*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :418 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 25. junija 2015  
Jezik postopka: litovščina.„Predhodno o dločanje — Direktivi 94/19/ES in 97/9/ES — Sistemi zajamčenih vlog in odškodninske 
sheme z a vlagatelje — Varčevalni in investicijski instrumenti — Finančni instrumenti v smislu 
Direktive 2004 /39/ES — Izključitev jamstva — Neposredni učinek — Pogoji za varstvo na podlagi 
Direktive 97 /9/ES“
V zadevi C-671/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Lietuvos Au kščiausiasis Teismas (Litva) z odločbo z dne 16. decembra 2013 , ki j e prispela na Sodišče 
17. decembra 2013 , v postopkih, ki s ta jih sprožila
„Indėlių ir investicijų draudimas“ VĮ,
Virgilijus Vidutis Nemaniūnas,
ob udeležbi
Vitoldasa Guliavičiusa,
bankas „Snoras“AB, v likvidaciji,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča v funkciji 
sodnika dr ugega senata, J.-C. Bonichot, A. Arabadžiev in J. L. da C ruz Vilaça (poročevalec), sodniki,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: M . Aleksejev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 20. novembra 2014 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za „Indėlių ir i nvesticijų dra udimas“ VĮ A. Mažintienė, skupaj z V. Drizgo in A . Šekštelom, 
advokatai,
— za V. Guliavičiusa G. Subačiūtė in A. Milinis, advokatai,
— za bankas „Snoras“AB, v likvidaciji, K. Švirinas in I. Dargužas, advokatai,
2 ECLI:EU:C:2015 :418SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
— za litovsko v lado V. Kazlauskaitė-Švenčionienė in D. Kriaučiūnas, agenta,
— za Evropsko ko misijo K.-P. Wojcik in A. Steiblytė, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 26. februarja 2015
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 1, točka 1, 3(1) ter 7(1) in (2) 
Direktive 94 /19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 2, str. 252), kakor je bila spremenjena z Direktivo 
2009 /14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 ( UL L 68, str. 3, v nadaljevanju: 
Direktiva 94 /19), točke 12 P riloge I k Direktivi 94/19 in členov 2(2) in (3) ter 4(1) in (2) Direktive 
97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje 
(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 2, str. 311).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru postopkov, ki s ta jih sprožila „Indėlių ir i nvesticijų dra udimas“ VĮ (v 
nadaljevanju: IID) in V. V. Nemaniūnas zaradi ve ljavnosti pogodbe o pridobitvi potrdila o vlogi in ve č 
pogodb o vpisu obveznic.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 20(1) Direktive S veta z dne 8. decembra 1986 o letnih ra čunovodskih izkazih in kon solidira nih 
računovodskih izkazih b ank in dr ugih finančnih institucij (86/635/EGS) (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 157) glede postavke 3 , ki s e nanaša na dolgove, dokazljive 
s potrdili, določa:
„Ta postavka o bsega dolžniške v rednostne papirje in dolgove, za ka tere so bila izdana prenosljiva 
potrdila, zlasti prejemki vlog [potrdila o vlogi], ‚bons de caisse‘ in obveznosti, ki i zhajajo iz lastnih 
akceptov in lastnih me nic.“
4 V šestnajsti in osemnajsti uvodni izjavi Direktive 94 /19 je navedeno:
„[…] minimalni obseg kri tja, predpisan v tej dir ektivi, na eni strani vključuje čim ve č vlog v interesu 
zaščite potrošnika, pa tudi stabilnosti finančnega sistema; […]
[…]
[…] ker država članica lahko me ni, da n ekatere skupine vlog ali vlagateljev, ki j ih mora izrecno n avesti, 
ne potrebujejo posebne zaščite, mora imeti možnost, da j ih izvzame i z jamstev, ki j ih ponujajo sistemi 
zajamčenih vlog“.
ECLI:EU:C:2015 :418 3SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
5 Člen 1(1) navedene dir ektive d oloča:
„V tej direktivi:
1. ‚vloga‘ pomeni kakršenkoli pozitivni saldo, ki j e posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih 
stanj, ki s o posledica običajnih bančnih transakcij in jih m ora kr editna institucija vrniti po 
veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih, ter ka kršenkoli dolg, evidentiran s potrdilom, ki g a je 
izdala kreditna institucija.
[…]“
6 Člen 3(1) iste dir ektive d oloča:
„Vsaka dr žava članica na svojem o zemlju zagotovi ustanovitev in uradno p riznanje enega ali več 
sistemov zajamčenih vlog. Razen v primerih iz druge alinee [drugega pododstavka] in odstavka 4 lahko 
kreditna institucija, pooblaščena v tisti dr žavi članici na podlagi člena 3 D irektive 77 /780/EGS, 
prevzema vloge le, če je članica takšnega sistema.
[…]“
7 Člen 7(1) in (2) Direktive 94 /19 d oloča:
„1.Države č lanice zagotovijo, da j e v primeru nerazpoložljivosti vlog kri tje celotnih vlog istega 
vlagatelja do vsaj 50 000  EUR.
