ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Pooblastilo Splošnega sodišča za spremembo izpodbijane odločbe – Meje (Uredba Sveta 207/2009, člen 65(2) in (3)) (Glej točki 16 in 17.)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Presoja razlikovalnega učinka – Merila (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 22 do 24.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Tridimenzionalna znamka, ki ponazarja ročni rezalnik keramičnih ploščic (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(1)(b) in (3) (Glej točke od 30 do 34, od 43 do 50 in od 79 do 91.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Tridimenzionalna znamka v obliki proizvoda – Razlikovalni učinek – Merila presoje (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 35 do 38.)

5. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Merila presoje (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(1)(b) in (3)) (Glej točke od 53 do 57.)

6. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Znamka, ki v delu Unije nima razlikovalnega učinka – Pridobitev razlikovalnega učinka v tem delu (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(2) in (3)) (Glej točke 55, 68 in 69.)

7. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Merila presoje – Upoštevanje tržnega deleža, ki ga ima znamka, in deleža naložb v oglaševanje, namenjenih za promocijo te znamke – Dopustnost (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(3)) (Glej točke od 76 do 78.)

8. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Tridimenzionalna znamka – Merila presoje (Uredba Sveta 207/2009, člen 7(3)) (Glej točko 83.)

9. Znamka Skupnosti – Odločba Urada – Načelo enakega obravnavanja – Načelo dobrega upravljanja – Predhodna praksa odločanja Urada (Glej točko 93.)

10. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Obrazložitev odločb – Člen 75, prvi stavek, Uredbe št. 207/2009 – Enako področje uporabe, kot ga ima člen 296 PDEU (člen 296 PDEU; Uredba Sveta 207/2009, člen 75, prvi stavek) (Glej točko 104.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 28. oktobra 2010 (zadeva R 771/2010-1), ki se nanaša na prijavo tridimenzionalnega znaka, ki ponazarja ročni rezalnik keramičnih ploščic, kot znamke Skupnosti.

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Družbi Germans Boada, SA se naloži plačilo stroškov.
Natančneje, iz uporabe izraza „lahko“ v členu 105(6) Uredba št. 1224/2009 z dne o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike je razvidno, prvič, da ima Komisija diskrecijsko pravico pri načelnem vprašanju, ali je treba osnutek za sprejetje podrobnih pravil za uporabo ukrepov odbitka od prihodnjih ribolovnih kvot, če je država članica prekoračila kvote, ki so ji bile dodeljene za posamezno leto, predložiti Odboru za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljenemu s členom 30 Uredbe št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, in drugič, da ta diskrecijska pravica zajema tudi možnost, da Komisija za ta namen izbira med različnimi predmeti in instrumenti iz navedene uredbe. Iz tega je razvidno, da država članica izhaja iz napačne predpostavke, če trdi, da bi morala Komisija sprejeti podrobna pravila za uporabo, da bi lahko uporabila instrumente, ki jih ima na voljo na podlagi člena 105(1) in (2) te uredbe.

Člen 105(1) navedene uredbe pa določa vezano pristojnost Komisije, tako da mora ta, če je ugotovila, da je država članica prekoračila ribolovne kvote, izvesti odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice. Niti člen 105(2) te uredbe Komisiji ne podeljuje pooblastila za odločanje po prostem preudarku glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti zaradi takega prekoračenja v določenem letu, temveč ji nalaga, naj v naslednjem letu ali letih izvede odbitek od letne kvote države članice, ki je presegla dovoljeni obseg ribolova, z uporabo množilnega količnika, ki je vnaprej določen glede na stopnjo ugotovljenega prekoračenja. Iz tega je razvidno, da je celotna višina odbitkov, ki jih je treba izvesti, rezultat natančne računske operacije, katere parametre, in sicer stopnja prekoračitve in množilnik, ta določba konkretno predpisuje, tako da Komisija nima nobenega manevrskega prostora za določitev njihove najvišje vrednosti.

