danega v okoliščinah svobodne konkurence.

(Glej točke 23, od 32 do 34 in izrek.)
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Izrek 
1. Češka republika, s tem da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih 
predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2004/27/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o spremembah Direktive 2001/83/ 
ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, ni 
izpolnila obveznosti iz člena 3 te direktive. 
2. Češki republiki se naloži plačilo stroškov. 
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 27. septembra 2007 -
Komisija proti Češki republiki 
(Zadeva C-117/07) 
„Neizpolnitev obveznosti države - Direktiva 2005/28/ES - Načela in podrobne 
smernice za dobro klinično prakso v zvezi z zdravili v preskušanju za humano 
uporabo - Zahteve za pridobitev dovoljenja za proizvodnjo ali uvoz teh zdravil -
Neizvršitev prenosa v predpisanem roku" 
Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti - Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče -
Stanje, ki ga je treba upoštevati - Stanje ob izteku roka, določenega v obrazloženem 
mnenju (člen 226 ES) 
I - 127* 
OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH 
Predmet 
Neizpolnitev obveznosti države - Nesprejetje vseh predpisov, potrebnih za 
uskladitev z Direktivo Komisije 2005/28/ES z dne 8. aprila 2005 o načelih in 
podrobnih smernicah za dobro klinično prakso v zvezi z zdravili v preskušanju za 
humano uporabo ter o zahtevah za pridobitev dovoljenja za proizvodnjo ali uvoz 
takšnih izdelkov (UL L 91, str. 13), v predpisanem roku. 
Izrek 
1. Češka republika, s tem da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih 
predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Komisije 2005/28/ES z dne 
8. aprila 2005 o načelih in podrobnih smernicah za dobro klinično prakso v 
zvezi z zdravili v preskušanju za humano uporabo ter o zahtevah za 
pridobitev dovoljenja za proizvodnjo ali uvoz takšnih izdelkov, ni izpolnila 
obveznosti iz člena 31(1) te direktive. 
2. Češki republiki se naloži plačilo stroškov. 
I - 128*
3

Člen 4 Direktive o habitatih določa: „1. Na podlagi meril iz Priloge III (faza 1) in ustreznih znanstvenih informacij vsaka država članica predlaga seznam območij in označi, kateri naravni habitatni tipi iz Priloge I in domorodne vrste iz Priloge II so prisotni na teh območjih. Pri živalskih vrstah z velikim območjem razširjenosti ta območja ustrezajo tistim prostorom naravnega območja razširjenosti te vrste, ki imajo fizične ali biološke dejavnike, bistvene za njihovo življenje in razmnoževanje. […] Seznam se pošlje Komisiji v treh letih od notifikacije te direktive skupaj z informacijami o vsakem območju. Te informacije vključujejo karto območja, njegovo ime, lokacijo, obseg in podatke, zbrane pri uporabi meril iz Priloge III (faza 1) in se predložijo v obliki, ki jo določi Komisija, skladno s postopkom iz člena 21. 2. Na podlagi meril iz Priloge III (faza 2) ter v okviru vsake od petih biogeografskih regij iz člena 1(c)(iii) in celotnega ozemlja iz člena 2(1) Komisija izdela iz seznamov držav članic v soglasju z vsako državo članico osnutek seznama območij, pomembnih za Skupnost, v katerem so označena območja z enim ali več prednostnimi naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami. […] Seznam območij, ki so bila izbrana za območja, pomembna za Skupnost, na katerem so označena območja z enim ali več prednostnimi naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami, sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 21. 3. Seznam iz odstavka 2 se izdela v šestih letih od notifikacije te direktive. 4. Ko je območje, pomembno za Skupnost, sprejeto skladno s postopkom iz odstavka 2, zadevna država članica čim prej in najkasneje v šestih letih določi to območje za posebno ohranitveno območje in določi prednostne naloge glede na pomembnost območij za ohranjanje ali obnovitev ugodnega stanja ohranjenosti naravnega habitatnega tipa iz Priloge I ali vrste iz Priloge II ter za usklajenost Nature 2000 in glede na nevarnost, da bi se ta območja razvrednotila ali uničila. 5. Takoj, ko je območje uvrščeno na seznam iz tretjega pododstavka odstavka 2, zanj velja člen 6(2), (3) in (4).“
7

