*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :645 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 10. oktobra 2013  
Jezik postopka: francoščina.„Državljanstvo Unije — Člena 20 PD EU in 21 PD EU — Direktiva 2004 /38/ES — Pravica do prebivanja 
državljana tretje države, ki j e prednik v ravni črti mladoletnih dr žavljanov Unije — Državljana Unije, ki 
sta bila rojena v državi članici, ki n i država članica njunega državljanstva in ki n ista uresničevala svoje 
pravice do prostega gibanja — Temeljne pravice“
V zadevi C-86/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Cour ad ministrative ( Luksemburg) z odločbo z dne 16. februarja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
20. februarja 2012 , v postopku
Adzo Domenyo Alokpa,
Jarel Moudoulou,
Eja M oudoulou
proti
Ministre du T r avail, de l ’Emploi et de l ’Imm igration,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta (poročevalka), predsednica senata, J. L. da C ruz Vilaça, G. Arestis, 
J.-C. Bonichot in A. Arabadžiev, sodniki,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: V. Tourrès, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 17. januarja 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za A. D. Alokpa in njena sinova Jarela in Ej aja M oudoulou A. Fatholahzadeh in S. Freyermuth, 
odvetnika,
— za luksemburško v lado P. Frantzen in C. Schiltz, agenta, skupaj z L. Maniewskim, odvetnikom,
— za belgijsko v lado T. Materne in C. Pochet, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :645SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
— za češko v lado M . Smolek in J. Vláčil, agenta,
— za nemško v lado T. Henze, N. Graf Vitzthum in A. Wiedmann, agenti,
— za grško v lado T. Papadopoulou, agentka,
— za litovsko v lado D. Kriaučiūnas in V. Balčiūnaitė, agenta,
— za nizozemsko v lado M . Bulterman in C. Wissels, agentki,
— za poljsko v lado B. Majczyna in M . Szpunar, agenta,
— za Evropsko ko misijo D. Maidani in C. Tufvesson, agentki,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 21. marca 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago določb členov 20 PD EU in 21 PD EU ter 
Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 2004 /38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov 
Unije in njihovih dr užinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, ki 
spreminja Uredbo (EGS) št. 1612 /68 in ra zveljavlja Direktive 64 /221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 
73/148/EGS, 75 /34/EGS, 75 /35/EGS, 90 /364/EGS, 90 /365/EGS in 93/96/EEC (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 46).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d A . D. Alokpa in njenima otrokoma Jarelom in Ej o 
Moudoulou na eni strani ter ministre du Travail, de l’Emploi et de l’Immigration ( minister za delo, 
zaposlovanje in priseljevanje, v nadaljevanju: minister) na dr ugi zaradi o dločbe, s katero je ta 
A. D. Alokpa zavrnil pravico do prebivanja v Luksemburgu in odredil, naj zapusti ozemlje te dr žave 
članice.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktivi 2003 /86/ES in 2003 /109/ES
3 V skladu s členom 1 Direktive S veta 2003 /86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve 
družine (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 224) in s členom 1(a) Direktive 
Sveta 2003 /109/ES z dne 25. novembra 2003  o statusu dr žavljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za 
daljši čas (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 272) je namen teh dir ektiv 
določitev p ogojev za uveljavljanje pravice do združitve dr užine za državljane tretjih dr žav, ki z akonito 
prebivajo na ozemlju dr žav članic, in pogojev za dodeljevanje in odvzem s tatusa rezidenta za da ljši čas, 
ki ga zagotavlja država članica državljanom tretjih dr žav, ki z akonito prebivajo na njenem o zemlju, ter 
z njim povezanih pravic.
—
—
ECLI:EU:C:2013 :645 3SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
Direktiva 2004 /38
4 Člen 2 Direktive 2004 /38, naslovljen „Opredelitve p ojmov“, določa:
„Za namene te dir ektive:
1. ‚Državljan Unije‘ pomeni vsako o sebo, ki i ma državljanstvo države članice;
2. ‚Družinski član‘ pomeni:
[…]
(d) vzdrževane prednike v ravni črti in vzdrževane prednike v ravni črti zakonca ali partnerja, 
opredeljenega v točki (b).
