Keywords

Summary



Keywords

1. Ničnostna tožba – Tožba, ki se dejansko nanaša na pogodbeni spor – Drugačna opredelitev tožbe – Pogoji

(člena 230 ES in 238 ES; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c))

2. Postopek – Pristojnost Splošnega sodišča, določena z arbitražno klavzulo – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijske dejavnosti – Obveznost Komisije, da upošteva načela, ki veljajo za pogodbe – Plačilo zneskov iz opominov – Učinki

(člen 238 ES)

3. Postopek – Pristojnost Splošnega sodišča, določena z arbitražno klavzulo – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijske dejavnosti – Pravica do izjave v revizijskem postopku – Zaseg dokazil s strani Evropskega urada za boj proti goljufijam – Neobstoj vpliva na to pravico – Kršitev te pravice – Posledice

(člen 238 ES)

4. Postopek – Pristojnost Splošnega sodišča, določena z arbitražno klavzulo – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijske dejavnosti – Predlog za določitev izvedenca – Preučitev, ki jo opravi sodišče Skupnosti na podlagi postopkovnih pravil, ki urejajo pripravljalne ukrepe

(člen 238 ES; Poslovnik Splošnega sodišča, členi od 65 do 67)

5. Postopek – Pristojnost Splošnega sodišča, določena z arbitražno klavzulo – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijske dejavnosti – Resne finančne nepravilnosti

(člen 238 ES)

Summary

1. Splošno sodišče, kadar je pri njem vložena ničnostna ali odškodninska tožba, spor pa dejansko izhaja iz pogodbe, spremeni opredelitev navedene tožbe, če so pogoji za tako spremembo izpolnjeni. Splošno sodišče v pogodbenem sporu ne more spremeniti opredelitve ničnostne tožbe, kadar izrecna volja tožeče stranke, da svojega predloga ne utemelji s členom 238 ES, nasprotuje taki spremembi, ali pa kadar tožba ne temelji na nobenem tožbenem razlogu glede kršitve pravil, ki urejajo zadevno pogodbeno razmerje, ne glede na to, ali gre za pogodbene določbe ali za določbe nacionalnega prava, navedenega v pogodbi.

Za spremembo opredelitve tožbe zadostuje, da se v skladu s členom 44(1)(c) Poslovnika Splošnega sodišča v tožbi navede eden od tožbenih razlogov, značilnih za tožbo, ki temelji na členu 238 ES, ne da bi se poseglo v pravico do obrambe tožene institucije.

(Glej točke 57, 59, 61.)

2. Komisija mora na področju pogodb upoštevati načela, ki veljajo za pogodbe. V tem okviru načeloma nima pravice sprejemati enostranskih aktov. Zato na zadevno pogodbeno stranko ne more nasloviti akta, ki je po vsebini odločba, s katerim bi jo pozvala k izpolnitvi njene denarne obveznosti iz pogodbe, ampak mora, če je potrebno, na pristojno sodišče vložiti zahtevek za plačilo.

Plačila zneskov iz opominov, ki ga opravi druga pogodbena stranka – čeprav opomina nimata značilnosti odločbe – namreč ni mogoče šteti za odpoved njeni morebitni pravici do izplačila zadevnih zneskov. Le če se ta stranka odpove tej pravici ali če ta pravica zastara, se lahko zavrnejo njeni zahtevki za plačilo, če so utemeljeni s pogodbenimi določili.

(Glej točki 68, 70.)

3. Okoliščina, da je dokazila, ki jih je imela pogodbena stranka, zasegel Evropski urad za boj proti goljufijam in da so zato spadala na področje uporabe izjem od pravice do dostopa do dokumentov, ki jih določa Uredba št. 1049/2001, ne more upravičiti izničenja pravice te pogodbene stranke do izjave v revizijskem postopku na podlagi člena 26(3) Priloge II k zadevnima pogodbama.

Vendar pa glede pravnih posledic kršitve pravice te pogodbene stranke do izjave v okviru tožbe na podlagi pogodbene odgovornosti taka nepravilnost sama ne more utemeljiti morebitne naložitve Komisiji, naj tožeči stranki povrne zneske, ki jih zahteva. V okviru teh tožb na podlagi člena 238 ES je namreč treba pogodbeno odgovornost Komisije presojati glede na vse upoštevne določbe zadevnih pogodb, na katere se sklicujeta stranki, in na podlagi vseh dokazov, ki jih ima Splošno sodišče, ob upoštevanju načela kontradiktornosti in pravice do obrambe.

(Glej točki 89, 90.)

4. V skladu z načelom, po katerem mora vsako sodišče uporabiti svoja procesna pravila, mora Splošno sodišče podredne predloge za določitev izvedenca preučiti glede na določbe členov od 65 do 67 Poslovnika, ki urejajo pripravljalne ukrepe.

(Glej točko 108.)

5. V primeru goljufij ali resnih finančnih nepravilnosti, ugotovljenih v okviru revizije, člen 3(5) Priloge II k zadevnima pogodbama določa možnost, ki jo ima Komisija, da izterja vse finančne prispevke, ki jih je plačala Evropska unija, in tako sledi cilju odvračanja.

Vendar cilj, ki mu sledi člen 3(5) Priloge II, katerega namen je odvračanje od goljufij in resnih finančnih nepravilnosti, Komisiji ne omogoča, da s tem, da si neupravičeno vzame diskrecijsko pravico pri razlagi in izvajanju teh določb, odstopi od načel izpolnjevanja pogodb v dobri veri in prepovedi zlorabe pogodbenih določb.

Glede na obseg in težo očitnih finančnih nepravilnosti, ugotovljenih v okviru revizije in potrjenih z listinami iz kazenske preiskave, o katerih sta stranki razpravljali v obravnavanem primeru, zahteve Komisije za povrnitev vseh finančnih prispevkov, izplačanih na podlagi zadevnih pogodb, ni mogoče šteti za zlorabo določb navedenega člena 3(5). Ta zahteva namreč ni nesorazmerna glede na cilje, ki jim sledijo upoštevne določbe zadevnih pogodb.

(Glej točke 128, 129, 140.)