Keywords

Summary



Keywords

1. Približevanje zakonodaj – Varstvo fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov – Direktiva 95/46 – Popolna uskladitev – Omejen seznam primerov zakonite obdelave osebnih podatkov

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46, člen 7)

2. Približevanje zakonodaj – Varstvo fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov – Direktiva 95/46 – Pogoji za zakonitost obdelave osebnih podatkov

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 7 in 8; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46, člena 5 in 7(f))

3. Približevanje zakonodaj – Varstvo fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov – Direktiva 95/46 – Diskrecijska pravica držav članic – Obseg

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46, člen 5)

4. Približevanje zakonodaj – Varstvo fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov – Direktiva 95/46 – Pogoji za zakonitost obdelave osebnih podatkov

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 7 in 8; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46, člen 7(f))

5. Temeljne pravice – Spoštovanje zasebnosti – Varstvo osebnih podatkov – Omejitve, ki so dovoljene na podlagi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, členi 7, 8 in 52(1))

6. Akti institucij – Direktive – Neposredni učinek – Pogoji

(člen 249, tretji odstavek, ES; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46, člen 7(f))

Summary

1. Usklajevanje navedenih nacionalnih zakonodaj iz Direktive 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ni omejeno le na minimalno uskladitev, ampak se mora načeloma končati s celovito uskladitvijo. S tega vidika je namen navedene direktive zagotoviti prosti pretok osebnih podatkov in hkrati jamčiti visoko raven varstva pravic in interesov posameznikov, na katere se ti podatki nanašajo. Zato iz cilja zagotoviti enako raven varstva v vseh državah članicah izhaja, da je v členu 7 navedene direktive določen izčrpen in taksativen seznam primerov, v katerih je mogoče šteti, da je obdelava osebnih podatkov dopustna. Iz tega sledi, da države članice ne smejo niti dodati novih načel glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov iz člena 7 te direktive niti določiti dodatnih zahtev, ki bi spreminjale obseg enega od šestih načel, določenih v tem členu.

Te razlage ne more izpodbiti možnost držav članic na podlagi člena 5 Direktive 95/46, da natančneje določijo pogoje, pod katerimi je obdelava osebnih podatkov zakonita. Države članice namreč na podlagi diskrecijske pravice, ki jo imajo na podlagi člena 5 Direktive, ne smejo dodati drugih načel glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov, kot so tista iz člena 7 te direktive, niti z dodatnimi zahtevami spremeniti obsega načel, določenih v navedenem členu 7.

(Glej točke 29, 30, 32, 33, 35 in 36.)

2. Člen 7(f) Direktive 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki – kadar ni privolitve zadevne osebe – za dovolitev obdelave njenih osebnih podatkov, ki je potrebna zaradi uresničitve zakonitega interesa upravljavca podatkov ali tretje osebe oziroma tretjih oseb, ki so jim ti podatki posredovani, poleg spoštovanja pravic in temeljnih svoboščin zadevne osebe zahteva, da so navedeni podatki iz javno dostopnih virov, pri čemer kategorično in na splošno izključuje vsako obdelavo podatkov, ki niso v takih virih.

Po eni strani iz cilja te direktive, ki je zagotovitev prostega pretoka osebnih podatkov in hkrati jamčenje visoke ravni varstva pravic in interesov posameznikov, na katere se ti podatki nanašajo, izhaja, da je v njenem členu 7 določen izčrpen in taksativen seznam primerov, v katerih je mogoče šteti, da je obdelava osebnih podatkov dopustna. Države članice zato ne smejo niti dodati novih načel glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov niti določiti dodatnih zahtev, ki bi spreminjale obseg enega od načel, določenih v tem členu 7. Poleg tega države članice na podlagi člena 5 navedene direktive ne smejo dodati drugih načel glede zakonitosti obdelave osebnih podatkov, kot so tista iz člena 7, niti z dodatnimi zahtevami spremeniti obsega načel, določenih v navedenem členu 7.

Po drugi strani države članice za izvedbo potrebnega tehtanja zadevnih nasprotujočih si pravic in interesov, določenega v členu 7(f) iste direktive, lahko določijo vodilna načela. Upoštevajo lahko tudi to, da je teža posega v temeljne pravice osebe, na katero se navedena obdelava nanaša, lahko različna glede na to, ali so ti podatki že v javno dostopnih virih ali ne. V zadnjem primeru je poseg večji.

Vendar ne gre za natančnejšo določitev, ampak za dodatno zahtevo, ki je s členom 7(f) te direktive prepovedana, kadar nacionalna zakonodaja obdelave nekaterih vrst osebnih podatkov ne dovoljuje, tako da za te vrste dokončno določa izid tehtanja nasprotujočih si pravic in interesov, ne da bi omogočala drugačen izid zaradi posebnih okoliščin konkretnega primera.

(Glej točke 29, 30, 32, 36 in od 44 do 49 ter točko 1 izreka)

3. Direktiva 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov vsebuje nekoliko prožna pravila in državam članicam velikokrat prepušča določitev podrobnosti ali izbiro med več možnostmi. Tako je treba razlikovati med nacionalnimi določbami, ki vsebujejo dodatne zahteve, ki spreminjajo obseg enega od načel iz člena 7 te direktive, po eni strani in nacionalnimi določbami, ki vsebujejo zgolj natančnejšo določitev enega od teh načel, po drugi strani. Prva vrsta nacionalnih določb ni dovoljena. Države članice imajo na podlagi člena 5 navedene direktive diskrecijsko pravico zgolj glede druge vrste nacionalnih določb.

(Glej točko 35.)

4. Člen 7(f) Direktive 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov določa dva kumulativna pogoja za to, da bi bila obdelava osebnih podatkov zakonita, in sicer, prvič, da je obdelava potrebna zaradi uresničitve zakonitih interesov, za katere si prizadeva upravljavec ali tretje stranke, ki so jim osebni podatki posredovani, in drugič, da ne prevladajo temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Drugi od teh pogojev zahteva tehtanje med zadevnimi nasprotujočimi si pravicami in interesi, ki je načeloma odvisno od konkretnih okoliščin posameznega primera in v okviru katerega mora oseba ali institucija, ki tehta, upoštevati pomembnost pravic zadevne osebe iz členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

(Glej točki 38 in 40.)

5. Spoštovanje pravice do zasebnosti v zvezi z obravnavo osebnih podatkov, ki jo določata člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, se nanaša na vsako informacijo o določeni ali določljivi fizični osebi. Vendar je iz členov 8(2) in 52(1) Listine razvidno, da je pod določenimi pogoji navedeno pravico mogoče omejiti.

(Glej točko 42.)

6. Posamezniki so vedno, kadar so določbe direktive vsebinsko brezpogojne in dovolj natančne, upravičeni, da se pred nacionalnimi sodišči sklicujejo nanje zoper državo, če ta v roku ni prenesla direktive v nacionalno pravo ali če jo je prenesla nepravilno. Tako je pri členu 7(f) Direktive 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. Čeprav ta direktiva državam članicam za izvajanje nekaterih njenih določb nedvomno omogoča bolj ali manj široko diskrecijsko pravico, pa navedeni člen 7(f) določa brezpogojno obveznost.

(Glej točke 51, 52 in 55 ter točko 2 izreka.)