[…]
2. Države č lanice lahko d oločijo, da s o nekateri vlagatelji ali vloge izvzete iz tega jamstva ali se jim 
odobri m anjši obseg jamstva. Te izjeme s o navedene v Prilogi I.“
8 V točki 12 P riloge I k navedeni direktivi, naslovljene „Seznam izjem i z člena 7(2)“, je navedeno:
„Dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in me nic.“
9 V uvodni izjavi 9 Direktive 97 /9 je navedeno:
„ker vključuje opredelitev i nvesticijskega podjetja tudi kr editne institucije, ki i majo dovoljenje za 
opravljanje investicijskih storitev; ker je treba tudi od vsake take kr editne institucije zahtevati, da s e 
vključi v odškodninsko s hemo za vlagatelje za kri tje svojih naložbenih poslov; ker od takšne kreditne 
institucije torej ni potrebno z ahtevati, da j e vključena v dve ločeni odškodninski shemi, če posamezna 
odškodninska s hema izpolnjuje zahteve o beh dir ektiv, te in D irektive 94 /19/ES […]; ker bo torej 
v primeru investicijskih podjetij, ki s o kr editne institucije, v nekaterih primerih težko l očiti me d 
vlogami, zajetimi v Direktivi 94/19/ES, in denarjem, ki g a imajo v zvezi z naložbenimi posli; ker naj se 
državam članicam dovoli, da s e odločijo, katera dir ektiva velja za takšne terjatve“.
10 Člen 1, točka 3, Direktive 97 /9 določa, da s e za „instrumente“ za namene te dir ektive š tejejo 
instrumenti, navedeni v oddelku B Priloge k Direktivi Sveta 93 /22/EGS z dne 10. maja 1993 
o investicijskih storitvah n a področju vrednostnih p apirjev ( UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 6, zvezek 2, str. 43).
11 Člen 1, točka 4, Direktive 97 /9 opredeljuje vlagatelja ko t „vsako o sebo, ki z aupa denar ali instrumente 
v zvezi z investicijskim poslom investicijskem u podjetju“.
4 ECLI:EU:C:2015 :418SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
12 Člen 2(2) in (3) navedene dir ektive d oloča:
„2.Odškodninska shema zagotovi kritje za vlagatelje v skladu s členom 4, bodisi če:
— so pristojni organi odločili, da j e po njihovem m nenju ve rjetno, da p odjetje v danem č asu zaradi 
razlogov, neposredno p ovezanih z njegovimi finančnimi okoliščinami, ni sposobno izpolniti svojih 
obveznosti, ki i zhajajo iz terjatev vlagateljev, in ni pričakovati, da b i bilo to km alu sposobno s toriti,
bodisi
— je sodni organ izdal odločbo zaradi ra zlogov, neposredno p ovezanih s finančnimi okoliščinami 
investicijskega podjetja, ki vp liva na začasen odlog možnosti, da v lagatelj vloži terjatev,
kar j e prej.
Kritje je zagotovljeno z a terjatve, ki i zhajajo iz nezmožnosti investicijskega podjetja, da:
— izplača denar, ki g a dolguje ali pripada v lagateljem i n ga ima v njihovem i menu v zvezi 
z investicijskim poslom
ali
— vrne vlagateljem i nstrumente, ki j im pripadajo, in jih poseduje, vodi ali upravlja v njihovem i menu 
v zvezi z investicijskim poslom
v skladu z veljavnimi pravnimi in pogodbenimi pogoji.
3. Vsako terjatev d o kreditne institucije po odstavku 2, za katero bi v določeni državi članici veljali obe 
direktivi, ta in Direktiva 94/19/ES, ta država članica usmeri na shemo po eni ali drugi direktivi, tisti, za 
katero me ni, da j e primerna. Po teh dir ektivah ni nobena terjatev u pravičena do odškodnine več ko t 
enkrat.“
13 Člen 4(1) in (2) Direktive 97 /9 določa:
„1.Države č lanice zagotovijo, da o dškodninske s heme z agotavljajo za terjatve iz člena 2(2) kri tje 
najmanj 20000 [ EUR] na vlagatelja.
Do 31. decembra 1999 l ahko dr žave č lanice, v katerih je ob sprejemu te dir ektive kri tje manjše od 
20000 [ EUR], ohranijo to nižjo raven kri tja, pod pogojem, da n i manjša od 15000 [ EUR]. Ta možnost 
je na ra zpolago dr žavam č lanicam, na ka tere se nanašajo prehodne določbe dr ugega pododstavka 
člena 7(1) Direktive 94/19/ES.
2. Država članica lahko d oloči, da s e nekateri vlagatelji izločijo iz kri tja po odškodninskih shemah ali 
da se jim odobri nižja raven kri tja. Te izjeme s o navedene v Prilogi I.“
14 Priloga I, oddelek C, k Direktivi 2004 /39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 
o trgih finančnih instrumentov in o spremem bah dir ektiv Sveta 85 /611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 
2000 /12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive S veta 93 /22/EGS (UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 7, str. 263) določa seznam finančnih instrumentov, na 
katere se ta dir ektiva sklicuje. V točki 2 tega oddelka s o instrumenti denarnega trga navedeni pod 
pojmom finančni instrumenti.