3. ‚Država članica gostiteljica‘ pomeni državo članico, v katero se državljan Unije preseli z namenom 
uresničevanja svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja.“
5 Člen 3(1) Direktive 2004 /38, naslovljen „Upravičenci“, določa:
„Ta dir ektiva se uporablja za vse dr žavljane Unije, ki s e preselijo ali prebivajo v državi članici razen 
v tisti državi, katere državljani so, in za njihove dr užinske č lane, kot opredeljene v točki 2 člena 2, ki 
jih spremljajo ali se jim pridružijo.“
6 Člen 7 te dir ektive, naslovljen „Pravica do prebivanja za več ko t tri me sece“, določa:
„1.Vsi državljani Unije imajo pravico prebivati na ozemlju dr uge države članice v obdobju, daljšem o d 
treh me secev če:
(a) so delavci ali samozaposlene osebe v državi članici gostiteljici ali
(b) imajo dovolj sredstev z ase in za svoje dr užinske č lane, da me d njihovim p rebivanjem n e bodo 
postali breme s istema socialne pomoči v državi članici gostiteljici in če imajo celovito zavarovalno 
kritje za primer bolezni v državi članici gostiteljici ali
(c) 
so vp isani v zasebno a li javno u stanovo, ki j o dr žava članica gostiteljica pooblasti ali financira 
na osnovi svoje zakono daje ali upravne prakse, prvenstveno z namenom, da š tudirajo, kar 
vključuje poklicno u sposabljanje, in
imajo celovito zavarovalno kri tje za primer bolezni v državi članici gostiteljici in zagotovijo 
ustreznemu nacionalnemu organu, z izjavo ali na kakšen dr ug enakovreden način, ki g a lahko 
izberejo, da i majo dovolj sredstev z ase in za svoje dr užinske č lane, da me d n jihovim 
prebivanjem n e bodo postali breme s istema socialne pomoči v državi članici gostiteljici ali
(d) so družinski člani, ki s premljajo ali so se pridružili državljanu Unije, ki i zpolnjuje pogoje, navedene 
v točkah (a), (b) ali (c).
2. Pravica do prebivanja, predvidena v odstavku 1, se razširi n a dr užinske č lane, ki n iso dr žavljani 
države č lanice in ki s premljajo ali so se pridružili državljanu Unije v državi članici gostiteljici, pod 
pogojem da t akšen dr žavljan Unije izpolnjuje pogoje, navedene v odstavku 1(a), (b) ali (c).
[…]“
4 ECLI:EU:C:2013 :645SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
Luksemburško p ravo
7 Namen Loi du 29 a oût 2008 p ortant sur la libre circulation d es pe rsonnes et l’immigration ( zakona 
z dne 29. avgusta 2008 o prostem g ibanju oseb in priseljevanju, M émorial A 2008 , str. 2024 , 
v nadaljevanju: zakon o prostem g ibanju) je prenos dir ektiv 2003 /86 in 2004 /38 v luksemburški pravni 
red.
8 Člen 6 tega zakona določa:
„(1)Državljan Unije ima pravico do prebivanja na ozemlju za več ko t tri me sece, če izpolnjuje enega 
od teh pogojev:
1. je delavec ali samozaposlena oseba;
2. ima dovolj sredstev z ase in za svoje dr užinske č lane, kakor so opredeljeni v členu 12, ne da b i 
postali breme s istema socialne pomoči, in če ima zavarovalno kri tje za primer bolezni;
3. je vpisan v javno a li zasebno izobraževalno u stanovo, ki j o Ve liko v ojvodstvo Luksemburg v skladu 
s svojimi veljavnimi zakoni in dr ugimi predpisi pooblasti, prvenstveno z namenom, da š tudira a li 
da se v okviru tega poklicno u sposablja, pri čemer mora zagotoviti, da i ma dovolj sredstev zase in 
za svoje družinske člane, da n e bi postali breme s istema socialne pomoči, in da i majo zavarovalno 
kritje za primer bolezni.
