KOMISIJA PROTI BELGIJI 
SODBA SODIŠČA (tretji senat) 
z dne 1. julija 2004 * 
V zadevi C-65/03, 
Komisija Evropskih skupnosti, ki jo je zastopal D. Martin, zastopnik, z naslovom 
za vročanje v Luxembourgu, 
tožeča stranka, 
proti 
Kraljevini Belgiji, ki jo je zastopala A. Snoecx, zastopnica, 
tožena stranka, 
zaradi ugotovitve, da Kraljevina Belgija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, s 
katerimi bi imetnikom srednješolskih spričeval, pridobljenih v drugih državah 
članicah, zagotovila dostop do visokošolskega izobraževanja, ki ga organizira 
Francoska skupnost v Belgiji, pod enakimi pogoji, kot jih imajo imetniki CESS -
certificat d'enseignement secondaire supérieur (certifikat višjega srednješolskega 
izobraževanja), ni izpolnila obveznosti iz členov 12 ES, 149 ES in 150 ES, 
* Jezik postopka: francoščina. 
I - 6429 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
SODIŠČE (tretji senat), 
v sestavi A. Rosas, predsednik senata, R. Schintgen, sodnik, in N. Colneric 
(poročevalka), sodnica, 
generalna pravobranilka: C. Stix-Hackl, 
sodni tajnik: R. Grass, 
na podlagi poročila sodnice poročevalke 
izreka naslednjo 
Sodbo 
i Komisija Evropskih skupnosti je v sodnem tajništvu 14. februarja 2003 na podlagi 
člena 226 ES vložila tožbo, s katero je predlagala, naj se ugotovi, da Kraljevina Belgija 
s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, s katerimi bi imetnikom srednješolskih 
spričeval, pridobljenih v drugih državah članicah, zagotovila dostop do visokošol­
skega izobraževanja, ki ga organizira Francoska skupnost v Belgiji (v nadaljevanju: 
I - 6430 
KOMISIJA PROTI BELGIJI 
Francoska skupnost), pod enakimi pogoji, kot jih imajo imetniki CESS - certificat 
d'enseignement secondaire supérieur (certifikat višjega srednješolskega izobraževa­
nja, v nadaljevanju: CESS), ni izpolnila obveznosti iz členov 12 ES, 149 ES in 150 ES. 
Pravni okvir 
Pravna ureditev Skupnosti 
2 Člen 12(1) ES določa: 
„Kjer se uporablja ta pogodba in ne da bi to vplivalo na njene posebne določbe, je 
prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo." 
3 Člen 149(1) in (2) ES določa: 
„1. Skupnost prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem 
sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjeva­
njem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za 
vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo 
kulturno in jezikovno raznolikost. 
I - 6431 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
2. Cilji dejavnosti Skupnosti: 
[…] 
— spodbujanje mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s spodbujanjem 
akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij; 
[…]" 
4 Člen 150 ES določa: 
„1. Skupnost izvaja politiko poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje 
dejavnost držav članic, pri čemer v celoti upošteva njihovo odgovornost za vsebino 
in organizacijo poklicnega usposabljanja. 
2. Cilji dejavnosti Skupnosti: 
[…] 
I - 6432 
KOMISIJA PROTI BELGIJI 
— olajševanje dostopa do poklicnega usposabljanja in spodbujanje mobilnosti 
izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih; 
[...]" 
Nacionalna pravna ureditev 
5 Člen 1(b) kraljevega odloka z dne 20. julija 1972, ki določa pogoje in postopek 
priznavanja enakovrednosti spričeval in certifikatov, pridobljenih s študijem v tujini 
(Moniteur belge z dne 5. avgusta 1971, str. 9254, v nadaljevanju: sklep iz leta 1971) 
določa. 
„V nobenem primeru priznavanje enakovrednosti, določenih v členu 1 zakona z dne 
19. marca 1971, ne sme imeti za posledico: 
[...] 
(b) da omogoči imetniku spričevala ali certifikata dostop do študija, do katerega v 
državi, kjer sta bila diploma ali potrdilo izdana, nima dostopa." 