ECLI:EU:C:2015 :418 5SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
15 Člen 4(1), točka 19, Direktive 2004 /39 o predeljuje instrumente denarnega trga:
„‚instrumenti denarnega trga‘ so tisti razred instrumentov, s katerimi se navadno p osluje na denarnem 
trgu, kot so blagajniški zapisi, potrdila o vloženem d epozitu [potrdila o vlogah] in trgovski dokumenti, 
razen plačilnih instrumentov“.
Litovsko p ravo
16 Člen 2(3) zakona št. IX-975 z dne 20. junija 2002 o zajamčenih vlogah in obveznostih do vlagateljev 
(Žin., 2002 , št. 65-2635 ; v nadaljevanju: zakon o zajamčenih vlogah), s katerim s ta dir ektivi 
94/19 in 97/9 preneseni v pravo Republike L itve, določa:
„‚deponent‘ pomeni fizično a li pravno o sebo, ki j e imetnik vloge v banki, podružnici banke ali zadružni 
banki, razen oseb, katerih vloge na podlagi tega zakona ne morejo biti zajamčene. […]“
17 Člen 3(1), (2) in (4) zakona o zajamčenih vlogah določa:
„1.Zajamčene so vloge deponentov v LTL in devizah: dolarjih Združenih dr žav Amerike, evrih in 
nacionalnih valutah (v nadaljevanju: devize) držav članic Evropske u nije in dr žav članic Evropskega 
gospodarskega prostora […].
2. Zajamčene so o bveznosti do vlagateljev, obveznosti, ki s e n anašajo n a vračilo vlagateljem 
v vrednostne papirje (ne glede na vrsto deviz, v katerih so izdani) ali sredstva v LTL ali devizah.
[…]
4. Dolžniški vrednostni papirji (potrdila o vlogi), ki j ih izda s am p revzemnik jamstva, obveznosti iz 
akceptov navedenega zavarovatelja in me nic ter hipotekarne obveznosti, izdane v skladu z litovskim 
zakono m o hipotekarnih obveznostih, in hipotekarni kredit […] ne morejo biti predmet jamstva.“
18 Člen 9(1) zakona o zajamčenih vlogah določa:
„Deponent pridobi pravico do odškodnine iz jamstva na dan, ko n astane zavarovalni dogodek. Vlagatelj 
pridobi pravico do odškodnine iz jamstva na dan, ko n astane zavarovalni dogodek, le če je prevzemnik 
jamstva prenesel ali uporabil vrednostne papirje in (ali) sredstva vlagatelja brez njegovega soglasja. Pri 
izračunu odškodnine iz jamstva, ki j e dolgovana na podlagi obveznosti do vlagateljev, te obveznosti 
zajemajo le vrednostne papirje in sredstva vlagatelja, ki m u jih prevzemnik jamstva ne more vrniti“.
Spora o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
19 V. Guliavičius je 17. januarja 2011 z bankas „Snoras“ AB (v nadaljevanju: Snoras) sklenil pogodbo 
o pridobitvi potrdila o vlogi, vezanega na inflacijo.
20 V. V. Nemaniūnas je 9. marca, 14. julija, 26. septembra in 6. oktobra 2011 z banko S noras sklenil 
pogodbe o vpisu obveznic.
21 Z odločbo litovske v lade z dne 16. novembra 2011 s o bile dejavnosti banke S noras prekinjene. 
Centralna banka L itve je 24. novembra 2011 p ri sodišču vložila predlog za začetek stečajnega postopka 
banke S noras.
6 ECLI:EU:C:2015 :418SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
22 V. Guliavičius in V. V. Nemaniūnas sta pri sodišču vložila tožbo za razglasitev n ičnosti pogodb, ki s ta 
jih sklenila z banko S noras, ker jima je ta banka p osredovala lažne in nepopolne informacije glede 
uporabe jamstev za ku pljene instrumente in glede finančnega položaja banke S noras.
23 Vilniaus apygardos teismas je s sklepom z dne 6. maja 2013 t ožbo V. Guliavičiusa zavrnilo. Lietuvos 
apeliacinis teismas je s sklepom z dne 29. julija 2013 n jegovi pritožbi ugodilo, razveljavilo sklep 
sodišča prve stopnje in pogodbo o pridobitvi potrdila o vlogi, ki j o je sklenila zadevna oseba, razglasilo 
za nično.
24 Podjetje IID je javno p odjetje z omejeno o dgovornostjo, naloga katerega je zagotavljanje varstva vlog in 
naložb vlagateljev v primeru insolventnosti finančnih institucij. To podjetje s kasacijsko p ritožbo, 
vloženo p ri predložitvenem s odišču v postopku, ki g a je začel V. Guliavičius, predlaga ra zglasitev 
ničnosti sklepa Lietuvos apeliacinis teismas z dne 29. julija 2013 .
25 Vilniaus apygardos teismas je s sklepom z dne 7. decembra 2012 z avrnilo tožbo V. V. Nemaniūnasa. 
Lietuvos apeliacinis teismas je v pritožbenem p ostopku p otrdilo sklep s odišča p rve s topnje. 
V. V. Nemaniūnas s kasacijsko p ritožbo, vloženo p ri predložitvenem s odišču, predlaga ra zglasitev 
ničnosti sodbe pritožbenega sodišča.
