ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep predsednika Sodišča prve stopnje z dne 29. januarja 2007 – Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji

(Zadeva T-423/05 R)

„Začasna odredba – Predlog za odlog izvršitve – Državne pomoči – Nujnost“

1. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za izdajo – Nujnost – „Fumus boni juris“ – Kumulativnost (členi 225(1) ES, 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točke od 62 do 64.)

2. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za izdajo – Nujnost (člena 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točke od 66 do 69.)

3. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Pogoji za izdajo – Resna in nepopravljiva škoda (člen 242 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točki 70 in 71.)

Predmet

Predlog za odlog izvršitve člena 2(1) v povezavi s členom 1 od (2) do (4) odločbe Komisije o državni pomoči C 11/2004 (ex NN 4/2003) – Olympiaki Aeroporia – Prestrukturiranje in privatizacija z dne 14. septembra 2005.

Izrek

1) Predlog za izdajo začasne odredbe se zavrne.
65

V zvezi s sodbo v zadevi Grifoni proti Komisiji, ki zadeva odškodninsko tožbo, ki jo je vložil podjetnik, ki se je med pregledovanjem strehe zaradi vzdrževalnih del na stavbi Komisije v Ispri (Italija) poškodoval v nezgodi, je treba v nasprotju s tem, kar trdi tožeča stranka, povedati, da Sodišče ni samo presodilo o skladnosti ravnanja, očitanega Komisiji, torej to, da ni vzpostavila varnostnih ukrepov, ki jih predpisuje zakonodaja države, v kateri je stavba, z veljavnimi nacionalnimi predpisi. Kršitev nacionalnih predpisov za preprečevanje nezgod, ki naj bi jo zagrešila Komisija, je namreč predhodno ugotovil nacionalni organ, pristojen za preverjanje upoštevanja omenjenih predpisov, ki je ugotovil, da Komisija ni sprejela nobenega preventivnega ukrepa (sklepni predlogi generalnega pravobranilca Tesaura v zgoraj navedeni sodbi Grifoni proti Komisiji, Recueil, str. I-1203, točka 26). V teh okoliščinah je Sodišče menilo, da je malomarno ravnanje Komisije, ki ni izvedla potrebnih varnostnih ukrepov za preprečevanje nezgod, bilo dokazano in da ni bilo zakonito in se zato lahko uveljavlja odgovornost Skupnosti (točki 13 in 14), ker so bili izpolnjeni tudi drugi potrebni pogoji za uveljavljanje odgovornosti Skupnosti, to je dejanskost nastale škode in obstoj vzročne zveze med to škodo in nezakonitim ravnanjem, ki je bilo očitano zadevni instituciji. Ta položaj pa je nasproten temu iz te zadeve, ker pristojna nacionalna sodišča niso ugotovila, da bi ECB kršila različne zadevne nacionalne patente.
Sklep predsednika Sodišča prve stopnje z dne 7. februarja 2006 – Brink's Security Luxembourg proti Komisiji

(Zadeva T-437/05 R)

„Začasna odredba – Nujnost – Neobstoj“

1. Začasna odredba – Odložitev izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji dodelitve – Fumus boni juris – Huda in nepopravljiva škoda – Kumulativnost (člena 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točki 24 in 25.)

2. Začasna odredba – Odložitev izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji dodelitve – Huda in nepopravljiva škoda – Dokazno breme (člena 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točki 39 in 40.)

3. Začasna odredba – Odložitev izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji dodelitve – Huda in nepopravljiva škoda (člena 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točke od 49 do 52 in 54.)

4. Začasna odredba – Odložitev izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji dodelitve – Huda in nepopravljiva škoda (člena 242 ES in 243 ES; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 104(2)) (Glej točki 67 in 68.)

Predmet

Predlog za izdajo začasnih odredb, s katerim naj se, prvič, Komisiji odredi, naj ne podpiše pogodbe v zvezi z javnim razpisom št. 16/2005/OIL (varovanje in nadzor nepremičnin), drugič, če je Komisija že sklenila to pogodbo, naj se njena izvršitev odloži, dokler Sodišče prve stopnje ne odloči v glavni stvari, in tretjič, naj se naloži sprejetje drugih ukrepov.