I - 6433 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
6 Sklep vlade francoske skupnosti z dne 3. aprila 2003 o spremembah sklepa iz leta 
1971 (Moniteur belge z dne 16. maja 2003, str. 26867, v nadaljevanju: sklep z dne 
3. aprila 2003 o spremembah sklepa iz leta 1971) je dodal členu 1b sklepa iz leta 
1971 naslednji stavek: „Vendar se b ne uporablja za nazive, pridobljene v državi 
članici Evropske unije." 
7 Člen 2 sklepa vlade francoske skupnosti z dne 17. maja 1999, ki določa 
enakovrednost določenih tujih nazivov, pridobljenih po srednješolskem izobraževa­
nju z ustreznim certifikatom višjega srednješolskega izobraževanja (Moniteur belge z 
dne 25. septembra 1999, str. 36182, v nadaljevanju: sklep iz leta 1999), določa: 
„Luksemburška srednješolska spričevala se po novih pravilih izdajajo od šolskega 
leta 1993/1994 in vsebujejo eno od naslednjih opomb: 
[...] 
so enakovredne ustreznemu certifikatu višjega srednješolskega izobraževanja." 
8 Sklep vlade francoske skupnosti z dne 3. aprila 2003 o spremembah sklepa iz leta 
1999 (Moniteur belge z dne 15. maja 2003, str. 26497, v nadaljevanju: sklep z dne 
13. aprila 2003 o spremembah sklepa iz leta 1999), je predvsem razveljavil člen 2 
sklepa iz leta 1999. 
I - 6434 
KOMISKA PROTI BELGUI 
Predhodni postopek 
9 Glede na dejstvo, da so bile določbe sklepa iz leta 1971, ki urejajo akademsko 
priznavanje nazivov in srednješolskih spričeval ter dostop do visokošolskega in 
univerzitetnega študija v francoski skupnosti v nasprotju s členi 12 ES, 149 ES in 150 
ES, je Komisija vložila tožbo zaradi neizpolnitve obveznosti. Potem ko je Komisija 
pozvala Kraljevino Belgijo, naj predloži stališča, je 23. oktobra 2001 izdala 
obrazloženo mnenje, ki državo članico poziva, naj se v dveh mesecih od obvestila 
uskladi z njim. 
10 Vlada francoske skupnosti Belgije je nato obvestila Komisijo, da je na srečanju 
20. decembra 2001 odločila, da pritrdi sklepom, navedenim v obrazloženem mnenju. 
Obvestila jo je tudi, da bo veljavna ureditev spremenjena tako, da bo ta 
diskriminacija ukinjena in da bodo ukrepi za izvajanje omenjene odločitve sprejeti 
pred zaključkom akademskega leta 2001/2002. 
11 Ker francoska skupnost ni odgovorila na opozorilni pismi Komisije, je ta vložila to 
tožbo. 
Tožba 
Trditve strank 
12 Komisija opozarja, da iz sodbe z dne 13. februarja 1985 v zadevi Gravier (293/83, 
Recueil, str. 593) izhaja, da pogoji za dostop do poklicnega usposabljanja izhajajo s 
I - 6435 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
področja uporabe Pogodbe. Iz sodne prakse Sodišča izhaja tudi to, da se mora izraz 
„poklicno usposabljanje" razlagati zelo široko. Poleg tega naj bi bile odslej na podlagi 
člena 149 ES s Pogodbo zajete vse stopnje in vrste izobraževanja. 
13 Komisija meni, da morajo državljani drugih držav članic, katerih spričevalo ali naziv 
dokazuje v drugih državah članicah končano srednješolsko izobraževanje in ki želijo 
imeti dostop do visokošolskega izobraževanja v Belgiji (študij medicine, dentalne 
medicine, veterine in agronomije), uspešno opraviti preizkus zmogljivosti, če ne 
morejo dokazati, da izpolnjujejo dopolnilni pogoj, to je, da so bili v domovini sprejeti 
na univerzitetno fakulteto brez sprejemnega izpita ali drugega sprejemnega pogoja. 
14 Komisija trdi, da dodaten pogoj za dostop do visokošolskega izobraževanja v 
francoski skupnosti, ki se uporablja izključno za imetnike spričeval, pridobljenih v 
drugi državi članici, lahko še bolj vpliva na položaj državljanov teh drugih držav 
članic kot na položaj belgijskih državljanov. 