26 Lietuvos Au kščiausiasis Teismas me ni, da j e treba spora, o katerih ra zsoja, presoditi z vidika 
zakono daje U nije o pravnem v arstvu V . Guliavičiusa in V. V. Nemaniūnasa ko t deponentov ali 
vlagateljev.
27 V zvezi s tem s e predložitveno s odišče sprašuje, prvič, o varstvu potrdila o vlogi, ki g a je ku pil 
V. Guliavičius. Na eni strani namreč ugotavlja, da s e je Republika L itva na podlagi člena 3(4) zakona 
o zajamčenih vlogah odločila za izjemo iz člena 7(2) Direktive 94 /19 in točke 12 P riloge I k njej in 
tako izključila jamstvo, določeno s to dir ektivo, za vrednostne papirje, kot je potrdilo o vlogi iz zadeve 
v glavni stvari. Na drugi strani se sprašuje, ali je mogoče tako izključitev u porabiti zgolj za dolžniške 
vrednostne papirje, ki j ih je izdala kreditna institucija, ki i majo kon kretne bistvene lastnosti finančnih 
instrumentov v smislu dir ektiv 97 /9 in 2004 /39.
28 Drugič, Lietuvos Au kščiausiasis Teismas se sprašuje o pravilnosti prenosa zadevnih dir ektiv. V bistvu 
namreč navaja, da j e zakono dajalec Unije na podlagi napotil na Direktivo 94 /19, vsebovanih v uvodni 
izjavi 9 in členu 2(3) Direktive 97 /9, vzpostavil sistem, v katerem m orajo biti imetniki instrumentov, 
kot so potrdila o vlogi in obveznice iz postopkov v glavni stvari, nujno v arovani z eno a li drugo od teh 
direktiv. Litovsko p ravo pa se s členom 3(4) zakona o zajamčenih vlogah omejuje na splošno izključitev 
vseh dolžniških vrednostnih papirjev, torej vključno s potrdili o vlogi in obveznicami, iz sistema 
jamstev, ne da b i določilo podrobna pravila o alternativnem v arstvu. S tako s plošno izključitvijo bi bili 
iz varstva izključeni imetniki vrednostnih papirjev, kot so ti iz postopka v glavni stvari.
29 Tretjič, Lietuvos Au kščiausiasis Teismas ima dvome o pravilnosti prenosa Direktive 97 /9, ker člen 9(1) 
zakona o zajamčenih vlogah določa pogoj, ki j e glede na to dir ektivo dodaten, za ko riščenje jamstva iz 
te določbe, in sicer da v lagatelj pridobi pravico do odškodnine iz jamstva, le če je investicijsko p odjetje 
preneslo ali uporabilo vrednostne papirje in/ali sredstva vlagatelja brez njegovega soglasja.
30 V teh okoliščinah je Lietuvos Au kščiausiasis Teismas prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba člen 7(2) Direktive 94 /19 v povezavi s točko 12 P riloge I k tej dir ektivi razumeti in 
razlagati tako, da j e m ogoče, kadar dr žava članica iz jamstva izključi deponente kr editne 
institucije, ki s o imetniki d olžniških vrednostnih papirjev ( potrdil o vlogi), ki j ih je izdala ta 
institucija, to izključitev u porabiti samo, če imajo navedena potrdila o vlogi vse značilnosti
ECLI:EU:C:2015 :418 7SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
 finančnega instrumenta v smislu Direktive 2004 /39 (ob upoštevanju tudi dr ugih aktov prava Unije, 
na primer Uredbe št. 25/2009 E vropske c entralne banke), me d dr ugim m ožnost prodaje na 
sekundarnem t rgu?
2. Ali je treba, če se zadevna država članica odloči, da b o dir ektivi 94/19 in 97/9 v nacionalno p ravo 
prenesla tako, da b odo sistemi za zaščito deponentov in vlagateljev določeni v istem z akono dajnem 
aktu (istem z akonu), člen 7(2) Direktive 94 /19 v povezavi s točko 12 P riloge I k tej dir ektivi ter 
člen 2(2) Direktive 97 /9 ob upoštevanju člena 2(3) Direktive 97 /9 razumeti in ra zlagati tako, da 
imetniki p otrdil o vlogi in obveznic ne morejo biti zajeti z nobenim o d sistemov (jamstva) za 
namene zgoraj navedenih dir ektiv?
3. Glede na to, da s e v skladu z nacionalno z akono dajo no beden od mogočih sistemov zaščite, ki j u 
določata dir ektivi 94/19 in 97/9, ne uporablja za imetnike p otrdil o vlogi in obveznic, ki j ih je 
izdala kreditna institucija:
(a) Ali so členi 3(1), 7(1) (kakor je bil spremenjen z Direktivo 2009 /14) in 10(1) Direktive 94/19 
v povezavi s členom 1, točka 1, te dir ektive, ki o predeljuje pojem v loge, dovolj jasni, natančni 
in nepogojni ter podeljujejo subjektivne pravice, tako da s e posamezniki lahko n anje sklicujejo 
pred nacionalnim sodiščem v utemeljitev svojih odškodninskih zahtevkov proti jamstvenemu 
organu, ki g a je ustanovila država [članica] in je odgovoren za plačilo navedene odškodnine?
