Keywords

Summary



Keywords

1. Ničnostna tožba – Pristojnost sodišča Unije – Predlogi za izdajo odredbe, naslovljene na institucijo – Nedopustnost

(člena 263 PDEU in 266 PDEU)

2. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Vračilo nezakonite pomoči – Nepriglašeni ukrepi pomoči – Neukrepanje Komisije v relativno dolgem obdobju – Pravna varnost – Varstvo – Pogoji in meje – Izjemne okoliščine

(člen 4(c) PJ)

3. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Vračilo nezakonite pomoči – Nepriglašeni ukrepi pomoči – Neukrepanje Komisije v relativno dolgem obdobju – Neobstoj kršitve načela pravne varnosti – Presoja Splošnega sodišča

4. ESPJ – Področje uporabe Pogodbe – Pravila o državnih pomočeh – Zgolj podredna uporaba določb Pogodbe ES

(člen 305(1) ES)

5. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Pojem – Presoja zgolj na podlagi upoštevnih določb Pogodbe ESPJ – Upoštevanje prejšnje prakse odločanja Komisije – Izključitev

(člen 4(c) PJ)

6. ESPJ – Področje uporabe pogodbe – Pravila o državnih pomočeh – Uporaba za vse dejavnosti jeklarskega podjetja – Pogoji – Dejansko tveganje, da bodo pomoči uporabljene v korist proizvodnih dejavnosti s področja uporabe Pogodbe ESPJ – Pojem

(členi 4(c), 80 in 81 PJ)

7. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Pojem –Ukrepi, s katerimi se uresničuje okoljski cilj – Vključitev

(člen 4(c) PJ)

8. Akti institucij – Časovna veljavnost – Retroaktivnost materialnopravnega pravila – Pogoji –Prepoved retroaktivne uporabe pravil o pomoči jeklarstvu

(členi od 2 do 4 PJ; Odločba Komisije št. 2496/96)

9. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Odločba Komisije na področju državnih pomoči

(člen 4(c) PJ in 15 PJ; člen 253 ES)

10. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Vračilo nezakonite pomoči – Vzpostavitev prejšnjega stanja – Pomoč v obliki odloga plačila davka – Vračilo vseh neplačanih obresti upravičenca –Določitev referenčne obrestne mere – Diskrecijska pravica Komisije – Sodni nadzor – Meje

(člen 4(c) PJ)

11. ESPJ – Pomoči jeklarstvu – Vračilo nezakonite pomoči – Uporaba nacionalnega prava –Odštetje nekaterih zneskov od vsote, ki jo je treba izterjati, s strani nacionalnih organov – Meje

(člen 4(c) PJ)

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točko 19.)

2. Tudi če zakonodajalec Skupnosti ni določil zastaralnega roka, temeljna zahteva po pravni varnosti nasprotuje temu, da bi Komisija lahko neomejeno odlašala z izvajanjem svojih pooblastil.

Vendar je priglasitev državnih pomoči s strani držav članic osrednji element mehanizma Skupnosti za njihov nadzor in se zato v primeru, če te priglasitve ni, podjetja, ki so prejela te pomoči, ne morejo sklicevati na legitimno pričakovanje.

Glede tega se sistem, določen za državne pomoči v okviru ESPJ, po njegovi posebni strogosti razlikuje od sistema, ki se uporablja v okviru Pogodbe ES.

Če je bila tako v okviru Pogodbe ESPJ pomoč dodeljena, ne da bi bila priglašena, zamuda Komisije pri izvajanju njenih pooblastil nadzora in pri odredbi izterjave te pomoči povzroči nezakonitost te odločbe o izterjavi le v izjemnih primerih, kot sta očitno nedelovanje Komisije in očitna kršitev obveznosti skrbnega ravnanja.

(Glej točke od 23 do 26.)

3. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 27 do 67.)

4. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 51 in 52.)

5. Glej besedilo odločbe.

(Glej točko 66.)

6. Na podlagi člena 80 PJ in 81 PJ Pogodba ESPJ zavezuje le podjetja, ki opravljajo pridobitno dejavnost na področju premoga in jekla. V zvezi s tem so samo proizvodi iz Priloge I k Pogodbi ESPJ zajeti z izrazoma „premog“ in „jeklo“. Tako prepoved, določena v členu 4(c) PJ, podjetje zavezuje le, če izvaja tako proizvodno dejavnost.

Vendar okoliščina, da neko podjetje opravlja dejavnost proizvodnje na področju jekla, ne pomeni, da je treba vse njegove dejavnosti šteti za dejavnosti, za katere se uporablja Pogodba ESPJ. Glede tega je treba opozoriti, da je v podjetjih, ki proizvajajo proizvode, za katere se uporablja Pogodba ESPJ, in proizvode, za katere se uporablja Pogodba ES, uporaba Pogodbe ESPJ za pomoči, namenjene za pomoč sektorju proizvodnje, ki ni s področja uporabe te pogodbe, lahko upravičena z obstojem tveganja, da bi bile te pomoči uporabljene v korist dejavnosti proizvodnje z njenega področja uporabe. Glede na, prvič, posebnosti jeklarskega sektorja, in drugič, strogo in absolutno prepoved državnih pomoči iz člena 4(c) PJ bi bilo namreč v nasprotju s ciljem sistema, uvedenega s Pogodbo ESPJ, če bi se za pomoči, ki bi lahko koristile proizvodnemu sektorju podjetja s področja Pogodbe ESPJ, uporabljala manj stroga pravila Pogodbe ES.