15 Komisija meni, da je ta dodatni pogoj, ki je oblika izpita, imenovan „zrelostni", ki ga 
morajo opravljati samo imetniki spričeval, pridobljenih v drugih državah članicah, 
pogoj za dostop do visokošolske in univerzitetne izobrazbe v smislu omenjene sodne 
prakse. 
16 Komisija trdi, da ta sistem ustvarja dvojno diskriminacijo, in sicer prvič, proti 
imetnikom spričeval, pridobljenih v drugih državah članicah, in drugič, med 
I - 6436 
KOMISIJA PROTI BELGUI 
državljani drugih držav članic glede na šolski sistem, v katerem so pridobili 
spričevalo o končani srednji šoli. 
17 Belgijska vlada v odgovoru na tožbo navaja, da je s sprejemom dveh sklepov z dne 
3. aprila 2003 o spremembah sklepov iz let 1971 in 1999 sprejela potrebne ukrepe, s 
katerimi je imetnikom srednješolskih spričeval, pridobljenih v drugih državah 
članicah, zagotovila dostop do visokošolskega izobraževanja, ki ga organizira 
francoska skupnost, pod enakimi pogoji, kot veljajo za imetnike CESS. 
18 Komisija v odgovoru navaja, da spremembe zakonodaje, ki so jih izvedli belgijski 
organi, upoštevajo očitane neizpolnitve le za naprej. Vendar so bili številni dijaki, 
imetniki srednješolskega spričevala, pridobljenega v drugi državi članici, ki so želeli 
imeti dostop do visokošolskega izobraževanja v Belgiji, v preteklosti kaznovani 
zaradi kršitve prava Skupnosti, ki jo Komisija navaja v tožbi. Sodba Sodišča v zvezi s 
tožbo Komisije naj bi torej ohranila interes, da se ugotovi temelj odgovornosti 
Kraljevine Belgije glede tega. Poleg tega Komisija v tožbi izpostavlja pomembno 
točko prava, o kateri naj Sodišče formalno odloči. 
19 Sicer pa je po navedbah Komisije sprememba sklepa 1971 zadostovala za popravo 
očitane neizpolnitve obveznosti in ni bilo treba spremeniti tudi sklepa iz leta 1999, ki 
je s certifikati CESS izenačeval luksemburska spričevala o končani srednji šoli. 
Komisija navaja, da v okviru predhodnega postopka ni ločeno očitala neizpolnitve 
glede posebnega položaja imetnikov luksemburških spričeval o končani srednji šoli. 
Presoja tega posebnega položaja želi le prikazati dejstvo, da je ob omenjeni 
diskriminaciji proti imetnikom spričeval, pridobljenih v drugi državi članici, prisotna 
diskriminacija med državljani drugih držav, kot je država članica, v kateri so pridobili 
srednješolsko spričevalo. 
I - 6437 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
Presoja Sodišča 
20 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je treba obstoj neizpolnitve presoditi glede na 
položaj v državi članici, kakršen je bil v roku, določenem v obrazloženem mnenju, in 
poznejših sprememb Sodišče ne bi smelo upoštevati (glej zlasti sodbi z dne 30. 
januarja 2002 v zadevi Komisija proti Grčiji, C-103/00, Recueil, str. I-1147, točka 23, 
in z dne 20. novembra 2003 v zadevi Komisija proti Franciji, C-296/01, Recueil, 
str. I-13909, točka 43). 
21 V tem primeru je bil sklep z dne 3. aprila 2003 o spremembah sklepa iz leta 1971 
sprejet šele po poteku roka, določenega v obrazloženem mnenju. 
22 Posledično tega ukrepa Sodišče v okviru preizkusa te tožbe ne more upoštevati. 
23 V smislu člena 12(1) ES je, kjer se uporablja ta pogodba in ne da bi to vplivalo na 
njene posebne določbe, prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo. 
24 Iz navedenega izhaja, da je treba preučiti, ali so bile določbe belgijskega prava, ki so 
veljale do izteka roka, določenega v obrazloženem mnenju, glede dostopa do 
visokošolske izobrazbe, ki jo organizira francoska skupnost, skladne s to določbo 
pogodbe. 
