SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2014 :2142 1Združeni zadevi C-5 3 3 / 1 2 P in C-5 3 6 / 1 2 P
Société n ationale maritime Corse-Méditer ranée (SNCM) SA
in
F rancoska republika
proti
Corsica Fer ries F r ance SAS
„Pritožba — Pomoč za prestrukturiranje — Polje proste presoje Evropske ko misije — Obseg sodnega 
nadzora Splošnega sodišča Evropske u nije — Preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem g ospodarstvu — 
Zahteva po sektorski in geografski analizi — Dovolj ustaljena praksa — Dolgoročna gospodarska 
racionalnost — Izplačilo dodatnih odpravnin“
Povzetek – Sodba Sodišča (peti senat) z dne 4. septembra 2014
1. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Pravna sposobnost — Razlaga na podlagi objektivnih 
dejavnikov — Zapletena gospodarska presoja — Sodni nadzor — Obseg
(člen 107(1) PDEU)
2. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Presoja na podlagi merila zasebnega vl agatelja — 
Kapitalski vložek — Država, k i je de lničarka podjetja — Država, k i de luje ko t organ javne 
oblasti — Razlikovanje glede u porabe merila zasebnega vl agatelja — Elementi za presojo tega 
merila
(člen 107(1) PDEU)
3. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Merilo zasebnega vl agatelja — 39170 / K apitalski 
vložek — Sočasnost vložkov zasebnih in javnih vlagateljev — Merila presoje
(člen 107(1) PDEU)
1. Glej besedilo odločbe.
(Glej točko 15.)
2. Iz načela enakega obravnavanja javnih in zasebnih podjetij izhaja, da ka pitala, ki g a da dr žava 
neposredno a li posredno n a ra zpolago p odjetju, v okoliščinah, ki u strezajo o bičajnim t ržnim 
razmeram, ni mogoče šteti za državno p omoč.
Glede tega je treba razlikovati me d vlogo dr žave članice ko t delničarke p odjetja na eni strani in vlogo 
države ko t javne oblasti na drugi strani. Zato je uporaba me rila zasebnega vlagatelja na kon cu odvisna 
od tega, ali država članica ko t delničarka, in ne ko t javna oblast, dodeli gospodarsko p rednost podjetju.
2 ECLI:EU:C:2014 :2142POVZETEK–ZDRU ŽENIZADEVIC-533/12PINC-536/12P
SNCMINFRANCIJA/CORSICAFERRIESFRANCE
V tem kon tekstu je treba presoditi, ali bi v običajnih tržnih pogojih tak ukrep sprejel zasebni vlagatelj, 
ki je v položaju, ki j e kar n ajbolj podoben položaju zadevne dr žave č lanice, pri tem p a je treba 
upoštevati samo ko risti in obveznosti, povezane s položajem dr žave ko t delničarke, in ne tistih, ki s o 
povezane z njeno j avno o blastjo. Ker položaja javnega podjetja ni mogoče primerjati s položajem 
zasebnega podjetja, je treba običajne tržne ra zmere ugotoviti z razpoložljivimi objektivnimi in 
preverljivimi dejavniki.
Poleg tega mora K omisija v zvezi s preizkusom zasebnega vlagatelja opredeliti – zlasti na geografski in 
sektorski ra vni – gospodarske d ejavnosti zadevne dr žave č lanice, glede na ka tere je treba presojati 
dolgoročno g ospodarsko ra cionalnost ravnanja te dr žave. Za ta preizkus se lahko u porabita le dovolj 
ustaljena praksa ali stalna praksa zasebnih podjetij.
V teh okoliščinah je treba ka pitalske v ložke javnega vlagatelja, kadar t i niti dolgoročno n e vključujejo 
nobenih pričakovanj donosnosti, obravnavati kot pomoč v smislu člena 107 PD EU in je treba njihovo 
združljivost s skupnim trgom oceniti le na podlagi me ril iz navedene določbe. Splošno s klicevanje na 
ugled dr žave č lanice ko t globalnega akterja ne zadošča za utemeljitev, da n e gre za pomoč v smislu 
prava Unije.
(Glej točke 30, 31, od 33 d o 35, 39 in 41.)
3. NA področju dr žavnih pomoči zgolj dejstvo, da j e bil kapital vložen skupaj in sočasno z zasebnimi 
vlagatelji, ne izključuje samodejno, da s e to opredeli kot državna pomoč. Prav tako je treba upoštevati 
druge elemente, zlasti enako o bravnavanje javnih in zasebnih lastnikov.
Glede tega lahko ra zvezna klavzula za kapitalski vložek v javnem p odjetju, ki g a opravijo zasebni kupci, 
v skladu s katero bo prvotni lastnik, ki j e prodal svoje deleže ku pcu, moral temu povrniti njegov 
kapitalski vložek, zaradi č esar ima ku pec, drugače od prvotnega lastnika, možnost pridobiti nazaj svoj 
kapitalski vložek v primeru uporabe razvezne klavzule in se osvoboditi obveznosti iz zadevnega javnega 
podjetja, vpliva na pogoje te finančne sanacije in pogoje primerljivosti. Ta klavzula ima zato resnično 
finančno v rednost ter lahko s premeni profile tveganja ka pitalskih vložkov zasebnih ku pcev in s tem 
omaja primerljivost naložbenih pogojev.
(Glej točke 54, 55, 59 in 60.)