(2) Predpis Ve likega vojvodstva določi sredstva, ki s e zahtevajo v točkah 2 in 3 zgoraj navedenega 
odstavka (1), in način njihovega dokazovanja.
[…]“
9 Člen 12 n avedenega zakona določa:
„(1)Za družinske člane se štejejo:
[…]
d) vzdrževani predniki v ravni črti državljana Unije in vzdrževani predniki v ravni črti zakonca ali 
partnerja iz točke (b).
(2) Minister lahko ka teremu ko li družinskem u članu, ki n i zajet z opredelitvijo iz odstavka (1), ne glede 
na njegovo državljanstvo dovoli, da p rebiva na ozemlju, če izpolnjuje enega od teh pogojev:
1. da je bil v državi, iz katere prihaja, vzdrževana oseba ali član gospodinjstva državljana Unije, ki i ma 
temeljno p ravico do prebivanja;
2. da m ora dr žavljan U nije nuditi osebno n ego zadevnemu dr užinskem u članu, kadar r esni 
zdravstveni razlogi to zahtevajo.
Prošnja za vstop in prebivanje dr užinskih članov, navedenih v zgornjem p ododstavku, se temeljito 
preuči ob upoštevanju njihovih osebnih razmer.
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :645 5SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
10 Člen 103 t ega zakona določa:
„Pred sprejetjem o dločbe o zavrnitvi prebivanja, preklicu ali zavrnitvi podaljšanja dovoljenja za 
prebivanje ali odločbe o izgonu z ozemlja zoper dr žavljana tretje dr žave, minister zlasti upošteva, 
koliko č asa je zadevna oseba bivala na luksemburškem o zemlju, njeno s tarost, zdravstveno s tanje, 
družinske i n ekono mske ra zmere, socialno i n ku lturno v ključenost v državi in obseg njenih ve zi 
z državo izvora, razen če prisotnost te osebe pomeni grožnjo za javni red ali varnost.
Nobene odločbe o izgonu z ozemlja, razen tiste, ki t emelji na resnih razlogih javne varnosti, ni mogoče 
sprejeti proti mladoletniku b rez spremstva zakonitega zastopnika, razen če je izgon n ujen zaradi 
njegovega interesa.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
11 D. A. Alokpa, togovska dr žavljanka, je 21. novembra 2006 p ri luksemburških organih vložila prošnjo za 
mednarodno z aščito v smislu Loi relative a u dr oit d’asile et à des formes complémentaires de 
protection ( zakona z dne 5. maja 2006 o pravici do azila in dodatnih oblikah me dnarodne zaščite 
(Mémorial A 2006 , str. 1402 )). Organi so to prošnjo zavrnili, njihovo odločbo pa so potrdila 
luksemburška sodišča.
12 D. A. Alokpa je nato pri teh organih vložila prošnjo za pridobitev statusa toleriranja. Čeprav je bila ta 
prošnja z odločbo najprej zavrnjena, je bila ponovno p reučena, ta status pa je bil A. D. Alokpa dodeljen 
do 31. decembra 2008 , ker je zadevna oseba 17. avgusta 2008 v Luxembourgu rodila dvojčka in ke r sta 
ta zaradi p rezgodnjega rojstva potrebovala nego.
13 Otroka D . A. Alokpa je ob izdaji rojstnih listov priznal J. Moudoulou, francoski dr žavljan. Otroka imata 
francosko dr žavljanstvo ter sta jima bila 15. maja 2009 i n 4. junija 2009 i zdana francoska p otna lista in 
nacionalni osebni izkaznici.
14 Medtem s o luksemburški organi prošnjo A. D. Alokpa za podaljšanje statusa toleriranja zavrnili, vendar 
so ji odobrili odlog odstranitve, ki j e veljal do 5. junija 2010 i n ki p otem n i bil podaljšan.
15 D. A. Alokpa je 6. maja 2010 v ložila prošnjo za dovoljenje za prebivanje v skladu z zakono m o prostem 
gibanju. V odgovor na zahtevo m inistra p o dodatnih informacijah je D. A. Alokpa navedla, da s e 
z otrokoma ne more nastaniti na francoskem o zemlju, na katerem s talno p rebiva njun oče, ker z njim 
nima nikakršnih stikov in ke r navedena otroka z aradi p rezgodnjega rojstva potrebujeta zdravniško 
oskrbo v Luksemburgu. Minister je z odločbo z dne 14. oktobra 2010 t o prošnjo zavrnil.