Pogoj, da obstaja dejansko tveganje za preusmerjanje pomoči, je med drugim izpolnjen, če organizacija dejavnosti tožeče stranke ne ponuja zadostnih jamstev, na podlagi katerih bi bilo mogoče izključiti uporabo pomoči, namenjenih spornim investicijam, v korist njenih dejavnosti proizvodnje s področja Pogodbe ESPJ in posledično izkrivljanje konkurence na trgu, za katerega se uporablja ta pogodba. Tako mora biti nevarnost preusmerjanja dokazana z verodostojnimi pokazatelji, na podlagi katerih je mogoče upravičeno domnevati, da bodo pomoči v okoliščinah dane zadeve lahko uporabljene v korist dejavnosti zadevnega jeklarskega podjetja, ki so s področja ESPJ.

(Glej točke 75, 77, 78 in 80.)

7. Čeprav je varstvo okolja eden izmed bistvenih ciljev Unije, nujnost upoštevanja tega cilja ne utemeljuje izključitve selektivnih ukrepov s področja uporabe člena 4(c) PJ. Za ugotovitev, ali je nacionalni ukrep mogoče opredeliti kot državno pomoč, namreč ni pomemben njegov cilj, ampak njegovi učinki. Tako okoljski cilj, ki mu sledijo državne intervencije, ne zadostuje za to, da se ga že vnaprej ne bi opredelilo kot „pomoč“.

(Glej točki 98 in 99.)

8. V nasprotju z določbami Pogodbe ES v zvezi z državnimi pomočmi, ki Komisijo trajno pooblaščajo, da odloča o njihovi združljivosti, pravila o pomoči jeklarstvu Komisiji to pristojnost podeljujejo le za določeno obdobje. Zato se Komisija, če ji pomoči niso priglašene v obdobju, ki je določeno v pravilih s tega področja, o združljivosti teh pomoči ne more več izreči glede na ta pravila. Ko torej enkrat obdobje za uporabo teh pravil poteče, Komisija ni več pristojna, da na podlagi določenih odstopanj odobri pomoč jeklarstvu, ki ni bila priglašena v okviru teh pravil.

Poleg tega iz načela pravne varnosti izhaja, da se v okviru pravil o pomoči jeklarstvu združljivost pomoči s skupnim trgom presoja le na podlagi pravil, ki so veljala takrat, ko so bile pomoči dejansko dodeljene. V zvezi s tem je treba materialnopravna pravila Skupnosti razlagati tako, da se na dejanska stanja, nastala pred njihovim začetkom veljavnosti, nanašajo le, če je iz njihovega besedila, cilja ali strukture jasno razvidno, da se jim lahko prizna tak učinek.

Kar natančneje zadeva šesta pravila o pomoči jeklarstvu, v nobeni določbi navedenih pravil ni predvidena njihova retroaktivna uporaba. Poleg tega iz strukture in ciljev zaporednih pravil o pomoči izhaja, da so v vsakih od njih določena pravila za prilagoditev jeklarske industrije ciljem iz členov 2 PJ, 3 PJ in 4 PJ glede na potrebe v danem obdobju. Zato uporaba pravil, ki so bila sprejeta v določnem obdobju glede na takratno stanje, za pomoči, ki so bile dodeljene v prejšnjem obdobju, ne bi bila v skladu niti s strukturo niti s cilji te ureditve.

(Glej točke od 103 do 105 in 109.)

9. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 112 do 115.)

10. Izterjava nezakonito dodeljene državne pomoči je namenjena ponovni vzpostavitvi položaja pred dodelitvijo te pomoči in je načeloma ni mogoče obravnavati kot ukrep, ki je nesorazmeren glede na cilje člena 4(c) PJ. Vendar mora biti ta izterjava omejena samo na finančne koristi, ki dejansko izhajajo iz tega, da je lahko upravičenec s pomočmi razpolagal, in bi morala biti s temi koristmi sorazmerna. Tako je treba v primeru, da je imela dogovorjena pomoč obliko odloga plačila davka skozi več let in zato brezplačnega gotovinskega predplačila ali brezobrestnega posojila, za vzpostavitev najboljšega približka prejšnjega stanja odrediti vračilo vseh obresti, ki bi jih upravičenec moral plačati po stopnjah na trgu.

Komisija je zaradi odreditve vzpostavitve prejšnjega stanja pristojna določiti obrestno mero, ki bo omogočala tako vzpostavitev. Zato sodišče Unije v okviru nadzora zakonitosti izvajanja te pristojnosti ne more s svojo presojo o tem področju nadomestiti presoje Komisije, ampak lahko zgolj preveri, ali je bila pri tej presoji storjena očitna napaka in ali so bila zlorabljena pooblastila.

V zvezi z določitvijo obrestnih mer, ki naj se uporabijo, je treba opozoriti, da naj bi referenčne obrestne mere odražale povprečno raven obrestnih mer, ki veljajo v vsaki državi članici. Referenčne obrestne mere so torej pomemben pokazatelj obrestnih mer na trgu posojil, namenjenih industrijskim investicijam. Glede tega je treba opozoriti, da zaradi pravne varnosti in enakega obravnavanja Komisija na splošno lahko meni, da je upravičeno, da se referenčne obrestne mere, ki so veljale v določenem obdobju, uporabijo za vsa posojila, odobrena v tem obdobju. Poleg tega lahko Komisija za referenčno obrestno mero upravičeno vzame mere, pripravljene za oceno regionalnih sistemov pomoči, ki so periodično objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti , ker bi bile ugodne obrestne mere, ki se uporabljajo za zdrava podjetja, uporabljene za ugotovitev obstoja elementov pomoči le, če bi bil sporni sistem priglašen.

(Glej točke od 137 do 143.)

11. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 165 do 167.)