(b) Ali sta člena 2(2) in 4(1) Direktive 97/9 dovolj jasna, natančna in nepogojna ter podeljujeta 
subjektivne pravice, tako da s e posamezniki lahko n anju sklicujejo pred nacionalnim sodiščem 
v utemeljitev svojih odškodninskih zahtevkov proti jamstvenemu organu, ki g a je ustanovila 
država [članica] in je odgovoren za plačilo navedene odškodnine?
(c) Če je odgovor na tretje vprašanje pod (a) in (b) pritrdilen, uporabo ka terega od dveh mogočih 
sistemov zaščite mora nacionalno s odišče izbrati za odločanje o sporu me d posameznikom in 
kreditno i nstitucijo, v katerega je bil vključen jamstveni organ, ki g a je ustanovila dr žava 
[članica] in je zadolžen za upravljanje sistemov zaščite deponentov in vlagateljev?
4. Ali je treba določbe členov 2(2) in 4(2) Direktive 97 /9 (v povezavi s Prilogo I k navedeni direktivi) 
razumeti in razlagati tako, da n asprotujejo nacionalni ureditvi, v skladu s katero se odškodninska 
shema za vlagatelje ne uporablja za vlagatelje, ki s o imetniki dolžniških vrednostnih papirjev, ki 
jih je izdala kr editna institucija, zaradi v rste finančnih instrumentov (dolžniški v rednostni 
papirji) in o b u poštevanju tega, da p revzemnik jamstva (kreditna institucija) sredstev a li 
vrednostnih papirjev v lagateljev n i prenesel ali uporabil brez njihovega soglasja? Ali je to, da j e 
kreditna institucija, ki j e izdala dolžniške v rednostne papirje – izdajatelj – hkrati depozitar teh 
finančnih instrumentov (posrednik) in da v ložena sredstva niso ločena od dr ugih sredstev, 
s katerimi razpolaga kr editna institucija, upoštevno z a ra zlago določb D irektive 97 /9 v zvezi 
z zaščito vlagateljev?“
31 S sklepom p redsednika S odišča Indėlių ir i nvesticijų dra udimas in N emaniūnas (C-671/13, 
EU:C:2014 :225) je bil predlog predložitvenega sodišča, naj se predlog za sprejetje predhodne odločbe 
obravnava po hitrem p ostopku iz člena 105 P oslovnika S odišča, zavrnjen.
8 ECLI:EU:C:2015 :418SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
32 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 7(2) Direktive 94 /19 in 
točko 12 P riloge I k njej razlagati tako, da l ahko dr žave č lanice, kadar i z jamstva, določenega s to 
direktivo, izključijo potrdila o vlogi, ki j ih je izdala kreditna institucija, to izključitev o mejijo samo na 
potrdila, ki i majo vse značilnosti finančnega instrumenta v smislu Direktive 2004 /39.
33 V zvezi s tem j e treba najprej poudariti, da n iti člen 7(2) Direktive 94 /19 n iti točka 12 p riloge k njej 
glede izključitve jamstva za vloge ne določata, da m orajo imeti zadevni instrumenti vse značilnosti 
finančnega instrumenta v smislu Direktive 2004 /39.
34 Vendar j e v zvezi z zahtevami Direktive 94 /19 p omem bno, da i nstrumenti, ki s o zajeti z izjemo, ki j o 
določijo države članice, spadajo na področje uporabe Direktive 94 /19.
35 V skladu s členom 1(1) Direktive 94/19 „vloga“ za namene te dir ektive vključuje na eni strani kakršen 
koli „pozitivni saldo, ki j e posledica sredstev, ostalih na ra čunu, ali začasnih stanj, ki s o posledica 
običajnih bančnih transakcij“ in na dr ugi strani „kakršenkoli dolg, evidentiran s potrdilom, ki g a je 
izdala kreditna institucija“.
36 Iz besedila te določbe je tako ra zvidno, da p ojem „vloga“ za namene Direktive 94 /19 n i opredeljen 
z napotovanjem n a značilnosti finančnega instrumenta v smislu D irektive 2004 /39. Iz navedene 
določbe je razvidno tudi, da j e za drugo vrsto vloge značilno, da j e evidentirana ko t prenosni vrednostni 
papir, tako da p ravica do sredstev, ki j o vključuje, lahko kr oži.
37 Ta zadnjenavedena ugotovitev je podprta z analizo predloga Direktive 94 /19 (Com(92) 188 f inal, z dne 
4. junija 1992 , UL C 163, str. 6), ki s e v členu 1 izrecno s klicuje na „dolg, evidentiran s prenosnimi 
vrednostnimi papirji“. V zvezi s tem j e treba poudariti tudi, da č len 20 D irektive 86 /635, na ka terega 
se sklicuje predlog Direktive 94 /19, določa, da s o dolgovi, dokazljivi s potrdili, „dolžnišk[i] vrednostn[i] 
papirj[i] in dolgov[i], za ka tere so bila izdana prenosljiva potrdila, zlasti prejemki v log [potrdila 
o vlogi]“.