16 Iz te odločbe je razvidno, prvič, da D . A. Alokpa, ker je pravica do prebivanja članov družine državljana 
Unije omejena na njegove p rednike v ravni črti, ki j ih vzdržuje, tega pogoja ne izpolnjuje. Drugič, tudi 
otroka D . A. Alokpa ne izpolnjujeta pogojev, ki s o določeni v členu 6(1) zakona o prostem g ibanju. 
Poleg tega je bilo v navedeni odločbi navedeno, da b i bila zdravniška o skrba teh otrok lahko 
zagotovljena v Franciji in da D . A. Alokpa ne izpolnjuje niti pogojev, ki s e zahtevajo za ostale vrste 
prebivanja, na katere se nanaša navedeni zakon.
17 D. A. Alokpa je v svojem i menu in imenu svojih dveh otrok pri tribunal administratif (upravno s odišče) 
(Luxembourg) vložila tožbo zoper odločbo ministra. To sodišče je s sodbo z dne 21. septembra 2011 t o 
tožbo zavrnilo ko t neutemeljeno. D. A. Alokpa je zoper to sodbo 31. oktobra 2011 v ložila pritožbo pri 
predložitvenem s odišču.
6 ECLI:EU:C:2013 :645SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
18 Zadnjenavedeno s odišče poudarja, da n i sporno, da o troka D . A. Alokpa nikoli nista živela skupaj kot 
družina s svojim o četom, ki j e zgolj prijavil njuno r ojstvo in omogočil izdajo francoskih osebnih 
dokumentov, ki s e nanašajo nanju. To sodišče tudi u gotavlja, da D . A. Alokpa in njena otroka p o 
njunem da ljšem b ivanju v porodnišnici dejansko ž ivijo skupaj kot družina v materinskem d omu in da 
zadnjenavedena pravzaprav nista uresničevala svoje pravice do prostega gibanja.
19 V teh okoliščinah je Cour ad ministrative p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„Ali je treba člen 20 PD EU, po potrebi v povezavi s členi 20, 21, 24, 33 in 34 L istine [Evropske u nije] 
o temeljnih pravicah, in sicer z enim ali več navedenimi členi ter ločeno a li skupaj, razlagati tako, da 
nasprotuje temu, da dr žava članica, prvič, državljanu tretje dr žave, ki s am vzdržuje svoja mladoletna 
otroka, državljana Unije, zavrne prebivanje v državi članici njunega prebivanja, v kateri ta otroka 
z njim živita od rojstva naprej, ne da b i imela njeno dr žavljanstvo, in dr ugič, temu dr žavljanu tretje 
države zavrne izdajo dovoljenja za prebivanje oziroma pozneje tudi delovnega dovoljenja?
Ali je treba taki o dločbi obravnavati tako, da b i lahko n avedenima otrokoma v državi prebivanja, 
v kateri živita od rojstva naprej, onemogočili dejansko izvrševanje bistvene vsebine pravic, ki s o jima 
podeljene zaradi s tatusa državljana Unije, tudi v okoliščinah, v katerih njun dr ugi prednik v ravni črti, 
s katerim n ista nikoli živela skupaj kot družina, prebiva v drugi državi članici Unije, katere dr žavljan 
je?“
Vprašanje za predhodno odločanje
20 Najprej je treba poudariti, da t udi če predložitveno s odišče svoja vprašanja omejuje na razlago člena 20 
PDEU, taka o koliščina Sodišča ne ovira p ri tem, da p redložitvenemu sodišču posreduje vse vidike 
razlage prava Unije, ki b i mu lahko ko ristili pri presoji predložene zadeve, in sicer ne glede na to, ali 
se je nanje sklicevalo v predstavitvi svojih vp rašanj (glej v tem s mislu sodbo z dne 5. maja 2011 
v zadevi Mc Carthy, C-434/09, ZOdl., str. I-3375 , točka 24 in navedena sodna praksa).
