Zadeva T‑840/14

International Gaming Projects Ltd

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu

(znamke in modeli) (UUNT)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Skupnosti Sky BONUS — Prejšnja nacionalna besedna znamka SKY — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Zožitev proizvodov, navedenih v prijavi znamke — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Nedopustnost“

Povzetek – Sklep Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 11. marca 2016

Znamka Skupnosti — Tožbeni postopek — Tožba pri sodišču Unije — Zožitev seznama proizvodov in storitev po odločbi odbora za pritožbe — Posledice

(Poslovnik Splošnega sodišča, člen 188; Uredba Sveta št. 207/2009, členi 26(1)(c), 43(1), 65(2) in 76)

V skladu s členom 65(2) Uredbe št. 207/2009 o znamki Skupnosti lahko Splošno sodišče odločbo odbora za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) razveljavi ali spremeni le „zaradi kršitve pravil o pristojnosti, kršitve bistvenih določb postopka, kršitve Pogodbe, te uredbe ali katerega koli pravnega pravila v zvezi z njihovo uporabo ali zaradi zlorabe pooblastil“. Glede na člen 76 navedene uredbe je treba ta nadzor zakonitosti opraviti ob upoštevanju dejanskega in pravnega okvira spora, ki je bil predložen odboru za pritožbe. Iz tega izhaja, da lahko Splošno sodišče razveljavi ali spremeni odločbo, ki je predmet tožbe, le če je ob njenem sprejetju obstajal en ali več razlogov za njeno razveljavitev ali spremembo. Nasprotno, Splošno sodišče ne more razveljaviti ali spremeniti navedene odločbe iz razlogov, ki se pojavijo po njeni razglasitvi.

Poleg tega, čeprav člen 26(1)(c) Uredbe št. 207/2009 določa, da mora „[p]rijava blagovne znamke Skupnosti vsebovati […] seznam blaga […], za katere je zahtevana registracija“, pa člen 43(1) te uredbe določa, da lahko „[p]rijavitelj kadar koli umakne prijavo za blagovno znamko Skupnosti ali zoži seznam blaga […], ki jih ta vsebuje“.

Splošno sodišče je res glede prijave znamke Skupnosti za več proizvodov razlagalo izjavo, ki jo je prijavitelj dal temu sodišču – in torej po sprejetju odločbe odbora za pritožbe – in v skladu s katero naj bi prijavitelj umaknil svojo prijavo le za nekatere proizvode, navedene v svoji prvotni zahtevi, bodisi kot izjavo, da je izpodbijana odločba izpodbijana le v delu, v katerem se nanaša na druge prijavljene proizvode, bodisi kot delni odstop, če je taka izjava nastala na višji stopnji postopka pred Splošnim sodiščem. Vendar če prijavitelj znamke z zožitvijo seznama proizvodov, navedenih v prijavi znamke Skupnosti, ne želi umakniti enega ali več proizvodov s tega seznama, ampak spremeniti lastnost, kot je namen ali opis proizvodov na tem seznamu, ni mogoče izključiti, da bi ta sprememba lahko vplivala na preizkus znamke Skupnosti, ki ga opravijo organi Urada v upravnem postopku. V teh okoliščinah bi bilo priznanje te spremembe na stopnji tožbe pred Splošnim sodiščem enako spremembi predmeta spora med postopkom, ki je prepovedana s členom 188 Poslovnika. Zato taka sprememba ne more vplivati na zakonitost izpodbijane odločbe, niti je Splošno sodišče ne more upoštevati pri preizkusu utemeljenosti tožbe.

Ugotoviti je treba, da glede na to sodno prakso opredelitev, ki je določena med postopkom in s katero prijavitelj ne umika nobenega proizvoda, ki je predmet prijave za registracijo znamke Skupnosti, ampak samo podrobno opredeli njihov namen tako, da ne namerava več zahtevati varstva za navedene proizvode na splošno v širšem pomenu, ampak samo za proizvode s tem posebnim namenom, pomeni spremembo dejanskega okvira spora, o katerem je odločal odbor za pritožbe in je bil predmet izpodbijane odločbe, ker pomeni izključitev vseh drugih namenov navedenih proizvodov, ki bi lahko bili pomembni pri primerjavi proizvodov. Iz tega izhaja, da bi lahko ta sprememba vplivala zlasti na preizkus podobnosti med zadevnimi proizvodi, ki bi ga lahko opravil odbor za pritožbe, in tako neizogibno spremenila predmet spora, kot je bil predložen Splošnemu sodišču.

Tožeča stranka namreč s tožbo ne more doseči delne razveljavitve izpodbijane odločbe z obrazložitvijo, da ta temelji na presoji – ki pa je odbor za pritožbe ni opravil – verjetnosti zmede zaradi pomešanja nasprotujočih si znamk, pri čemer so v to presojo vključeni proizvodi s posebnim namenom, o katerem odbor za pritožbe ni bil pozvan, naj se izreče. Nasprotno odbor za pritožbe bi moral pri primerjavi med zadevnimi proizvodi preveriti, ali je mogoče na podlagi vseh morebitnih namenov navedenih proizvodov sklepati na njihovo podobnost ali celo enakost. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba pri presoji podobnosti med proizvodi upoštevati vse upoštevne dejavnike, ki opredeljujejo odnos med njimi, med katerimi so zlasti njihova narava, namen, uporaba in tudi to, ali gre za konkurenčne ali dopolnjujoče se proizvode. Poleg tega je bilo z namenom uporabe člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 razsojeno, da verjetnost zmede predpostavlja hkrati enakost ali podobnost nasprotujočih si znamk, ter enakost ali podobnost proizvodov ali storitev, ki jih označujeta, in gre za kumulativne pogoje. Kadar pa je odbor za pritožbe prav na podlagi primerjave proizvodov z njihovimi generičnimi in različnimi lastnostmi, za katere je prijavitelj prvotno zahteval registracijo, in ne proizvodov, kot jih je naknadno opredelil, sklepal na verjetnost zmede med nasprotujočima si znamkama, gre za celotno in neločljivo povezano presojo v izpodbijani odločbi, ki je ni mogoče delno razveljaviti.

(Glej točke 19, 20, od 22 do 25.)