Izrek

Predlog za izdajo začasnih odredb se zavrne.
1.

Začasna odredba — Odlog izvršitve — Predlog za začasno zadržanje prisilne izvršbe odločbe, s katero je bila naložena denarna obveznost — Predlog, s katerim se želi dejansko doseči odlog izvršitve druge odločbe, ki je vplivala na finančni položaj tožeče družbe (člena 242 ES in 256 ES) (Glej točke 18 in od 21 do 24.)
2.

Začasna odredba — Pogoji za dopustnost — Vloga — Procesne predpostavke (Poslovnik Sodišča prve stopnje, člena 44(1)(c) in (d), in 104(2) in (3)) (Glej točke od 30 do 32 in 34.)
Predlog za razglasitev ničnosti določbe, s katero se omejuje pravica do uporabe imena „Tocai friulano“ do 31. marca 2007 in jo kot pojasnjevalno opombo vsebuje točka 103 priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1429/2004 z dne 9. avgusta 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 753/2002, ki določa nekatera pravila za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o opisovanju, označevanju, predstavitvi in zaščiti določenih proizvodov vinskega sektorja (UL L 263, str. 11).
Predlog za sprejetje začasnih ukrepov za odložitev izvršitve določbe, ki dovoljuje pravico do uporabe imena „Tocai friuliano“ le do najpozneje 31. marca 2007, pri čemer gre za določbo v obliki pojasnjevalne opombe v Prilogi I, točka 103, k Uredbi Komisije (ES) št. 1429/2004 z dne 9. avgusta 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002, ki določa nekatera pravila za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o opisovanju, označevanju, predstavitvi in zaščiti določenih proizvodov vinskega sektorja (UL L 263, str. 11) do razglasitve sodbe Sodišča v združenih zadevah C-23/07 in C-24/07, in, podredno, odložitev izvršitve iste določbe na ozemlju Italijanske republike vse do razglasitve sodbe Sodišča v združenih zadevah C-23/07 in C-24/07, skupaj s prepovedjo izvoza proizvodov v Skupnost in brez poseganja v trženje vina z imenom „tokaj“ madžarskega porekla ali istoimenskih vin, katerih trženje je dovoljeno v Italiji in Skupnosti.
Sklep Sodišča prve stopnje (peti razširjeni senat) z dne 27. januarja 2006 –Van Mannekus proti Svetu

(Zadeva T-278/03)

„Damping – Uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Kitajske – Sprememba prej uvedenih protidampinških ukrepov – Ničnostna tožba – Ugovor nedopustnosti“

Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo (člen 230(4) ES) (Glej točke od 114 do 122 in 127.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Uredbe Sveta (ES) št. 985/2003 z dne 5. junija 2003 o spremembi protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1334/1999, pri uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 143, str. 1).

Izrek

Tožba se zavrne.

Tožeča stranka nosi svoje stroške in stroške, ki jih je priglasil Svet.
Keywords



Keywords

Ničnostna tožba

–

Fizične ali pravne osebe

–

Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo (člen 230(4) ES; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/33/ES, člen 3(1)) (Glej točke od 45 do 47 in od 71 do 74.)
Zadeva T-108/03

Elisabeth von Pezold

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„EKUJS — Gozdarstvo — Odločba o odobritvi dokumenta o programu za razvoj podeželja — Ničnostna tožba — Fizične ali pravne osebe — Akti, ki jih posamično zadevajo — Nepristojnost — Nedopustnost“

Sklep Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 28. februarja 2005 II-658

Povzetek sklepa

Gospodarja gozdne posesti posamično ne zadeva odločba Komisije, ki na podlagi načrta za razvoj podeželja odobrava programski dokument, ki ji ga je predložila država članica in ki je naslovljena le na to državo članico. Določbo, ki uvaja omejitve za pomoči gozdarstvu, in je vstavljena v omenjeni programski dokument, ki ga je Komisija potrdila skladno s členom 44(2) Uredbe (ES) št 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, tako analiziramo kot splošen ukrep, ki se uporablja za objektivno določen položaj in ima pravne učinke na kategorije oseb, ki so določene splošno in abstraktno. To, da so zaradi akta določeni subjekti gospodarsko bolj prizadeti kot njihovi konkurenti, namreč ni dovolj, da bi jih zaradi tega obravnavali, kot da jih ta akt zadeva posamično. Možnost, da se bolj ali manj natančno določi število ali celo identiteta pravnih subjektov, za katere se uporablja ukrep, nikakor ne pomeni, da je treba te subjekte obravnavati, kot da jih ta ukrep zadeva posamično, če ni sporno, da se, kot v obravnavanem primeru, ukrep uporablja na podlagi objektivnega pravnega ali dejanskega položaja, ki ga določa zadevni akt. (Glej točke 36, 43, 45, 46 in 49.)