I - 6438 
KOMISIJA PROTI BELGIJI 
25 Kot je Sodišče že razsodilo v točki 25 zgoraj navedene sodbe Gravier, pogoji dostopa 
do poklicnega usposabljanja spadajo na področje uporabe pogodbe (glej tudi sodbe z 
dne 2. februarja 1988 v zadevi Blaizot, 24/86, Recueil, str. 379, točka 11; z dne 
27. septembra 1988 v zadevi Komisija proti Belgiji, 42/87, Recueil, str. 5445, točka 7, 
in z dne 7. julija 1992 v zadevi Parlament proti Svetu, C-295/90, Recueil, str. I-4193, 
točka 15). Člen 149(2), druga alinea, ES glede tega izrecno določa, da je cilj 
dejavnosti Skupnosti spodbujanje mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s 
spodbujanjem akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij. Poleg tega 
člen 150(2), tretja alinea, ES določa, da je cilj dejavnosti Skupnosti olajševanje 
dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanje mobilnosti izobraževalcev in 
udeležencev usposabljanja, zlasti mladih. 
26 Glede dostopa do poklicnega usposabljanja pogodba ne vsebuje posameznih določb, 
ki bi bile morale biti glede na člen 12(1) ES najprej preučene. 
27 Člen 12(1) ES se torej uporablja ob pogojih, ki jih določijo države članice za dostop 
do visokošolskega izobraževanja. 
28 Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da je načelo enakega obravnavanja, torej prepoved 
vsakršne diskriminacije glede na državljanstvo iz člena 12(1) ES, poseben izraz, ki 
prepoveduje ne samo očitne diskriminacije na podlagi državljanstva, ampak vse 
prikrite oblike diskriminacije, ki imajo ob uporabi drugih meril razlikovanja v bistvu 
enak rezultat (glej zlasti sodbe z dne 5. decembra 1989 v zadevi Komisija proti Italiji, 
C-3/88, Recueil, str. 4035, točka 8, in z dne 16. januarja 2003 v zadevi Komisija proti 
Italiji, Recueil, str. I-721, točka 13). 
I - 6439 
SODBA Z DNE 1. 7. 2004 - ZADEVA C-65/03 
29 V tem primeru zakonodaja povzroči slabši položaj imetnikov srednješolskih · 
spričeval, pridobljenih v drugi državi članici in ne v Belgiji, saj ti nimajo dostopa 
do visokošolskega izobraževanja, ki ga organizira francoska skupnost pod enakimi 
pogoji kot imetniki certifikata CESS ali enakovrednega luksemburškega spričevala. 
Uporabljeno razlikovalno merilo gre v glavnem v škodo državljanov drugih držav 
članic. 
30 Kraljevina Belgija ni predložila nobenega argumenta, s katerim bi upravičila to 
merilo. 
31 Ugotoviti je treba, da Kraljevina Belgija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi 
imetnikom srednješolskih spričeval, pridobljenih v drugih državah članicah, 
zagotovila dostop do visokošolskega izobraževanja, ki ga organizira francoska 
skupnost, pod enakimi pogoji, kot jih imajo imetniki certifikatov CESS, ni izpolnila 
obveznosti iz člena 12 ES v povezavi s členoma 149 ES in 150 ES. 
Stroški 
32 V smislu člena 69(2) Poslovnika se stranki, ki s predlogom ni uspela, naloži plačilo 
stroškov, če so bili ti priglašeni. Ker je Komisija predlagala, naj se Kraljevini Belgiji 
naloži plačilo stroškov, in ker ta s predlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov. 
I - 6440 
KOMISIJA PROTI BELGUI 
Iz teh razlogov je 
SODIŠČE (tretji senat) 
razsodilo: 
1) Kraljevina Belgija, s tem da ni sprejela potrebnih ukrepov, s katerimi bi 
zagotovila imetnikom srednješolskih spričeval, pridobljenih v drugih 
državah članicah, dostop do visokošolskega izobraževanja, ki ga organizira 
francoska skupnost v Belgiji, pod enakimi pogoji, kot ga imajo imetniki 
certifikatov visokega srednješolskega izobraževanja (CESS), ni izpolnila 
obveznosti iz člena 12 ES v povezavi s členoma 149 ES in 150 ES. 
2) Kraljevini Belgiji se naloži plačilo stroškov. 
Rosas Schintgen Colneric 
Razglašeno na javni obravnavi v Luxembourgu, 1. julija 2004. 
Sodni tajnik 
R. Grass Predsednik tretjega senata 
A. Rosas 
I - 6441