Zadeva C-397/03 P

Archer Daniels Midland Co.

in

Archer Daniels Midland Ingredients Ltd

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Pritožba — Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Trg sintetičnega lizina — Globe — Smernice o načinu določanja glob — Prepoved retroaktivnosti — Načelo ne bis in idem — Enako obravnavanje — Promet, ki se sme upoštevati“

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca A. Tizzana, predstavljeni 7. junija 2005 I - 4434

Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 18. maja 2006 I - 4475

Povzetek sodbe

Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ so del pravnega okvira za določitev glob, zaradi česar je z njihovo uporabo za kršitve, storjene pred njihovim sprejetjem, lahko kršeno načelo prepovedi retroaktivnosti. Sprememba represivne politike, denimo splošne politike konkurence Komisije na področju glob, zlasti če je izvedena s sprejetjem pravil ravnanja, kot so te smernice, ima namreč lahko posledice z vidika načela prepovedi retroaktivnosti. Vendar učinkovita uporaba skupnostnih pravil o konkurenci zahteva, da sme Komisija za potrebe te politike kadarkoli prilagoditi višino glob. Iz tega izhaja, da podjetja, ki so v upravnem postopku, ki lahko pripelje do izreka globe, ne morejo imeti legitimnih pričakovanj glede tega, da Komisija ne bo presegla višine glob, ki jo je uporabljala prej, niti glede metode njenega izračuna. Zato morajo podjetja upoštevati možnost, da Komisija v vsakem trenutku zviša globe glede na višino, ki jo je uporabljala v preteklosti. To ne velja samo tedaj, kadar Komisija zviša globe, ko jih izreka v posamičnih odločbah, ampak tudi, če je to zvišanje, v posameznem primeru, izvedeno z uporabo splošno veljavnih pravil ravnanja, kot so navedene smernice. Iz tega izhaja, da so bile smernice in predvsem nova metoda izračuna glob v njih, ob domnevi, da je ta povzročila zvišanje glob, še pred njihovo uvedbo razumno predvidljive za podjetja, ko so ta kršila pravila Skupnosti o konkurenci. (Glej točke od 19 do 25.)

Predmet nadzora Sodišča v pritožbi je, prvič, preučiti, kako pravno pravilno je Sodišče prve stopnje za presojo teže ravnanja v smislu člena 81 ES in člena 15 Uredbe št. 17 upoštevalo vse pomembne dejavnike, in drugič, preveriti, ali je Sodišče prve stopnje pravno zadostno odgovorilo na vse trditve tožeče stranke, ki zasledujejo razveljavitev ali zmanjšanje globe. Vendar pa Sodišče, kadar v okviru pritožbe odloča o pravnih vprašanjih, iz razlogov pravičnosti ne sme s svojo presojo nadomestiti presoje Sodišča prve stopnje, ki pri izvajanju svoje neomejene pristojnosti odloča o višini glob, naloženih podjetjem zaradi njihove kršitve prava Skupnosti. (Glej točki 47 in 105.)

Tudi ob domnevi, da bi bila sankcija, ki so jo naložili organi tretje države zaradi kršitve tamkajšnjih pravil konkurence, element, ki bi po naravi lahko bil predmet presoje okoliščin zadevnega primera zaradi določitve globe, ki jo bo Komisija naložila zaradi kršitve pravil konkurence Skupnosti, pa je očitek, da Komisija ni upoštevala že naloženih glob v tretjih državah, lahko uspešno uveljavljan samo, če je bilo dejansko stanje v zvezi s podjetjem, ki ga je ugotovila Komisija, in dejansko stanje, ki so ga ugotovili organi zadevne tretje države, identično. (Glej točki 52 in 69.)

Obveznost obrazložitve sodb, ki Sodišče prve stopnje zavezuje na podlagi členov 36 in 53, prvi odstavek, Statuta Sodišča, temu ne nalaga, da poda obrazložitev, v kateri bi naštelo in izčrpno opisalo vsa izvajanja strank v sporu. Obrazložitev je torej lahko implicitna, če vpletenim osebam omogoča seznanitev z razlogi, iz katerih so bili sprejeti zadevni ukrepi, Sodišču pa daje na razpolago elemente, ki zadoščajo za opravljanje sodnega nadzora. (Glej točko 60.)

Čeprav pravil ravnanja z zunanjim učinkom, kot so Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki se nanašajo na gospodarske subjekte, ni mogoče opredeliti kot pravna pravila, na katera je uprava vsekakor vezana, pa so kljub temu pravila ravnanja, ki podajajo okvire prakse, ki jo je treba izvajati in od katere uprava v posamičnem primeru ne more odstopiti, ne da bi navedla razloge, združljive z načelom enakega obravnavanja. (Glej točko 91.)

Če Sodišče prve stopnje ugotovi, da je Komisija kršila Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ker ni upoštevala elementa, ki bi ga v skladu s temi smernicami morala, in zadevo obravnava v okviru svoje neomejene pristojnosti, načeli enakosti in pravne varnosti zahtevata, da mora najprej preizkusiti, ali ob upoštevanju omenjenega elementa globa kljub temu ostane v mejah, ki jih določajo navedene Smernice, načelo sorazmernosti pa se uporabi šele po tem, ko je tak preizkus opravljen. (Glej točko 93.)