21 Torej je treba vp rašanje, ki g a je postavilo predložitveno s odišče, razumeti tako, da s e v bistvu nanaša 
na to, ali je treba v položaju, kakršen je v postopku v glavni stvari, člena 20 PD EU in 21 PD EU ra zlagati 
tako, da n asprotujeta temu, da dr žava članica državljanu tretje države zavrne pravico do prebivanja na 
njenem o zemlju, pri čemer ta državljan izključno s am vzdržuje mladoletne otroke, državljane Unije, ki 
od rojstva prebivajo z njim v tej državi članici, ne da b i imeli državljanstvo te države članice in ne da b i 
uresničevali svojo pravico do prostega gibanja.
22 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da m orebitne obstoječe pravice, ki j ih imajo državljani tretjih dr žav na 
podlagi določb prava Unije o državljanstvu Unije, niso lastne pravice teh državljanov, ampak so pravice, 
ki so izvedene iz uresničevanja pravice do prostega gibanja državljana Unije. Namen in utemeljitev teh 
pravic, izvedenih zlasti iz pravice do vstopa in prebivanja družinskih članov državljana Unije, temeljita 
na ugotovitvi, da b i bila zavrnitev n jihovega priznanja v nasprotju s svobodo gibanja navedenega 
državljana in bi ga odvrnila od uresničevanja pravice do vstopa in prebivanja v državi članici gostiteljici 
(glej v tem s mislu sodbo z dne 8. maja 2013 v zadevi Ymeraga in Ymeraga-Tafarshiku, C-87/12, 
točka 35, in navedena sodna praksa).
23 Prav tako j e treba poudariti, da o bstajajo primeri, za ka tere je značilno t o, da č eprav so urejeni 
s predpisi, ki s padajo predvsem v pristojnost držav članic, in sicer s predpisi, ki s e nanašajo na pravico 
državljanov tretjih držav do vstopa in prebivanja zunaj področja uporabe določb sekundarnega prava, ki 
pod nekaterimi pogoji določajo podelitev t ake p ravice, so neločljivo povezani s svobodo gibanja 
državljana Unije, ki n asprotuje temu, da n avedena pravica do vstopa in prebivanja državljanom tretje 
države n e bi bila priznana v državi članici, v kateri prebiva ta dr žavljan U nije, zato da n e bi bila 
v nasprotju s to svoboščino (glej zgoraj navedeno s odbo Ymeraga in Ymeraga-Tafarshiku, točka 37).
ECLI:EU:C:2013 :645 7SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
24 V obravnavanem p rimeru je najprej treba ugotoviti, da D . A. Alokpa ni mogoče šteti za osebo, za katero 
se uporablja Direktiva 2004 /38 v smislu njenega člena 3(1).
25 Iz sodne prakse Sodišča je namreč razvidno, da s tatus družinskega člana, ki g a „vzdržuje“ državljan 
Unije, nosilec pravice do prebivanja, izhaja iz dejanskega položaja, za ka terega je značilna okoliščina, 
da m aterialno p odporo dr užinskega člana zagotavlja no silec pravice do prebivanja, tako da s e, kadar j e 
položaj obrnjen in no silca pravice do prebivanja vzdržuje državljan tretje države, ta ne more sklicevati 
na to, da j e „vzdrževani“ prednik tega no silca pravice v smislu Direktive 2004 /38, da b i bil upravičen do 
prebivanja v državi članici gostiteljici (sodba z dne 8. novembra 2012 v zadevi Iida, C-40/11, točka 55).
26 V obravnavanem p rimeru sta no silca pravice do prebivanja, in sicer otroka D . A. Alokpa, tista, ki j u ta 
dejansko v zdržuje, tako da s e zadevna oseba ne m ore sklicevati na status njunega vzdrževanega 
prednika v smislu Direktive 2004 /38.