S Pogodbo in njenima členoma 230 ES in 241 ES na eni strani ter s členom 234 ES na drugi strani je bil uveden celovit sistem pravnih sredstev in postopkov, ki naj bi zagotovil nadzor nad zakonitostjo aktov institucij, ki je bil zaupan sodišču Skupnosti. V tem sistemu imajo fizične in pravne osebe, ki ne morejo neposredno izpodbijati splošnih aktov Skupnosti, možnost, da, odvisno od primera, uveljavljajo neveljavnost takih aktov posredno v skladu s členom 241 ES pred sodiščem Skupnosti ali pred nacionalnimi sodišči in da ta sodišča, ki niso pristojna, da bi sama ugotovila neveljavnost omenjenih aktov, pripravijo, da v zvezi s tem Sodišču predložijo vprašanja za predhodno odločanje. Naloga držav članic je, da predvidijo popoln sistem pravnih sredstev in postopkov, ki omogoča spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva. (Glej točki 51 in 52.)
Keywords

Summary



Keywords

Znamka Skupnosti – Postopek s tožbo – Tožba pred sodiščem Skupnosti – Prenos zadevne pravice intelektualne lastnine – Vstop pravnega naslednika na mesto prejšnjega imetnika pravice – Nujnost sklepa Sodišča prve stopnje

(Poslovnik Sodišča prve stopnje, člena 115 in 116; Uredba Sveta št. 40/94, člen 63)

Summary

Ob prenosu pravice intelektualne lastnine, ki je predmet tožbe zoper odločbo odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) glede postopka z ugovorom, se lahko s sklepom dovoli, da novi imetnik te pravice, ki je pravni naslednik stranke pred odborom za pritožbe, namesto prenosnika vstopi v postopek pred Sodiščem prve stopnje, če prejšnji imetnik pravice temu ne nasprotuje in če Sodišče prve stopnje po posvetovanju z drugimi strankami v postopku to presodi za primerno.

Ker Statut Sodišča in Poslovnik Sodišča prve stopnje ne vsebujeta določb, ki izrecno urejajo vstop ene stranke v spor namesto druge, je po analogiji treba uporabiti postopkovne določbe členov 115 in 116 Poslovnika. Predvsem mora pravni naslednik sprejeti spor v stanju, v katerem je, ko vstopi vanj.

(Glej točki 8 in 9.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Odškodninska tožba – Predmet – Odškodninski zahtevek za škodo zaradi skupnega stališča – Nepristojnost sodišča Skupnosti – Odsotnost učinkovitega pravnega sredstva – Izjava Sveta glede pravice do odškodnine – Odsotnost vpliva – Pristojnost sodišča Skupnosti za obravnavanje odškodninske tožbe, ki temelji na tem, da je Svet zlorabil pristojnost Skupnosti

(Členi 5 EU, 34 EU in 46 EU)

2. Evropska unija – Policijsko in sodno sodelovanje v kazenskih zadevah – Pravna podlaga – Člen 34 EU – Obveznost spoštovanja določb Skupnosti

(Člen 61(e), ES; člen 34 EU; Skupno stališče Sveta 2001/931/ESPJ, člen 4)

Summary

1. Sodišče prve stopnje je očitno nepristojno za obravnavo tožbe, če se ta nanaša na povrnitev utrpljene škode, povzročene s skupnim stališčem na podlagi člena 34 EU, ker v skladu s členom 46 EU v okviru Naslova VI Pogodbe EU ni predvideno nobeno odškodninsko pravno varstvo.