V uvodnih izjavah od 5 do 11 Direktive 2006/24 je določeno: „(5) Številne države članice so sprejele zakonodajo, ki določa hrambo podatkov pri ponudnikih storitev za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj. Te nacionalne določbe se bistveno razlikujejo. (6) Pravne in tehnične razlike med nacionalnimi določbami glede hrambe podatkov za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj predstavljajo ovire za notranji trg elektronskih komunikacij, saj se ponudniki storitev soočajo z različnimi zahtevami glede kategorij podatkov o prometu in lokaciji, ki jih je treba hraniti, ter pogojev in obdobij hrambe. (7) V sklepih Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 19. decembra 2002 je bilo poudarjeno, da so zaradi bistveno večjih možnosti elektronskih komunikacij podatki, povezani z uporabo elektronskih komunikacij, še posebej pomembno in zato dragoceno sredstvo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, zlasti organiziranega kriminala. (8) Izjava o boju proti terorizmu, ki jo je Evropski svet sprejel 25. marca 2004, je Svetu naložila, naj preuči ukrepe za vzpostavitev pravil o hrambi podatkov komunikacijskega prometa pri ponudnikih storitev. (9) V skladu s členom 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju: EKČP) ima vsakdo pravico do spoštovanja svojega zasebnega življenja in korespondence. Javni organi se lahko vmešavajo v izvajanje teh pravic samo v skladu z zakonom in kjer je v demokratični družbi to potrebno zaradi interesov nacionalne in javne varnosti, preprečevanja neredov ali kriminala ter varovanja pravic in svoboščin drugih. Ker se je hramba podatkov izkazala za zelo potrebno in učinkovito preiskovalno orodje za organe pregona v nekaterih državah članicah, zlasti v hudih primerih, kot so organizirani kriminal in terorizem, je treba organom pregona zagotoviti dostop do shranjenih podatkov za določeno časovno obdobje pod pogoji, določenimi v tej direktivi. Sprejetje instrumenta hrambe podatkov, ki upošteva zahteve člena 8 EKČP, je zato nujen ukrep. (10) Svet je 13. julija 2005 v izjavi o obsodbi terorističnih napadov na London poudaril potrebo po čimprejšnjem sprejetju skupnih ukrepov o hrambi telekomunikacijskih podatkov. (11) Glede na pomembnost podatkov o prometu in lokaciji za preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, kakor kažejo raziskave in praktične izkušnje več držav članic, obstaja potreba, da se na evropski ravni zagotovi, da se podatki, ki se pridobivajo ali obdelujejo med zagotavljanjem komunikacijskih storitev s strani ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacij storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, hranijo za določeno časovno obdobje v skladu s pogoji, določenimi v tej direktivi.“
36

Kadar Komisija, ne da bi začela formalni postopek preiskave iz člena 88(2) ES, z odločbo, sprejeto na podlagi odstavka 3 tega člena in člena 4 Uredbe št. 659/1999, ugotovi, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, lahko osebe, ki so upravičene do teh postopkovnih jamstev, te uveljavljajo le, kadar imajo možnost, da to odločbo izpodbijajo pred sodiščem Skupnosti. Iz teh razlogov Sodišče razglasi za dopustno tožbo za razglasitev ničnosti take odločbe, ki jo vloži zadevna stranka v smislu člena 88(2) ES, kadar želi z vložitvijo te tožbe zaščititi postopkovne pravice, ki jih črpa iz te določbe (glej v tem smislu zgoraj navedene sodbe Cook proti Komisiji, točke od 23 do 26; Matra proti Komisiji, točke od 17 do 20; Komisija proti Sytraval in Brink’s France, točka 40, in Komisija proti Aktionsgemeinschaft Recht und Eigentum, točka 35).
Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 18. septembra 2008 – Armacell proti UUNT

(Zadeva C‑514/06 P)

„Pritožba – Znamka Skupnosti – Prijava besedne znamke Skupnosti ARMAFOAM – Prejšnja znamka Skupnosti NOMAFOAM – Relativni razlog za zavrnitev – Podobnost znakov – Obstoj relativnega razloga za zavrnitev na delu ozemlja Evropske skupnosti“

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Prejšnja znamka, ki jo sestavlja znamka Skupnosti (Uredba Sveta št. 40/94, člena 8(1)(b) in 108(2)(b)) (Glej točki 58 in 62.)

Predmet

Pritožba, vložena proti sodbi Sodišča prve stopnje (peti senat) z dne 10. oktobra 2006 v zadevi Armacell proti UUNT (T-172/05), s katero je Sodišče prve stopnje zavrnilo tožbo za razveljavitev, ki jo je vložil prijavitelj besedne znamke „ARMAFOAM“ za proizvode iz razreda 20 proti odločbi R 552/2004-1 prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) z dne 23. februarja 2005, s katero je ta razveljavil odločbo oddelka za ugovore, s katero je ta zavrnil ugovor, ki ga je vložil imetnik besedne znamke Skupnosti „NOMAFOAM“ za proizvode iz razredov 11, 19, 20, 27 in 28.

Izrek

1) Pritožba se zavrne.
Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 5. junija 2008 – Komisija proti Franciji

(Zadeva C‑226/06)

„Neizpolnitev obveznosti države – Direktiva 89/391/EGS – Ukrepi za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu – Členi 2, 10(1) ter 12(3) in (4) – Neskladen prenos“

Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Direktiva 89/391 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (Direktiva Sveta 89/391, členi 9(1)(c), 10(1) in (3)(b), 13(2)(a), (c), (e) in (f)) (Glej točke od 44 do 46, od 48 do 54 in 58.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje vseh določb, potrebnih za uskladitev s členi 2, 10(1) in 12(3) in (4) Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, str. 1), v predvidenem roku.

