Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Podobnost med zadevnima znamkama

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila za presojo – Sestavljena znamka

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

5. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Summary

1. Pri povprečnem potrošniku iz Portugalske, Španije, Združenega kraljestva, Avstrije in Danske obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti med, na eni strani, figurativnim znakom 61 A NOSSA ALEGRIA, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za „alkoholne pijače (razen piva)“ iz razreda 33 Nicejskega aranžmaja ter, na drugi strani, besedno znamko CACHAÇA 51 in figurativnima znamkama Cachaça 51 in Pirassununga 51, ki so bile za enake proizvode že registrirane na Portugalskem, v Španiji, v Združenem kraljestvu, v Avstriji in na Danskem.

Za zadevne potrošnike imajo nasprotujoče si znamke majhno podobnost z vidnega in zvočnega vidika ter srednjo ali majhno podobnost s pojmovnega vidika.

Zadevni proizvodi se običajno dobavljajo na splošno in se prodajajo tako v specializiranih prodajalnah kot na velikih nakupovalnih površinah. Zato je treba torej zvočnemu vtisu nasprotujočih si znamk v celotnem vtisu, ki ga dajejo, pripisati samo drugoten pomen. Nasprotno pa sta vidna in pojmovna zaznava v tem celotnem vtisu prevladujoči.

Treba je upoštevati, da nasprotujoče si znamke temeljijo, z vidnega in pojmovnega vidika, na ustvarjanju povezave med alkoholnimi pijačami ali likerji na osnovi sladkornega trsa in – natančneje pri prejšnjih portugalskih znamkah – cachaço ter določenim številom, to je 51 pri prejšnjih znamkah in 61 pri prijavljeni znamki, ki upoštevne javnosti ne spomni ali ne bo takoj spomnilo na neko značilnost vrste zadevnih proizvodov. To število je pri vseh nasprotujočih si znamkah celo naravno neparno število, sestavljeno iz dveh cifer, od katerih je druga, in sicer cifra za število enic, 1. Poleg tega so vidne in pojmovne razlike med nasprotujočimi si znamkami, ki izvirajo iz grafičnih razlik, in razlike v vrednosti med številkama 50 in 60 zmanjšane zaradi dejstva, da je grafika cifre 5 grafiki cifre 6 bolj podobna kot grafiki preostalih cifer in obratno, in zaradi dejstva, da je v naraščajočem zaporedju desetic številka 50 takoj pod številko 60, tako da bo upoštevna javnost, ki je normalno obveščena ter razumno pozorna in preudarna, tema številkama pripisala vrednosti, ki sta si precej blizu.

Poleg tega imajo – ali, v zvezi s prejšnjo portugalsko besedno znamko, bi lahko imele – prejšnje znamke in prijavljena znamka glede vidnega učinka skupno to, da so številke velike, da imajo osrednjo lego v znaku in da so prikazane z velikimi preprostimi belimi znaki na temni podlagi.

Figurativni elementi nasprotujočih si figurativnih znamk sami zase ne morejo dovolj razlikovati prejšnjih figurativnih znamk in prijavljene znamke in preprečiti vsakršne verjetnosti zmede.

Čeprav bi upoštevna javnost lahko zaznala nekatere razlike med nasprotujočimi si znamkami, je nevarnost, da bo med njimi vzpostavila povezavo, glede na vse zgoraj navedene razloge in ob upoštevanju enakosti proizvodov, ki so označeni s temi znamkami, resna. Te razlike se prav gotovo niso pokazale kot zadostne, da bi preprečile vsako verjetnost, da bi upoštevna javnost ali vsaj povprečni portugalski potrošnik alkoholnih pijač, ki je povprečno pozoren, ob tem, ko se je zanesel na nepopolno podobo teh znamk, ki jo je ohranil v spominu, menil, da proizvodi, ki so z njmi označeni, izvirajo iz istega podjetja ali iz gospodarsko povezanih podjetij.

(Glej točke 39, 104, od 106 do 110 in 112.)

2. Celovita presoja verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, kar zadeva vidno, slušno ali pojmovno podobnost spornih znakov, mora temeljiti na celotnem vtisu, ki ga ti dajejo, ob upoštevanju predvsem njihovih razlikovalnih in prevladujočih elementov. Zaznava znamk, ki jo ima povprečni potrošnik glede zadevnih proizvodov ali storitev, je pri celoviti presoji te verjetnosti najpomembnejša. Povprečni potrošnik v zvezi s tem navadno znamko zaznava kot celoto in ne preverja posameznih podrobnosti.

Za presojo razlikovalnega učinka elementa, ki sestavlja znamko, je treba presoditi, kako veliko ali malo lahko ta element prispeva k možnosti, da se proizvodi, za katere je bila znamka registrirana, opredelijo, kot da izvirajo iz konkretnega podjetja, in jih tako razlikuje od proizvodov drugih podjetij. Ob tej presoji je treba upoštevati predvsem pomembne lastnosti zadevnega elementa ter to, ali je znamka opisna za proizvode, za katere je bila registrirana.

(Glej točki 46 in 47.)

3. Presoje podobnosti med znamkama ni mogoče omejiti samo na upoštevanje sestavnega dela sestavljene znamke in njegovo primerjanje z drugo znamko. Nasprotno, opraviti je treba primerjavo s preučitvijo zadevnih znamk, upoštevajoč vsako kot celoto, kar ne izključuje, da lahko v celotnem vtisu, ki ga v spominu upoštevne javnosti ustvari sestavljena znamka, v nekaterih okoliščinah prevlada en ali več njenih sestavnih delov. Presojo podobnosti samo na podlagi prevladujočega elementa je mogoče opraviti le, če je mogoče vse preostale elemente znamke zanemariti. To bi se lahko zgodilo zlasti, če bi ta del na podobi znamke, ki se je upoštevna javnost spomni, prevladoval, tako da se pri celotnem vtisu, ki ga znamka daje, druge dele lahko zanemari. Dejstvo, da neki element ni zanemarljiv, še ne pomeni, da je prevladujoč, prav tako kot dejstvo, da neki element ni prevladujoč, nikakor ne pomeni, da je zanemarljiv.

(Glej točko 48.)

4. Kadar nekateri elementi znamke opisujejo proizvode ali storitve, za katere je znamka varovana, ali proizvode ali storitve, ki so navedeni v prijavi za registracijo, se tem elementom priznava le majhen ali zelo majhen razlikovalni učinek. Ta razlikovalni učinek jim je najpogosteje mogoče priznati le v povezavi z drugimi elementi znamke. Zaradi njihovega majhnega ali zelo majhnega razlikovalnega učinka javnost opisnih elementov neke znamke načeloma ne bo štela za prevladujoče v celotnem vtisu, ki ga znamka daje, razen če se, zlasti zaradi njihovega položaja ali velikosti, izkaže, da lahko vplivajo na zaznavanje javnosti in da si jih ta lahko zapomni. Vendar pa to ne pomeni, da so opisni elementi znamke v celotnem vtisu, ki ga znamka daje, vedno zanemarljivi. Glede tega je treba zlasti raziskati, ali lahko drugi elementi znamke sami zase prevladujejo v vtisu znamke, ki ga upoštevna javnost ohrani v spominu.

(Glej točko 49.)

5. Nič ne nasprotuje temu, da se v okviru preizkusa ugovora, ki ga je vložil imetnik prejšnje znamke na podlagi člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, preveri obstoj vidne podobnosti med besedno in figurativno znamko, saj imata ti vrsti znamk grafično obliko, ki lahko daje vidni vtis.

(Glej točko 50.)