Iz tega je razvidno, da so določbe člena 105(1) in (2) Uredbe št. 1224/2009, zlasti tiste o izračunavanju celotnega zneska odbitkov, ki jih je treba izvesti, dovolj jasne, natančne in brezpogojne ter jih lahko Komisija takoj uporabi.

(Glej točke 40, 41, 44 in 45.)
4.

Ničnostna tožba — Sodba o razglasitvi ničnosti — Učinki — Razglasitev delne ničnosti dveh uredb in enega sklepa o sprejetju omejevalnih ukrepov proti Iranu — Učinkovanje razglasitve ničnosti od poteka roka za pritožbo ali od njene zavrnitve — Uporaba tega roka za učinkovanje razglasitve ničnosti sklepa (člena 264, drugi pododstavek, PDEU in 280 PDEU; Statut Sodišča, člena 56, prvi odstavek, in 60, drugi odstavek; uredbi Sveta št. 503/2011 in št. 267/2012; Sklep Sveta 2011/299) (Glej točki 68 in 69.)
1.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Presoja verjetnosti zmede — Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 17 do 19, 24, 42 in 45.)
Čeprav se postopkovna pravila običajno uporabljajo za vse spore, ki potekajo, ko ta pravila začnejo veljati, pa se pravila materialnega prava običajno razlagajo tako, da se načeloma ne nanašajo na položaje, ki so nastali pred začetkom njihove veljavnosti. Vendar je bila od tega načela dopuščena izjema v primeru, ko zakonodaja zajema tako pravila materialnega prava kot postopkovna pravila, ki tvorijo nerazdružljivo celoto, od katere se jih ne sme obravnavati ločeno ob upoštevanju trenutka, ko stopijo v veljavo. V takšnih okoliščinah naj se retroaktivni učinek ne bi priznal vsem zadevnim določbam, razen če zadosti jasni pokazatelji ne vodijo k takemu sklepu.

V zvezi z bistvenimi postopkovnimi spremembami, vnesenimi s členom 36 Direktive 2009/73 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55, pravil, ki urejajo sprejetje odločb o izvzetju s strani nacionalnih organov od določb te direktive, teh glede njihovih časovnih učinkov ni mogoče obravnavati ločeno od vsebinskih sprememb. Prvič, postopek izvzetja, ki ga določa člen 36, je namreč enoten postopek, čeprav se delno odvija na nacionalni in delno na ravni Unije. Zato sprememb, ki se nanašajo na nacionalno fazo postopka, ni mogoče presojati ločeno od tistih, ki se nanašajo na fazo na ravni Unije. Drugič, posledice spremembe razdelitve pristojnosti za odločanje med različne akterje, ki sodelujejo v postopku, so znatne in lahko zlasti vplivajo na izid postopka.

Take postopkovne in vsebinske spremembe torej tvorijo nedeljivo celoto, tako da v skladu s sodno prakso ni mogoče priznati retroaktivnega učinka celotnemu členu 36, razen če zadosti jasni pokazatelji ne vodijo k takemu sklepu. Vendar takih pokazateljev ni, glede na to, da Direktiva 2009/73 v členih 53 in 54 natančno določa datum, od katerega se morajo uporabljati pravila, ki jih vsebuje. Ne vsebuje pa pravil za obravnavanje postopkov, ki so v trenutku začetka njene veljavnosti že v teku in ki bi lahko upravičila odstop od tega načela.

(Glej točke 24, 25, 27, od 31 do 33, 36 in 37.)
Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 29. marca 2012 – Kaltenbach & Voigt proti UUNT (3D eXam)

(Zadeva T-242/11)

„Znamka Skupnosti — Mednarodna registracija — Zahteva za ozemeljsko razširitev varstva — Figurativna znamka 3D eXam — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost in neobstoj razlikovalnega učinka — Člen7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki lahko označujejo lastnosti blaga (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 24 do 26 in od 28 do 31.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 1. marca 2001 (zadeva R 2361/2010-2) v zvezi z zahtevo za ozemeljsko razširitev varstva mednarodne registracije figurativne znamke 3D eXam na Evropsko unijo.

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Kaltenbach & Voigt GmbH se naloži plačilo stroškov.

Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 29. marca 2012 – Kaltenbach & Voigt proti UUNT (3D eXam)

(Zadeva T-242/11)

„Znamka Skupnosti — Mednarodna registracija — Zahteva za ozemeljsko razširitev varstva — Figurativna znamka 3D eXam — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost in neobstoj razlikovalnega učinka — Člen7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki lahko označujejo lastnosti blaga (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 24 do 26 in od 28 do 31.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 1. marca 2001 (zadeva R 2361/2010-2) v zvezi z zahtevo za ozemeljsko razširitev varstva mednarodne registracije figurativne znamke 3D eXam na Evropsko unijo.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
(Glej točki 14 in 17.)

Pogoj enakosti znaka in znamke je treba razlagati restriktivno zaradi posledic, ki jih ima taka enakost. V skladu s členom 34(2) Uredbe št. 207/2009 bo lahko imetnik znamke Skupnosti, za katero je podal zahtevo po prednosti prejšnje nacionalne znamke, če se bo odpovedal prejšnji znamki ali dopustil, da njena registracija poteče, še naprej uveljavljal iste pravice, kot bi jih imel, če bi bila prejšnja blagovna znamka še naprej registrirana.

Da bi bilo mogoče ugoditi zahtevi po prednosti prejšnje nacionalne znamke zaradi zahteve za registracijo znamke Skupnosti na podlagi člena 34(1) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti, morajo biti kumulativno izpolnjeni trije pogoji: prejšnja nacionalna znamka in znamka Skupnosti morata biti enaki; proizvodi ali storitve prijavljene znamke Skupnosti morajo biti enaki ali zajeti v proizvodih ali storitvah, na katere se nanaša prejšnja nacionalna znamka; imetnik zadevnih znamk mora biti enak.

Zahtevi po prednosti nacionalne figurativne znamke JUSTING za figurativno znamko Skupnosti justing, ki temelji na členu 34(1) Uredbe št. 207/2009, ni mogoče ugoditi, ker znamki nista enaki. Za besedni element „justing“ je v vsaki znamki uporabljena drugačna vrsta pisave. V prejšnji nacionalni znamki so uporabljene tiskane črke v običajni pisavi, v prijavljeni znamki Skupnosti pa so bile uporabljene gotske črke, zaradi katerih je izraz „justing“ pridobil jasen grafični in slogovni videz. Poleg tega se razlikujejo figurativni elementi dveh znamk. V prejšnji nacionalni znamki sta namreč na vsaki strani besednega elementa simbola, ki predstavljata dva spola, v prijavljeni znamki Skupnosti pa figurativni element, ki je nad besednim elementom, predstavlja obroč žarkov, ki obdaja črko „j“.