Izrek

1) Francoska republika, s tem da ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev s členi 2, 10(1) ter 12(3) in (4) Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu v predvidenem roku, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
42

V zvezi z obsodbo na kazen v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, je treba spomniti, da država članica ne more uporabiti kazenske sankcije za upravno obličnost, ki ni bila izpolnjena, če je izpolnitev te obličnosti zavrnila ali onemogočila zadevna država članica v nasprotju s pravom Skupnosti (glej v tem smislu sodbo z dne 6. marca 2007 v združenih zadevah Placanica in drugi, C-338/04, C-359/04 in C-360/04, ZOdl., str. I-1891, točka 69). Za to gre predvsem takrat, kadar je izpolnitev zadevne obličnosti predmet pogojev, ki so v nasprotju s pravom Skupnosti.
1.

Kljub dokumentom, ki jih je predložil izvoznik v skladu s členom 5(2) Uredbe Komisije (ES) št. 615/98 z dne 18. marca 1998 o podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za dobro počutje živega goveda med prevozom, lahko pristojni organ na podlagi člena 5(3) te uredbe oceni, da je bila Direktiva Sveta 91/628/EGS z dne 19. novembra 1991 o zaščiti živali med prevozom in o spremembi direktiv 90/425/EGS in 91/496/EGS, kot je bila spremenjena z Direktivo Sveta 95/29/ES z dne 29. junija 1995, kršena. Vendar pa lahko pristojni organ do tega sklepa pride le tako, da se opira na dokumente iz člena 5 Uredbe št. 615/98 in na poročila iz člena 4 te uredbe o zdravju živali ali na vsakršno drugo objektivno dejstvo, ki vpliva na dobro počutje živali, s katerimi je mogoče izpodbijati dokumente, ki jih je predložil izvoznik, ta pa mora, če je to potrebno, dokazati, zakaj naj dejstva, na katera se sklicuje pristojni organ, da bi dokazal kršitev Direktive 91/628, kot je bila spremenjena z Direktivo 95/29, ne bi bila upoštevna.
4

V sedmi, deveti, deseti in šestnajsti uvodni izjavi navedene direktive je določeno: „ (7) Zaradi predolgih rokov in zamud pri plačilih so podjetja, zlasti mala in srednje velika, administrativno in finančno zelo obremenjena. Še več, ti problemi so poglavitni vzrok plačilne nesposobnosti, ki ogroža preživetje podjetij, posledica pa je izguba številnih delovnih mest. […] (9) Razlike med državami članicami glede pravil in prakse plačevanja ovirajo pravilno delovanje notranjega trga. (10) Posledica je znatno omejeno trgovinsko poslovanje med državami članicami. To je v nasprotju s členom 14 Pogodbe [ES], saj bi moralo biti podjetnikom omogočeno, da trgujejo na celotnem notranjem trgu v razmerah, ki zagotavljajo, da čezmejno poslovanje ne pomeni večjega tveganja kot domači promet. Če bi za domače in čezmejno poslovanje veljala bistveno drugačna pravila, bi prišlo do izkrivljanja konkurence. […] (16) Zamuda pri plačilih je kršenje pogodbe, ki je postala finančno zanimiva za dolžnike v večini držav članic zaradi nizkih obrestnih mer na zamude pri plačilih in/ali dolgotrajnih postopkov sodnega varstva. Potrebna je odločna sprememba, vključno z nadomestili upnikom za njihove stroške, da bi preobrnili ta trend in zagotovili take posledice zamud pri plačilih, ki bi odvračale od zapoznelega plačevanja.“
Sodba Sodišča (peti senat) z dne 11. oktobra 2007 – Grčija proti Komisiji

(Zadeva C‑332/06 P)

„Pritožba – EKUJS – Izdatki, izključeni iz financiranja zaradi neskladnosti s predpisi Skupnosti“

1. Kmetijstvo – EKUJS – Potrditev obračuna (uredbi Sveta št. 729/70, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 1287/95, člen 5(2)(c), peti pododstavek, in št. 1258/1999, člen 7(4)(a)); Uredba Komisije št. 1663/95, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 2245/1999, člen 8(1), prvi pododstavek) (Glej točke od 46 do 48 in 52.)

2. Pritožba – Pritožbeni razlogi – Nadzor pravne opredelitve dejstev s strani Sodišča – Dopustnost (člen 225 ES) (Glej točko 59.)

Predmet

Pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje (drugi senat) z dne 20. junija 2006 v zadevi Grčija proti Komisiji (T-251/04), s katero je Sodišče prve stopnje zavrnilo tožbo za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2004/457/ES z dne 29. aprila 2004 o izključitvi nekaterih izdatkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) iz financiranja Skupnosti (notificirana pod št. C(2004) 1706) (UL L 156, str. 48).

Izrek

1) Pritožba se zavrne.