38 Člen 7(2) Direktive 94 /19 v povezavi s točko 12 P riloge I k njej zato ne nasprotuje nacionalni 
zakono daji, ko t je člen 3(4) zakona o zajamčenih vlogah, ki i zključuje jamstvo vlog „dolžniških 
vrednostnih papirjev (potrdila o vlogi), ki j ih izda sam prevzemnik jamstva“, če so ti vrednostni papirji 
prenosljivi.
39 Predložitveno s odišče m ora p reveriti, ali imajo potrdila o vlogi V. Guliavičiusa v obravnavanem 
primeru take lastnosti.
40 Glede na navedeno j e treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 7(2) Direktive 94 /19 in 
točko 12 P riloge I k njej razlagati tako, da l ahko dr žave članice iz jamstva, določenega s to dir ektivo, 
izključijo potrdila o vlogi, ki j ih je izdala kreditna institucija, če imajo lastnosti prenosljivih vrednostnih 
papirjev, kar m ora preveriti predložitveno s odišče, pri čemer se ni treba prepričati, da i majo ta potrdila 
vse značilnosti finančnega instrumenta v smislu Direktive 2004 /39.
Drugo vprašanje
41 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba dir ektivi 94 /19 in 97/9 
razlagati tako, da j e mogoče, da d olžniški vrednostni papirji, ki j ih je izdala kreditna institucija, me d 
drugim p otrdila o vlogi in obveznice, niso zajeti z nobenim o d sistemov varstva, ki j ih določata ti 
direktivi.
ECLI:EU:C:2015 :418 9SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
42 To dr ugo vp rašanje temelji na predpostavki, da s e za potrdila o vlogi iz postopka v glavni stvari lahko 
uporabi izključitev iz sistema jamstva, določenega z Direktivo 94 /19, za ka tero se je odločil litovski 
zakono dajalec na podlagi točke 12 P riloge I k tej direktivi. Predložitveno s odišče se ob tej predpostavki 
sprašuje, ali je v skladu s pravom U nije, da n acionalna zakono daja, s katero sta bili, tako ko t v litovski 
zakono daji, direktivi 94/19 in 97/9 preneseni skupaj, taka p otrdila splošno izključi iz enega in dr ugega 
sistema varstva, ki g a določata ti direktivi, tako da i metniki teh potrdil ostanejo brez vsakršnega varstva.
43 V zvezi s tem j e treba navesti, da j e lahko o b upoštevanju opredelitve p ojmov „vloga“ in „instrument“, 
ki jih določata dir ektivi 94/19 in 97/9, isti dolžniški vrednostni papir, kot je razvidno iz predloga za 
sprejetje predložitvene odločbe, sočasno z ajet z obema pojmoma in torej s področjem u porabe teh 
direktiv, kar m ora preveriti predložitveno s odišče.
44 Pri tem j e treba poudariti, da s istema varstva, ki j u določata ti dir ektivi, določata različne pogoje, me d 
drugim gl ede izključitve. Medtem ko č len 7(2) Direktive 94 /19 in Priloga I k njej določata izključitve, ki 
temeljijo bodisi na vrsti deponentov bodisi na vrsti vlog, člen 4(2) Direktive 97 /9 namreč določa 
izključitve zgolj na podlagi vrste vlagateljev.
45 V teh okoliščinah, čeprav pravo Unije nikakor ne nasprotuje temu, da s e država članica odloči, da b o 
direktivi 94/19 in 97/9 prenesla z istim zakono dajnim aktom, pa mora, kot je to poudarjeno v uvodni 
izjavi 9 Direktive 97 /9, sistem, ki j e določen s tem a ktom, ustrezati zahtevam obeh dir ektiv.
46 Če je nacionalni zakono dajalec tako ko t v postopku v glavni stvari u porabil možnost, določeno 
v točki 12 P riloge I k Direktivi 94/19, da v rsto zadevnih terjatev izključi s področja uporabe sistema 
jamstva, ki g a določa ta dir ektiva, okoliščina, da t a zakono dajalec navedeno dir ektivo in Direktivo 97 /9 
prenese z istim zakono dajnim aktom, ne more povzročiti, da s o te vrste terjatve izključene tudi iz 
sistema zaščite, določenega z Direktivo 97 /9, ne da b i bili izpolnjeni pogoji, določeni v členu 4(2) te 
direktive.
47 Glede na navedeno je treba na drugo vp rašanje odgovoriti, da j e treba dir ektivi 94/19 in 97/9 razlagati 
tako, da č e so lahko terjatve d o kr editne institucije hkrati zajete s pojmom „vloga“ v smislu Direktive 
94/19 in „instrument“ v smislu Direktive 97 /9 in je zakono dajalec Unije uporabil možnost, določeno 
v točki 12 P riloge I k Direktivi 94/19, da t e terjatve izključi iz sistema zaščite, ki g a določa ta dir ektiva, 
taka i zključitev n e m ore povzročiti, da s o navedene terjatve i zključene tudi iz sistema zaščite, 
določenega z Direktivo 97 /9, ne da b i bili izpolnjeni pogoji, določeni v členu 4(2) te dir ektive.