27 Vendar j e v okviru položaja, podobnega temu v postopku v glavni stvari, v katerem j e bil državljan 
Unije rojen v državi članici gostiteljici in ni uresničeval pravice do prostega gibanja, Sodišče ugotovilo, 
da je treba izraz „imajo“ dovolj sredstev iz določbe, ki j e podobna členu 7(1)(b) Direktive 2004 /38, 
razlagati tako, da z adostuje, da dr žavljani Unije ta sredstva imajo, ne da b i ta določba vsebovala 
kakršnokoli zahtevo o njihovem i zvoru, saj ima ta sredstva lahko me d dr ugimi državljan tretje države, 
roditelj zadevnih m ladoletnih dr žavljanov (glej v tem s mislu glede pravnih predpisov Unije pred to 
direktivo sodbo z dne 19. oktobra 2004 v zadevi Zh u in Ch en, C-200/02, ZOdl., str. I-9925 , 
točki 28 in 30).
28 Zato je bilo ugotovljeno, da č e se ka teremu od staršev, državljanu dr žave č lanice ali tretje dr žave, ki 
dejansko skrbi za mladoletnega državljana Unije, ne bi dovolilo, da p rebiva s tem dr žavljanom v državi 
članici gostiteljici, bi se njegovi pravici do prebivanja odvzel polni učinek, saj uživanje pravice 
mladoletnega otroka d o prebivanja nujno p redpostavlja pravico tega otroka, da g a spremlja oseba, ki 
zanj dejansko s krbi, in da i ma lahko z ato ta oseba pravico prebivati z njim me d izvrševanjem p ravice 
otroka d o prebivanja v državi članici gostiteljici (glej zgoraj navedeni sodbi Zh u in Ch en, točka 45, in 
Iida, točka 69).
29 Torej, čeprav člen 21 PD EU in Direktiva 2004 /38 p ravico do prebivanja v državi članici gostiteljici 
podeljujeta m ladoletnemu dr žavljanu dr uge dr žave č lanice, ki i zpolnjuje p ogoje, določene 
v členu 7(1)(b) te dir ektive, te iste določbe roditelju, ki d ejansko skrbi za tega državljana, dovoljujejo, da 
z njim p rebiva v državi članici gostiteljici (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Zh u in Ch en, 
točki 46 in 47).
30 V obravnavanem p rimeru m ora p redložitveno s odišče preveriti, ali otroka D . A. Alokpa izpolnjujeta 
pogoje, določene v členu 7(1) Direktive 2004 /38 in ali imata zato pravico do prebivanja v državi 
članici gostiteljici na podlagi člena 21 PD EU. Natančneje, to sodišče mora preveriti, ali imata navedena 
otroka s ama ali prek svoje m atere dovolj sredstev in celovito zavarovalno kri tje za primer bolezni 
v smislu člena 7(1)(b) Direktive 2004 /38.
31 Če pogoji iz člena 7(1) Direktive 2004 /38 n iso izpolnjeni, je treba člen 21 PD EU ra zlagati tako, da n e 
nasprotuje temu, da s e D. A. Alokpa zavrne pravica do prebivanja na luksemburškem o zemlju.
32 Drugič, v zvezi s členom 20 PD EU je Sodišče ugotovilo, da o bstajajo zelo posebni položaji, v katerih 
kljub dejstvu, da i zvedene pravice do prebivanja, ki j o imajo dr žavljani tretjih dr žav, ni mogoče 
uporabiti in da z adevni dr žavljan U nije ni uresničeval pravice do prostega gibanja, pravice do 
prebivanja izjemoma ni mogoče zavrniti državljanu tretje države, članu dr užine navedenega državljana 
Unije, da n e bi bil tako n jegovemu dr žavljanstvu Unije odvzet polni učinek, če bi zaradi t ake zavrnitve 
državljan Unije moral zapustiti ozemlje Unije ko t celoto in bi bil tako p rikrajšan za učinkovito uživanje 
bistva pravic, ki j ih podeljuje status dr žavljana Unije (glej zgoraj navedeni sodbi Iida, točka 71, in 
Ymeraga in Ymeraga-Tafarshiku, točka 36).
