Keywords

Summary



Keywords

1. Vprašanja za predhodno odločanje – Pristojnost Sodišča – Meje – Splošna ali hipotetična vprašanja – Preizkus lastne pristojnosti, ki ga opravi Sodišče

(člen 234 ES; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/5, člen 8)

2. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Obveznosti držav članic

(členi 3(1)(g) ES, 4 ES, 10 ES, 81 ES in 98 ES)

3. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Odvetniki – Trajno opravljanje poklica v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena – Direktiva 98/5

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/5, člen 8)

Summary

1. Upoštevnost vprašanj za predhodno odločanje o pravu Unije se predpostavlja. Sodišče lahko predlog nacionalnega sodišča zavrne samo, če je jasno, da zahtevana razlaga prava Unije nima nobene zveze z dejanskim stanjem ali predmetom spora o glavni stvari, če je problem hipotetičen ali če Sodišče nima na voljo pravnih in dejanskih elementov, ki so potrebni za to, da bi lahko na zastavljena vprašanja dalo koristne odgovore.

V tem pogledu vprašanja za predhodno odločanje, ki se nanaša na razlago člena 8 Direktive 98/5 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena, ni mogoče šteti za hipotetično, ker je bilo zastavljeno v okviru postopka izbrisa iz imenika odvetniške zbornice, ki zadeva odvetnika, ki sta ta poklic v svoji državi opravljala na podlagi poklicnega naziva, pridobljenega v tej državi članici. Cilj pravila iz člena 8 Direktive 98/5 ni namreč samo, da se odvetnikom, ki so v državi članici gostiteljici registrirani na podlagi poklicnega naziva, ki so ga pridobili v drugi državi članici, priznajo enake pravice, kot jih imajo odvetniki, ki so v tej državi članici gostiteljici registrirani na podlagi poklicnega naziva, pridobljenega v tej državi članici. To pravilo tudi zagotavlja, da zadnjenavedeni niso obratno diskriminirani, kar bi se lahko zgodilo, če se pravila, ki veljajo zanje, ne bi uporabljala tudi za odvetnike, ki so v tej državi članici registrirani na podlagi poklicnega naziva, pridobljenega v drugi državi članici.

(Glej točke 28, 31 in 32.)

2. Členi 3(1)(g) ES, 4 ES, 10 ES, 81 ES in 98 ES ne nasprotujejo nacionalni ureditvi, ki uradnikom, zaposlenim s krajšim delovnim časom, onemogoča opravljanje odvetniškega poklica, čeprav so za opravljanje tega poklica usposobljeni, in nalaga njihov izbris iz imenika odvetniške zbornice.

Gre namreč za kršitev členov 10 ES in 81 ES, če država članica bodisi nalaga ali spodbuja sklepanje omejevalnih sporazumov, ki so v nasprotju s členom 81 ES, ali krepi učinke takih omejevalnih sporazumov bodisi svojim predpisom odvzame naravo državnega ukrepa s prenosom odgovornosti za sprejetje odločitev, ki posegajo v gospodarsko področje, na zasebne subjekte. Vendar dejstvo, da država članica organom poklicnega združenja, kot so upravni odbori različnih odvetniških zbornic, nalaga izbris iz imenikov odvetniške zbornice po uradni dolžnosti za odvetnike, ki so člani tega združenja in hkrati uradniki, zaposleni s krajšim delovnim časom, in se v določenem roku niso odločili bodisi za ohranitev vpisa v navedenem imeniku bodisi za ohranitev delovnega razmerja pri javnem organu, ki jih zaposluje, ne more dokazovati, da je država svojim predpisom odvzela naravo državnega ukrepa. Navedeni upravni organi namreč nimajo nobenega vpliva na sprejetje odločb o izbrisu po uradni dolžnosti, ki je določeno z zakonom.

Iz podobnih razlogov ni mogoče šteti, da taka nacionalna ureditev nalaga ali spodbuja sklepanje omejevalnih sporazumov, ki so v nasprotju s členom 81 ES.

Teh ugotovitev nikakor ne omajajo ne člen 3(1)(g) ES, ki predvideva vzpostavitev sistema Evropske unije, ki zagotavlja, da na notranjem trgu ni izkrivljanja konkurence, ne člena 4 ES in 98 ES, ki sta namenjena vzpostavitvi gospodarske politike, ki spoštuje načelo odprtega tržnega gospodarstva, kjer obstaja svobodna konkurenca.

(Glej točke od 49 do 53 in točko 1 izreka.)

3. Člen 8 Direktive 98/5 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena, je treba razlagati tako, da lahko država članica gostiteljica za odvetnike, ki so v njej registrirani in zaposleni – bodisi s polnim bodisi s krajšim delovnim časom – pri kakem drugem odvetniku, združenju ali odvetniški družbi ali pri javnem oziroma zasebnem podjetju, določi omejitve glede sočasnega opravljanja odvetniškega poklica in navedene zaposlitve, če te omejitve ne presegajo tega, kar je nujno potrebno za uresničitev cilja preprečevanja konfliktov interesov, in se uporabljajo za vse odvetnike, registrirane v navedeni državi članici.

Člen 8 Direktive 98/5 se namreč nanaša na vsa pravila, ki jih je država članica gostiteljica sprejela, da bi preprečila konflikte interesov, ki bi po njeni presoji lahko nastali, kadar je odvetnik na eni strani vpisan v imenik odvetniške zbornice, na drugi strani pa je zaposlen pri kakem drugem odvetniku, združenju ali odvetniški družbi ali pri javnem oziroma zasebnem podjetju. Tako prepoved, da odvetniki, registrirani v zadevni državi članici, ne smejo biti zaposleni pri organu javne uprave niti s krajšim delovnim časom, spada med pravila, ki jih vsebuje ta člen 8, vsaj v delu, v katerem se nanaša na sočasno opravljanje odvetniškega poklica in zaposlitev pri javnem podjetju. Sicer pa samo dejstvo, da je mogoče to ureditev šteti za strogo, samo po sebi ni problematično. Neobstoj konflikta interesov je namreč nujen pogoj za opravljanje odvetniškega poklica in pomeni zlasti, da mora biti odvetnik neodvisen v razmerju do javne oblasti in drugih gospodarskih subjektov, ki ne smejo nikakor vplivati nanj. Seveda pravila, določena v zvezi s tem, ne smejo presegati tega, kar je nujno potrebno za uresničitev cilja preprečevanja konfliktov interesov. Nazadnje, člen 8 vključuje, da se pravila države članice gostiteljice uporabljajo za vse odvetnike, registrirane v tej državi članici, ne glede na to, ali je podlaga za registracijo poklicni naziv, pridobljen v tej ali drugi državi članici.

(Glej točke od 59 do 62 in 64 ter točko 2 izreka.)