(Glej točke od 21 do 23.)
315

Svet je v aktih od julija 2011 do julija 2014 za ohranitev imena tožeče stranke na seznamih za zamrznitev sredstev poleg ohranitve veljavnosti odločb organov ZDA in Združenega kraljestva navedel še ta dejstva: – „Hamas (vključno s Hamas-Izz al-Din al-Qassem) je od leta 1988 redno izvajal napade na izraelske cilje in prevzemal odgovornost zanje, zlasti ugrabitve, napade s hladnim in strelnim orožjem na civiliste ter samomorilske bombne napade v javnih prevoznih sredstvih in na javnih krajih. Hamas je organiziral napade na izraelski strani ‚zelene črte‘ in na zasedenih ozemljih“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „21. septembra 2005 je celica Hamasa ugrabila in nato ubila nekega Izraelca. Hamas je v videoposnetku zatrdil, da je tega moškega ugrabil zato, da bi se poskusil pogajati o izpustitvi palestinskih zapornikov, zaprtih v Izraelu“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „borci Hamasa so sodelovali pri izstrelitvah raket, usmerjenih na južni Izrael, z območja Gaze“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „v preteklosti je Hamas za izvajanje napadov na civiliste v Izraelu novačil kamikaze, tako da je njihovim družinam ponudil pomoč“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „junija 2006 je bil Hamas (vključno s Hamas-lzz al-Din-aI-Qassem) vpleten v operacijo, ki se je končala z ugrabitvijo izraelskega vojaka Gilada Šalita, ki je še vedno talec“ (akta iz julija 2011). „Hamas ga je 18. oktobra 2011 po petih letih ujetništva osvobodil v okviru izmenjave zapornikov z Izraelom“ (akti od decembra 2011 do julija 2014); – „Hamas je 20. avgusta 2011 prevzel odgovornost za raketiranje južnega Izraela, v katerem sta bili med izraelskim prebivalstvom ranjeni dve osebi“ (akti od decembra 2011 do julija 2014); – „7. aprila 2011 je bil v raketnem napadu Hamasa na šolski avtobus ubit civilist“ (akti od decembra 2011 do julija 2014); – „2. septembra 2010 sta bila med obstreljevanjem vozila ranjena dva Izraelca“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „prebivalci Hebrona so 31. avgusta 2010 ubili štiri izraelske naseljence“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „v napadu domnevne celice Hamasa je bil 14. junija 2010 na gričevnatem območju na jugu Hebrona ubit policist, še dva druga pa sta bila ranjena“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „26. marca 2010 sta bila na območju Gaze ubita dva izraelska vojaka“ (akti od julija 2011 do julija 2014); – „med oboroženimi spopadi na severu Sinajskega polotoka je bil 5. januarja 2010 ubit obmejni stražar“ (akti od julija 2011 do julija 2014).
186

Poleg tega glede družbe Tessenderlo Chemie iz točke 352 obrazložitve izpodbijanega sklepa izhaja, da je Komisija menila, da imajo dokazi, ki jih je ta družba predložila, znatno dodano vrednost v smislu obvestila o prizanesljivosti. Družba Tessenderlo Chemie, ki je bila tudi prva, ki je podala informacije in dokaze za obdobje med letoma 1969 in 1989, in ji je bila v smislu točke 23 obvestila o prizanesljivosti odobrena delna imuniteta, je podala kakovostne in zelo obsežne dokaze, ki so po svoji naravi in stopnji natančnosti okrepili zmožnost Komisije, da ugotovi obstoj kartela med 1. aprilom 1989 in 10. februarjem 2004. Ti dokazi so predvsem natančni opisi delovanja in ocene kartela, rokopisne opombe iz časa kršitve o dvo- in večstranskih srečanjih protikonkurenčne narave (ad hoc, v okviru CEPE, Super CEPA in CEFIC), ročno narisane tabele za nadzor prodaje, kvot, strank in/ali cene, in to za celotno obdobje. Zato je Komisija odobrila 50‑odstotno znižanje globe za navedeno obdobje.
119

V točki 20 in naslednjih obvestila o prizanesljivosti je navedeno: „20. Podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz oddelka A [‚Imuniteta pred globami‘], so lahko upravičena do pravice do zmanjšanja sleherne globe, ki bi jim bila sicer naložena. 21. Da bi bilo podjetje do tega upravičeno, mora Komisiji zagotoviti dokaze o domnevni kršitvi, ki predstavljajo znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih Komisija že ima, in mora prekiniti svoje sodelovanje pri domnevni kršitvi najpozneje ob času, ko predloži dokaze. 22. Koncept „dodane vrednosti“ se nanaša na obseg, v katerem zagotovljeni dokazi, po svoji naravi in/ali stopnji podrobnosti, možnost Komisije, da dokaže zadevna dejstva. Pri tej oceni bo Komisija na splošno menila, da imajo pisni dokazi, ki izvirajo iz časovnega obdobja, na katerega se nanašajo dejstva, večjo vrednost kot naknadno ugotovljeni dokazi. Podobno se šteje, da imajo dokazi, ki so neposredno povezani z zadevnimi dejstvi, na splošno večjo vrednost kot tisti, ki so z njimi samo posredno povezani. 23. Komisija v vsaki dokončni odločbi, ki jo sprejme ob koncu upravnega postopka, odloči: (a) ali so dokazi, ki jih je zagotovilo podjetje, predstavljali znatno dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija ob istem času že imela; (b) raven zmanjšanja, do katere bo upravičeno podjetje, glede na globo, ki bi bila sicer naložena, kot sledi: — […] — Drugo podjetje, ki izpolni pogoje iz točke 21: 20–30 % zmanjšanje — […] Da bi Komisija določila raven zmanjšanja znotraj vsakega od teh razredov, bo upoštevala čas, ob katerem so bili predloženi dokazi, ki izpolnjujejo pogoj iz točke 21, in stopnjo dodane vrednosti, ki jo ti dokazi pomenijo. Prav tako lahko upošteva obseg in trajnost sodelovanja podjetja po datumu prispevanja. Poleg tega, če podjetje zagotovi dokaze, ki se nanašajo na dejstva, za katera Komisija prej ni vedela, in ki se neposredno nanašajo na težo ali trajanje domnevnega omejevalnega sporazuma, Komisija teh elementov ne bo upoštevala pri določanju globe, ki naj se naloži podjetju, ki je te dokaze zagotovilo.“
Člen 8 Direktive 93/42, naslovljen „Zaščitna klavzula“, določa:

„1. Če kaka država članica ugotovi, da lahko pripomočki iz druge alinee člena 4(1) in (2) pri predvidenem namenu in ob pravilni namestitvi, vzdrževanju in uporabi škodljivo vplivajo na zdravje in/ali varnost bolnikov, uporabnikov in, če to pride v poštev, drugih oseb, sprejme ustrezne začasne ukrepe za umik takih pripomočkov s trga ali za prepoved ali omejitev njihovega dajanja na trg ali v uporabo. Država članica nemudoma obvesti Komisijo o vseh takih ukrepih z navedbo razlogov za tako odločitev in še posebej, ali je neskladnost s to direktivo posledica:

(a) neizpolnjevanja bistvenih zahtev iz člena 3;

(b) nepravilne uporabe standardov iz člena 5, če se zatrjuje, da so bili ti standardi uporabljeni;

(c) pomanjkljivosti standardov samih

2. Komisija se nemudoma posvetuje z zadevnimi stranmi. Če Komisija po teh posvetovanjih ugotovi, da:

— so ukrepi upravičeni, o tem nemudoma obvesti državo članico, ki je dala pobudo, in druge države članice; če je odločitev iz odstavka 1, utemeljena na pomanjkljivostih standardov in če država, ki je ukrep uvedla, namerava pri njem vztrajati, Komisija po posvetovanju z zadevnimi stranmi v dveh mesecih predloži zadevo odboru iz člena 6(1), ter začne postopek iz člena 6.

— ukrepi niso upravičeni, o tem nemudoma obvesti državo članico, ki je dala pobudo, in proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v [Evropski uniji].

3. Če pripomoček, ki ni v skladu s temi zahtevami, nosi oznako CE, pristojna država članica sproži ustrezne ukrepe proti osebi/osebam, ki so pritrdile oznako, in o tem obvesti Komisijo in druge države članice.

4. Komisija zagotavlja, da so države članice seznanjene z napredovanjem in izidom tega postopka.“
229

Nasprotno pa Komisiji pravice do znižanja zneska globe, dodeljenega prvi hčerinski družbi, ki je vložila predlog na podlagi obvestila o ugodni obravnavi iz leta 2002, ni treba razširiti na drugo hčerinsko družbo (v nadaljevanju: sestrska hčerinska družba) zgolj zaradi tega, ker s skupno matično družbo pripadata enemu podjetju v smislu sodne prakse, navedene v točkah 62 in 63 zgoraj. Namreč, v nasprotju z odgovornostjo matične družbe, ki se v okoliščinah, opisanih v točki 228 zgoraj, obravnava kot povsem izpeljana, pomožna in odvisna v razmerju do odgovornosti hčerinske družbe (glej v tem smislu zgoraj v točki 228 navedeno sodbo Komisija proti Tomkins, točka 39), odgovornost hčerinske družbe ne more biti izpeljana iz odgovornosti sestrske hčerinske družbe, saj ta odgovornost izhaja iz njenega lastnega sodelovanja pri omejevalnem sporazumu. V teh okoliščinah je lahko navedena sestrska hčerinska družba upravičena do znižanja zneska globe na podlagi predloga neke druge hčerinske družbe, ki pripada istemu podjetju, le, kadar je, prvič, predlog za znižanje globe vložen v imenu sestrske hčerinske družbe in, drugič, je slednja dejansko sodelovala s Komisijo. Ta položaj se torej razlikuje od tistega, v katerem matična družba v lastnem imenu in imenu svojih hčerinskih družb vloži predlog za znižanje globe, saj so v takšnem položaju vse družbe, ki tvorijo podjetje v smislu sodne prakse, navedene v točkah 62 in 63 zgoraj, dolžne sodelovati s Komisijo.
51