8 ECLI:EU:C:2013 :645SODBAZDNE10.10.2013 –ZADEVAC-86/12
ALOKPAIN M OUDOULOU
33 Če bo torej predložitveno s odišče ugotovilo, da č len 21 PD EU ne nasprotuje temu, da s e D. A. Alokpa 
zavrne pravica do prebivanja na luksemburškem o zemlju, mora to sodišče še preveriti, ali ji ne bi bilo 
mogoče te pravice kljub temu izjemoma podeliti, da n e bi bil s tem dr žavljanstvu Unije, ki g a imata 
otroka z adevne osebe, odvzet polni učinek, saj bi zaradi t ake z avrnitve ta otroka m orala dejansko 
zapustiti ozemlje Unije ko t celoto, s čimer bi bila prikrajšana za učinkovito uživanje bistva pravic, ki 
jih podeljuje navedeni status.
34 V zvezi s tem, ko t je poudaril generalni pravobranilec v točkah 55 in 56 s klepnih predlogov, bi 
A. D. Alokpa ko t mati Jarela in Eje Moudoulou in ko t oseba, ki z anju sama dejansko s krbi od rojstva, 
lahko izvedeno p ravico do tega, da j u spremlja in z njima prebiva, uživala na francoskem o zemlju.
35 Iz tega sledi, da z avrnitev luksemburških organov, da A . D. Alokpa podelijo pravico do prebivanja, ne 
more pomeniti tega, da b i morala njena otroka z apustiti ozemlje Unije ko t celota. Ve ndar m ora 
predložitveno s odišče preveriti, ali je glede na vse okoliščine spora o glavni stvari d ejansko tako.
36 Ob upoštevanju zgoraj navedenih ugotovitev j e na postavljeno vp rašanje treba odgovoriti, da j e 
v položaju, kakršen je v postopku v glavni stvari, člena 20 PD EU in 21 PD EU treba razlagati tako, da 
ne nasprotujeta temu, da dr žava članica dr žavljanu tretje dr žave z avrne pravico do prebivanja na 
njenem o zemlju, pri čemer ta državljan izključno s am vzdržuje mladoletne otroke, državljane Unije, ki 
od rojstva prebivajo z njim v tej državi članici, ne da b i imeli državljanstvo te države članice in ne da b i 
uresničevali svojo pravico do prostega gibanja, če ti državljani Unije ne izpolnjujejo pogojev, določenih 
v Direktivi 2004 /38, ali če taka z avrnitev n avedenih dr žavljanov ne prikrajša za učinkovito uživanje 
bistva pravic, ki j ih podeljuje status državljana Unije, kar m ora preveriti predložitveno s odišče.
Stroški
37 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
V položaju, kakršen je v postopku v glavni stvari, je treba člena 2 0 P DEU in 2 1 P DEU razlagati 
tako, da ne nasprotujeta te mu, da država članica državljanu tretje države zav rne pravico do 
prebivanja na njenem o zemlju, pri čemer ta državljan izključno sam v z držuje mladoletne otroke, 
državljane Un ije, ki od rojstva prebivajo z njim v tej državi članici, ne da bi imeli državljanstvo te 
države članice in ne da bi uresničevali svojo p ravico do prostega gi banja, če ti državljani Un ije ne 
izpolnjujejo p ogojev, določenih v Direktivi E v r opskega p arlamenta in Sveta 2 0 0 4 / 3 8 / E S z dne 
2 9. aprila 2 0 0 4 o pravici državljanov Un ije in njihovih družinskih članov do prostega gi banja in 
prebivanja na ozemlju d ržav članic, ki spreminja Ur edbo (EGS) št. 1 6 1 2 / 6 8 in raz veljavlja 
Direktive 6 4 / 2 2 1 / E GS, 6 8 / 3 6 0 / E GS, 7 2 / 1 9 4 / E GS, 7 3 / 1 4 8 / E GS, 7 5 / 3 4 / E GS, 7 5 / 3 5 / E GS, 
9 0 / 3 6 4 / E GS, 9 0 / 3 6 5 / E GS in 9 3 / 9 6 / E E C, ali če taka zav rnitev navedenih državljanov ne prikrajša 
za učinkovito uživanje bistva pravic, ki jih podeljuje status državljana Un ije, kar mora preveriti 
predložitveno sodišče.
Podpisi