Čeprav to verjetno privede do odsotnosti učinkovitega pravnega sredstva, tak položaj sam po sebi ne more biti podlaga za izvirno pristojnost Skupnosti v pravnem sistemu, ki temelji na načelu dodeljenih pristojnosti, ki izhaja iz člena 5 EU.

2. Prav tako ni mogoče uporabiti izjave Sveta glede pravice do odškodnine, ki je vsebovana v zapisniku sestanka, med katerim je bilo sprejeto skupno stališče, kolikor vsebina te izjave v obravnavanem besedilu ni izražena. Poleg tega se ta izjava ne more nanašati na tožbo pred sodišči Skupnosti, ne da bi bila v nasprotju s sodnim sistemom, vzpostavljenim s Pogodbe EU.

Nasprotno je Sodišče prve stopnje pristojno za obravnavanje odškodninske tožbe v delu, v katerem se tožeče stranke sklicujejo na zlorabo pristojnosti Skupnosti. Sodišča Skupnosti so namreč pristojna za presojanje vsebine akta, sprejetega v okviru Pogodbe EU, da preverijo, ali ta akt vpliva na pristojnosti Skupnosti.

(Glej točke od 33 do 34, 36 in od 38 do 41.)

3. Sprejetje skupnega stališča s strani Sveta ne more biti nezakonito zaradi poseganja v pristojnosti Skupnosti, razen če je do sprejetja prišlo namesto akta, temelječega na določbi ES, katerega sprejetje je obvezno, nadomestno ali dodatno.

Ni mogoče šteti, da je skupno stališče, ki predvideva policijsko in sodno sodelovanje med državami članicami na podlagi člena 34 EU nezdružljivo s sistemom pristojnosti Skupnosti, ki jih ureja Pogodba ES, ker, neodvisno od vprašanja, ali bi taki ukrepi lahko temeljili na členu 308 ES, člen 61(e) ES izrecno predvideva sprejetje ukrepov na področju policijskega in sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v skladu z določbami Pogodbe EU.

(Glej točki 45 in 46.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Postopek – Intervencija – Dopustnost

(Statut Sodišča, člena 40(2) in 53(1))

2. Postopek – Intervencija – Zainteresirane osebe

(Statut Sodišča, člen 40(2))

Summary

1. Na podlagi člena 40(2) Statuta Sodišča, ki se uporablja za postopek pred Sodiščem prve stopnje na podlagi člena 53(1) navedenega Statuta, ima pravico do intervencije vsak, ki izkaže pravni interes za rešitev zadeve, z izjemo zadev med državami članicami, med institucijami Skupnosti ali med državami članicami na eni strani ter institucijami Skupnosti na drugi strani.

Interes za rešitev zadeve v smislu člena 40 Statuta Sodišča šteje za neposreden in dejanski interes, da se ugodi samim predlogom, v podporo katerih se intervencija predlaga, in ne za interes v zvezi s tožbenimi razlogi ali trditvami. „Rešitev“ zadeve je namreč treba razumeti kot končno odločitev sodišča, kakršna bo v izreku sodbe. Ob tem je treba še posebej preveriti, ali se je izpodbijani akt nanašal neposredno na intervenienta in ali je njegov interes za rešitev spora gotov. Poleg tega je treba razlikovati med predlagatelji intervencije z izkazanim neposrednim pravnim interesom v zvezi z odločitvijo glede specifičnega akta, za katerega je predlagana razglasitev ničnosti, in tistimi, katerih interes za rešitev spora je zaradi podobnosti njihovega položaja s položajem ene od strank le posreden.

(Glej točki 4 in 15.)

2. Intervencija je dovoljena predstavniškim združenjem, ki branijo svoje člane v zadevah, ki se nanašajo na načelna vprašanja, ki bi lahko nanje vplivala.