Četrto vprašanje
48 Predložitveno s odišče s četrtim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člena 2(2) in 4(2) Direktive 
97/9 ra zlagati tako, da n asprotujeta nacionalni zakono daji, ko t je ta iz postopka v glavni stvari, 
v skladu s katero je pogoj za m ožnost uporabe odškodninske s heme, ki j o določa ta dir ektiva, da 
zadevna kreditna institucija zadevna sredstva ali vrednostne papirje prenese ali uporabi brez soglasja 
vlagatelja.
49 Glede pogoja, določenega v členu 9(1) zakona o zajamčenih vlogah, je iz analize Direktive 97 /9 
razvidno, da m orajo za uporabo varstva, ki g a določa ta dir ektiva, terjatve v lagateljev izpolnjevati 
pogoje iz člena 2(2) te dir ektive. Poleg tega Priloga I k navedeni dir ektivi vsebuje seznam vlagateljev, 
ki so lahko v skladu s členom 4(2) te dir ektive izključeni iz kri tja po odškodninskih shemah ali se jim 
odobri nižja raven kri tja.
50 Iz predložitvene odločbe izhaja, da s o imetniki obveznic, ki j ih izda kr editna institucija, upravičeni do 
varstva iz D irektive 97 /9, le če je izpolnjen p ogoj neobstoja privolitve i z člena 9(1) zakona 
o zajamčenih vlogah.
10 ECLI:EU:C:2015 :418SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
51 V zvezi s tem j e treba poudariti, da t ak pogoj v Direktivi 97/9 nikakor ni zahtevan za upravičenost 
vlagateljev d o sistema zaščite iz te dir ektive. Poleg tega imetniki t akih instrumentov, ko t je 
V. V. Nemaniūnas iz enega od postopkov v glavni stvari, niso navedeni me d imetniki, ki s o na podlagi 
Priloge I k Direktivi 97/9 lahko izključeni iz tega sistema.
52 Glede na navedeno je treba na četrto vp rašanje odgovoriti, da j e treba člena 2(2) in 4(2) Direktive 97 /9 
razlagati tako, da n asprotujeta nacionalni zakono daji, kot je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu 
s katero je pogoj za m ožnost uporabe odškodninske s heme, ki j o določa ta dir ektiva, da z adevna 
kreditna institucija zadevna sredstva ali vrednostne papirje prenese ali uporabi brez soglasja vlagatelja.
Tretje vprašanje
53 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba dir ektivi 94 /19 in 97/9 
razlagati tako, da n e sme u porabiti nacionalne zakono daje, ki i metnike n ekaterih terjatev n ezakonito 
izključuje iz sistemov zaščite, ki j ih določata ti dir ektivi, zlasti s tem, da n avedena zakono daja možnost 
uporabe odškodninske s heme z a vlagatelje pogojuje s tem, da z adevna kr editna institucija zadevna 
sredstva ali vrednostne papirje prenese ali uporabi brez soglasja vlagatelja.
54 Ker je litovski zakono dajalec izključitev jamstva, ki g a določa Direktiva 94 /19, glede prenosljivih potrdil 
o vlogi izvedel zakonito, kot je bilo ugotovljeno v točki 40 te sodbe, je treba šteti, da s e tretje vprašanje 
nanaša zgolj na Direktivo 97 /9.
55 Kot je razvidno iz točke 52 te sodbe, je treba šteti za nezdružljivo s členi 2(2) in 4(2) Direktive 97 /9 
nacionalno z akono dajo, kot je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu s katero je pogoj za možnost 
uporabe odškodninske s heme, ki j o določa ta dir ektiva, da z adevna kr editna institucija zadevna 
sredstva ali vrednostne papirje prenese ali uporabi brez soglasja vlagatelja.
56 V zvezi s tem m ora v skladu z ustaljeno s odno p rakso nacionalno s odišče, ki j e dolžno p odati razlago 
nacionalnega prava, ob uporabi tega prava storiti vse, kar j e glede na besedilo in namen D irektive 
mogoče, da s e doseže rezultat, ki j e v skladu s ciljem t e dir ektive, in da s e torej spoštuje člen 288, tretji 
odstavek, PD EU (sodba Marleasing, C-106/89, EU:C:1990 :395, točka 8).
57 Če taka u strezna razlaga ni mogoča, je treba poudariti, da s e lahko p osamezniki v vseh primerih, ko s e 
določbe neke dir ektive z vidika vsebine izkažejo za nepogojne in dovolj natančne, nanje sklicujejo pred 
nacionalnimi sodišči zoper državo članico, če ta v predpisanem r oku dir ektive n i prenesla v nacionalno 
pravo ali če je ni prenesla pravilno (sodba Dominguez, C-282/10, EU:C:2012 :33, točka 33).
58 V obravnavanem p rimeru je, kot je generalni pravobranilec navedel v točki 86 s klepnih predlogov, 
Direktiva 97 /9 gl ede določitve z aščitenih primerov dovolj jasna, natančna in n epogojna, da s e 
posamezniki lahko n anjo sklicujejo neposredno.