Drugič, Komisija sicer izpodbijanega sklepa res ni sprejela na podlagi Obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002, saj ta sklep temelji na členu 7 Uredbe št. 1/2003, vendar je jasno, da je Komisija na eni strani s prošnjo podjetja Masco v okviru Obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 (glej točko 128 obrazložitve izpodbijanega sklepa) prejela informacije, ki so ji omogočile izvedbo pregledov, in da je na drugi strani na podlagi prošenj za zmanjšanje glob, ki so jih vložila druga podjetja, kot so Grohe in Ideal Standard, vsaj delno lahko zbrala informacije in dokaze, zaradi katerih je lahko sprejela izpodbijani sklep.
Sodba Splošnega sodišča (tretji senat) z dne 19. septembra 2012 –

Fraas proti UUNT (Karirast vzorec svetlo sive, temno sive, bež, temno rdeče in rjave barve)

(Zadeva T-326/10)

„Znamka Skupnosti – Prijava figurativne znamke Skupnosti, ki obsega karirast vzorec svetlo sive, temno sive, bež, temno rdeče in rjave barve – Absolutni razlog za zavrnitev – Neobstoj razlikovalnega učinka – Členi 7(1)(b), 75 in 76(1) Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Obrazložitev odločb – Člen 75, prvi stavek, Uredbe št. 207/2009 – Enak pomen kot člen 296 PDEU (člen 296 PDEU; Uredba Sveta št. 207/2009, člen 75, prvi stavek) (Glej točko 18.)

2. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Obrazložitev odločb (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 75) (Glej točke od 19 do 21.)

3. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Ugotavljanje dejanskega stanja po uradni dolžnosti – Obseg – Obveznost, dokazati pravilnost splošno znanih dejstev – Neobstoj (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 76(1)) (Glej točki 31 in 32.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka, ki obsega karirast vzorec svetlo sive, temno sive, bež, temno rdeče in rjave barve (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 50 do 82.)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe UUNT z dne 7. junija 2010 (zadeva R 188/2010-4) glede zahteve za registracijo figurativnega znaka, ki obsega karirast vzorec svetlo sive, temno sive, bež, temno rdeče in rjave barve, kot znamke Skupnosti.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
Sodba Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 19. junija 2012 –

H.Eich proti UUNT – Arav (H.EICH)

(Zadeva T-557/10)

„Znamka Skupnosti – Postopek z ugovorom – Prijava besedne znamke Skupnosti H.EICH – Prejšnja nacionalna figurativna znamka H SILVIAN HEACH – Relativni razlog za zavrnitev – Verjetnost zmede – Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009“

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedna znamka H.EICH in figurativna znamka H SILVIAN HEACH (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 21 do 23, 70 in 91.)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 9. septembra 2010 (zadeva R 1411/2009-1), ki se nanaša na postopek z ugovorom med družbama Arav Holding Srl in H.Eich Srl.

Izrek

1. Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 9. septembra 2010 (zadeva R 1411/2009-1) se razveljavi.

2. UUNT nosi svoje stroške in stroške, ki jih je priglasila družba H.Eich Srl v postopku pred Splošnim sodiščem.

3. UUNT nosi nujne stroške v postopku pred prvim odborom za pritožbe.