(Glej točko 6.)
Sklep Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 12. decembra 2012 – Sacaim in drugi proti Komisiji

(Zadeva T-261/00)

„Ničnostna tožba — Državne pomoči — Zmanjšanje socialnih prispevkov za podjetja, ki so na ozemlju Benetk in Chioggie — Odločba Komisije, s katero je shema pomoči razglašena za nezdružljivo s skupnim trgom in naložena zagotovitev vračila izplačanih pomoči — Tožba, ki je deloma nedopustna in deloma očitno brez pravne podlage“

1. Sodni postopek — Ugovor nedopustnosti — Odločitev, da se predlog za ločeno odločitev o ugovoru nedopustnosti pridrži za končno odločbo — Zavrnitev tožbe po vsebini brez odločitve o navedenem ugovoru — Diskrecijska pravica Splošnega sodišča (Poslovnik Splošnega sodišča, člena 111 in 114(4)) (Glej točke od 20 do 22.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Dodelitev prednosti upravičencem — Ukrepi, namenjeni izravnavi morebitnih konkurenčnih neugodnosti, ki prizadenejo podjetja s sedežem v določeni pokrajini države članice — Vključitev (člen 87(1) in (3) ES) (Glej točki 29 in 30.)

3. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pregled Komisije — Pregled celotne sheme pomoči — Dopustnost (člena 87(1) ES in 88 ES) (Glej točko 36.)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države — Škodovanje konkurenci — Vpliv na trgovino med državami članicami — Obseg dokaznega bremena, ki je na strani Komisije (člen 88 ES) (Glej točko 39.)

5. Pomoči, ki jih dodelijo države — Prepoved — Odstopanja — Pomoči, ki jih je mogoče šteti za nezdružljive s skupnim trgom — Pomoči za razvoj nekaterih pokrajin — Izključitev pomoči za delovanje razen v izjemnih primerih (člen 87(3)(c) ES) (Glej točki 49 in 50.)

6. Pomoči, ki jih dodelijo države — Odločba Komisije — Presoja zakonitosti glede na informacije, ki so na voljo ob sprejetju odločbe (Glej točko 53.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2000/394/ES z dne 25. novembra 1999 glede ukrepov pomoči v korist podjetij, ki so na ozemlju Benetk in Chioggie, določenih v zakonih št. 30/1997 in št. 206/1995, s katerima so uvedena zmanjšanja socialnih prispevkov (UL 2000, L 150, str. 50)

Izrek

1. Ugovor nedopustnosti Evropske komisije se pridrži za končno odločbo.

2. Tožba se zavrne kot deloma očitno nedopustna in deloma očitno brez pravne podlage.

3. Sacaim SpA, Alfier Costruzioni Srl, Azin Asfalti Srl, Barbato Srl, Camata Costruzioni Sas, Dal Carlo Mario & C. Srl, Impresa Costruzioni Civili e Montaggi Srl (ICCEM), Rossi Renzo Costruzioni Srl, Vettore Costruzioni Srl, ACEA – Associazione dei Costruttori Edili ed Affini di Venezia e Provincia in Comitato „Venezia vuole vivere“ poleg stroškov Komisije nosijo svoje stroške.
1.

Zadeve od T-278/00 do T-280/00, od T-282/00 do T-286/00 in od T-288/00 do T-295/00 se združijo za namene tega sklepa.
Iz člena 91(b) Poslovnika Sodišča prve stopnje izhaja, da so povračljivi stroški omejeni na stroške postopka pred Sodiščem prve stopnje in s tem povezane nujne stroške, kar velja za vse stroške, vključno s potnimi stroški in dnevnicami.

Če ni tarifnega pravilnika Skupnosti, mora Sodišče prve stopnje o dejstvih primera presojati po lastni presoji ter pri tem upoštevati predmet in vrsto spora, njegov pomen z vidika prava Skupnosti in njegovo stopnjo zahtevnosti, na kar lahko vpliva pomanjkanje predhodnih primerov v sodni praksi, ki bi se nanašali na podobne okoliščine, in povzroči še večjo negotovost kar zadeva izid postopka za tožečo stranko in vpliva na obseg dela zlasti glede raziskav in analize zastopnikov in svetovalcev, ki so sodelovali v postopku, ter na ekonomske interese strank v postopku. S tega vidika je možnost, da sodišče Skupnosti presoja o vrednosti opravljenega dela, odvisna od natančnosti predloženih podatkov.

Sodišče Skupnosti ni pooblaščeno za določanje višine nagrad, ki jih stranke dolgujejo svojim odvetnikom, temveč za določitev zneska, do višine katerega se navedena plačila lahko izterjajo od stranke, ki ji je naloženo plačilo stroškov. Pri odločanju v zvezi s predlogom za določitev stroškov Sodišču prve stopnje ni treba upoštevati nacionalne tarife o določitvi honorarjev odvetnikov niti morebitnega dogovora med zadevno stranko ter njenimi zastopniki in svetovalci, sklenjenega v ta namen.