59 Poleg tega je treba poudariti, da j e me d subjekti, zoper katere se je mogoče sklicevati na določbe neke 
direktive, ki l ahko imajo neposredni učinek, organ, ki j e, ne glede na pravno o bliko, na podlagi akta 
javnega organa odgovoren, da p od nadzorom slednjega zagotovi storitev javnega pomena, in ki i ma za 
to posebne pristojnosti, ki p resegajo pristojnosti, ki i zhajajo iz običajnih pravil, ki s e uporabljajo pri 
odnosih me d posamezniki (sodba D ominguez, C -282/10, EU:C:2012 :33, točka 39). Predložitveno 
sodišče mora preveriti, ali IID, za katerega ni sporno, da j e njegova naloga zagotavljanje varstva vlog in 
naložb vlagateljev v primeru insolventnosti finančnih institucij, izpolnjuje te pogoje.
60 Če je tako, mora nacionalno s odišče, ker Direktiva 97 /9 glede določitve zaščitenih primerov izpolnjuje 
pogoje za neposredni učinek, pri določanju okvira n aložb, ki s o vključene v sistem v arstva, ki j e določen 
s to dir ektivo, izključiti vse nacionalne določbe, ki n iso v skladu z njo, in torej ne sme u porabiti pogoja 
uporabe sredstev brez soglasja vlagatelja.
ECLI:EU:C:2015 :418 11SODBAZDNE25.6.2015 –ZADEVAC-671/13
INDĖLIŲIRINVESTICIJŲDRAUDIMASIN N EMANIŪNAS
61 Zato je treba na tretje vp rašanje odgovoriti, da j e treba Direktivo 97 /9 razlagati tako, da p redložitveno 
sodišče, če ugotovi, da s e v sporih o glavni stvari t a dir ektiva uveljavlja proti organu, ki i zpolnjuje 
pogoje, na podlagi katerih se je mogoče proti njemu sklicevati na določbe navedene dir ektive, ne sme 
uporabiti nacionalne določbe, kot je ta iz postopka v glavni stvari, ki m ožnost uporabe odškodninske 
sheme i z te dir ektive p ogojuje s tem, da z adevna kreditna institucija zadevna sredstva ali vrednostne 
papirje prenese ali uporabi brez soglasja vlagatelja.
Stroški
62 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
1. Člen 7(2) Direktive 9 4 / 1 9 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 3 0. maja 1 9 9 4 o sistemih 
zajamčenih vlog, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2 0 0 9 / 1 4 / E S E v r opskega p arlamenta 
in Sveta z dne 1 1. mar ca 2 0 0 9 , in točko 1 2 P riloge I k njej je treba razlagati tako, da lahko 
države članice iz jamstva, določenega s to direktivo, izključijo p otrdila o vlogi, ki jih je 
izdala kreditna institucija, če imajo lastnosti prenosljivih v r ednostnih papirjev, kar m ora 
preveriti predložitveno sodišče, pri čemer se ni treba prepričati, da imajo ta potrdila vse 
značilnosti finančnega instrumenta v smislu Direktive 2 0 0 4 / 3 9 / E S E v r opskega p arlamenta in 
Sveta z dne 2 1. aprila 2 0 0 4 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 
8 5 / 6 1 1 / E GS, 9 3 / 6 / E GS in D irektive 2 0 0 0 / 1 2 / E S E v r opskega p arlamenta in S veta te r 
o raz veljavitvi Direktive Sveta 9 3 / 2 2 / E GS.
2. Direktivo 9 4 / 1 9 , kakor je bila spremenjena z Direktivo 2 0 0 9 / 1 4 , in D irektivo 9 7 / 9 / E S 
E v ropskega p arlamenta in Sveta z dne 3. mar ca 1 9 9 7 o odškodninskih shemah za vlagatelje 
je treba razlagati tako, da če so lahko te rjatve do kreditne institucije hkrati zajete s pojmom 
„vloga“ v smislu Direktive 9 4 / 1 9 in „instrument“ v smislu Direktive 9 7 / 9 in je zakonodajalec 
Unije uporabil možnost, določeno v točki 1 2 P riloge I k navedeni Direktivi 9 4 / 1 9 , da te 
terjatve izključi iz sistema varstva, ki ga d oloča ta direktiva, taka izključitev ne m ore 
pov z ročiti, da so navedene terjatve izključene tudi iz sistema varstva, določenega z Direktivo 
9 7 / 9 , ne da bi bili izpolnjeni pogoji, določeni v členu 4(2) zadnjenavedene direktive.
3. Člena 2(2) in 4(2) D irektive 9 7 / 9 j e treba razlagati tako, da n asprotujeta n acionalni 
zakonodaji, kot je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu s katero je pogoj z a m ožnost 
uporabe odškodninske s heme, ki jo d oloča ta direktiva, da je zadevna kreditna institucija 
zadevna sredstva ali v rednostne papirje prenesla ali uporabila brez soglasja vlagatelja.
4. Direktivo 9 7 / 9 j e treba razlagati tako, da predložitveno sodišče, če ugotovi, da se v sporih 
o glavni stvari ta direktiva uveljavlja proti organu, ki izpolnjuje pogoje, na podlagi k aterih 
se je m ogoče proti njemu sklicevati na določbe navedene direktive, ne sme uporabiti 
nacionalne določbe, kot je ta iz postopka v glavni stvari, ki možnost uporabe odškodninske 
sheme iz te d irektive pogojuje s tem, d a zadevna kreditna institucija zadevna sredstva ali 
v rednostne papirje prenese ali uporabi brez soglasja vlagatelja.
Podpisi