(Glej točke od 26 do 28, 33 in 41.)
4

V skladu s točko 2.1 razpisa za zbiranje predlogov so razpoložljiva odobrena sredstva namenjena predvsem financiranju ukrepov, ki socialnim partnerjem in akterjem omogočajo, da se seznanijo s pravom in politikami Evropske unije glede vključevanja zaposlenih v podjetja ter da si prizadevajo za opredelitev in izvedbo konkretnih odzivov na izzive, ki izhajajo iz tega vključevanja. V zvezi s tem so prednostne naloge, določene za proračunsko leto 2020, med drugim vključevale spodbujanje čezmejnega sodelovanja med socialnimi partnerji, izmenjavo in razširjanje znanja in najboljših praks ter razvoj ukrepov za podporo mehanizmov in nadnacionalnih organov za informiranje, posvetovanje in sodelovanje, vključno z evropskimi sveti delavcev.
93

Na prvem mestu, glede dokazov, ki se nanašajo na ozemlje Združenega kraljestva, je odbor za pritožbe v točkah od 71 do 74 izpodbijane odločbe štel, da je Združeno kraljestvo 1. februarja 2020 na podlagi člena 50 PEU izstopilo iz Unije in postalo tretja država. Čeprav se je pravo Unije v prehodnem obdobju še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in na njegovem ozemlju, se je to prehodno obdobje v skladu s členoma 126 in 127 Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL 2020, L 29, str. 7, v nadaljevanju: Sporazum o izstopu) končalo 31. decembra 2020. Od 1. januarja 2021 se zakonodaja Unije na področju znamk za Združeno kraljestvo in na njegovem ozemlju ni več uporabljala, razen če – in v delu, v katerem – je bila njena nadaljnja uporaba izrecno določena s Sporazumom o izstopu. Odbor za pritožbe se je skliceval tudi na točko 2 Obvestila št. 2/20 izvršnega direktorja EUIPO z dne 10. septembra 2020 o vplivu izstopa Združenega kraljestva iz Unije na nekatere vidike delovanja EUIPO.
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Besedni znamki WELLMONDE in WELL AND WELL (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 36, 40, 43, 45, 46, 49, 51 in od 56 do 60)
11.

Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Pomoči, ki so združljive z notranjim trgom – Pomoči za odpravo škode zaradi naravnih nesreč in izjemnih dogodkov – Neposredna nepovratna sredstva v korist letalske družbe za povračilo škode tej družbi v okviru pandemije COVID-19 – Pomoč, ki je v skladu s členom 107(2)(b) PDEU združljiva z notranjim trgom – Kršitev svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja – Neobstoj (členi 58(1), 100(2) in 107(2)(b) PDEU) (Glej točki 133 in 134.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Besedni znamki BODY STAR in bodyguard (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 24 do 26, od 30 do 32, 41, 42, 45 in od 50 do 53.)
6.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Presoja razlikovalnega učinka elementa, ki sestavlja znamko (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 34, 35, 38, od 49 do 51, 59 in od 66 do 69.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Presoja opisnosti znaka – Merila (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke 16, 17, 21, 30 in 32.)
1.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Tridimenzionalne znamke, sestavljene iz oblike proizvoda – Razlikovalni učinek – Merila presoje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 16 do 19, 27, 28 in 57.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Absolutni razlogi za ničnost – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka UNI (Uredba Sveta št. 40/94, člena 7(1)(b) in 51(1)(a)) (Glej točke od 36 do 38, 45, 49, 51 in 52.)
2.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo zasebnosti in integritete posameznika – Celovita uporaba določb Uredbe 2018/1725 – Obveznost prosilca, da dokaže potrebnost prenosa zadevnih osebnih podatkov– Obveznost institucije, da po uradni dolžnosti preveri, ali so prizadeti zakoniti interesi zadevnega posameznika (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(1)(b), in Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2018/1725, členi 3(1), 5 in 9(1)(a) in (b)) (Glej točke od 30 do 36.)