Zadeva T‑521/09

Alstom Grid SAS

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Trg močnostnih transformatorjev — Odločba o ugotovitvi kršitve člena 81 ES in člena 53 Sporazuma EGP — Sporazum o razdelitvi trga — Obvestilo o ugodni obravnavi iz leta 2002 — Imuniteta pred globo — Legitimno pričakovanje — Obveznost obrazložitve“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. novembra 2014

Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Odločba o uporabi pravil o konkurenci – Obveznost preizkusiti vse dejanske in pravne okoliščine, ki so jih navedle zadevne osebe – Neobstoj

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člena 20(4) in 23(2); Obvestilo Komisije 2002/C 45/03, točki 8(a) in 9)

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člena 20(4) in 23(2); Obvestilo Komisije 2002/C 45/03, točki 8(a) in 9)

V okviru kršitve pravil o konkurenci točki 8(a) in 9 obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah zahtevata, prvič, da podjetje najprej predloži dokaze Komisiji, ki ji lahko omogočijo, da sprejme sklep o odreditvi pregledov v zvezi z domnevnim omejevalnim sporazumom, ki vpliva na Evropsko skupnost, in, drugič, da Komisija ob predložitvi teh dokazov ni imela zadostnih dokazov za sprejetje sklepa o odreditvi pregledov v zvezi z domnevnim omejevalnim sporazumom. V zvezi s tem, da bi Komisija lahko sprejela sklep o odreditvi pregleda na podlagi člena 20(4) Uredbe št. 1/2003, mora navesti dejstva, s katerimi je mogoče to utemeljiti. Za utemeljitev takih pregledov ni nujno, da so dokumenti, ki jih je zasegla Komisija taki, da bi brez razumnega dvoma dokazovali obstoj kršitve. Za sprejetje sklepa o pregledu v smislu člena 20(4) Uredbe št. 1/2003 namreč zadostuje, da razpolaga z zanesljivimi elementi in materialnimi indici, ki so jo privedli do suma o obstoju kršitve. V tem okviru se indicev ne sme presojati ločeno, ampak kot celota in se lahko vzajemno potrjujejo. (Glej točke 46 in od 52 do 54.)

V okviru uporabe točke 9 obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah ne gre za preizkus tega, ali je Komisija že razpolagala z zadostnimi dokazi, da bi v odločbi o ugotovitvi obstoja kršitve in naložitvi globe dokazala obstoj nezakonitega omejevalnega sporazuma, temveč je treba le preučiti, ali je imela na razpolago zadostne elemente za sprejetje sklepa o pregledu v smislu člena 20(4) Uredbe št. 1/2003. V zvezi s tem, čeprav se lahko podatki, pridobljeni med pregledom, uporabijo samo za namene, ki so navedeni v sklepu o pregledu, nič ne nasprotuje temu, da se za sprejetje novega sklepa o odreditvi pregleda Komisija opre na to, da je seznanjena z dokumenti, zaseženimi v okviru že opravljenega pregleda glede druge domnevne kršitve. Dejstvo, da se je Komisija v okviru pregleda prvič seznanila z dokumenti, ki kažejo na obstoj kršitve, ki ni vključena v predmet sklepa o odreditvi pregleda, tem dokumentom namreč ne zagotavlja absolutnega varstva do te mere, da jih ne bi bilo mogoče zakonito zahtevati in jih uporabiti kot dokaz. Če ne bi bilo tako, bi lahko podjetja med pregledom v prvi zadevi predložila vse dokaze, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati drugo kršitev, in se tako zavarovala pred kakršnim koli pregonom te druge kršitve. Taka rešitev bi presegla to, kar je potrebno za ohranitev poslovne skrivnosti in pravice do obrambe, in bi tako pomenila neupravičeno oviro Komisiji pri opravljanju naloge nadzora nad spoštovanjem konkurenčnih pravil na skupnem trgu. (Glej točke od 69 do 72.)

Iz točke 9 obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah je razvidno, da je imuniteto mogoče na podlagi točke 8(a) in točke 11 navedenega obvestila odobriti le, če Komisija nima še zadostnih elementov za sprejetje sklepa o odreditvi pregledov. V točki 9 obvestila se torej ne sklicuje na védenje, ki bi ga lahko imela morebitna ekipa, zadolžena za zadevo, temveč na védenje, ki bi ga lahko imela Komisija kot institucija. V zvezi s tem pristop, v skladu s katerim je odločilno merilo stopnja védenja, ki bi ga ob vložitvi vloge za imuniteto lahko imeli člani morebitne ekipe, zadolžene za zadevo, niti ne bi bil v skladu z duhom obvestila o ugodni obravnavi in cilji, ki jim ta sledi. Posledica takega pristopa bi namreč bila, da bi bilo treba na podlagi točke 8(a) ter 9 in 11 odobriti imuniteto, tudi če bi se izkazalo, da je imela Komisija ob vložitvi vloge za imuniteto na voljo elemente in materialne indice, ki bi ji omogočali sprejetje sklepa o odreditvi pregleda v zvezi z domnevnim omejevalnim sporazumom. Cilj programa Komisije o prizanesljivosti pa ni, da se podjetjem, ki so udeležena v tajnih omejevalnih sporazumih, ponudi možnost, da se izognejo finančnim posledicam njihove odgovornosti, temveč da se olajša odkrivanje takih praks in da se nato Komisiji v upravnem postopku pomaga pri njenih prizadevanjih, da čim bolj obnovi upoštevna dejstva. Zato ugodnosti, ki jih lahko pridobi podjetje, ki je udeleženo pri takih praksah, ne smejo presegati ravni, ki je potrebna za zagotovitev polnega učinka programa prizanesljivosti in upravnega postopka Komisije. Imuniteta pred globo je zato upravičena le zaradi vrednosti sodelovanja podjetja, ki prosi za imuniteto. Kot je pravilno ugotovila Komisija v točki 6 obvestila o ugodni obravnavi, ima sodelovanje podjetja, ki Komisijo obvesti o obstoju nezakonitega omejevalnega sporazuma, za katerega še ni vedela, pomembno vrednost, s katero je mogoče upravičiti imuniteto pred globo. Vendar sodelovanje podjetja, katerega namen je Komisijo le obvestiti o nezakonitem omejevalnem sporazumu, Komisija pa na podlagi elementov in indicev že sumi, da ta obstaja, nima primerljive pomembne vrednosti. Nasprotno, kot je razvidno iz točke 8(b) navedenega obvestila, je v zadnjem primeru imuniteta pred globo upravičena le, če podjetje ne le obvesti Komisijo o obstoju omejevalnega sporazuma, temveč ji tudi predloži dokaze, ki ji omogočijo, da ugotovi njegov obstoj v odločbi o ugotovitvi kršitve člena 81 ES. (Glej točke od 78 do 82.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 88.)

Iz točk od 8 do 11 obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah je jasno razvidno, da je mogoče podjetju v primeru, da Komisija že ima zanesljive elemente in materialne indice, s katerimi je mogoče utemeljiti sprejetje sklepa o pregledu, odobriti imuniteto pred globo le, če to predloži dokaze, ki Komisiji omogočajo ugotovitev kršitve člena 81 ES. V zvezi s tem je tveganje učinka „snežne kepe“, in sicer tveganje, da vloga za imuniteto, ki jo glede omejevalnega sporazuma vloži eno podjetje, sproži preiskovalni ukrep Komisije, ki pa sproži vloge za imuniteto, ki jih vložijo druga podjetja iz istega sektorja, vendar se nanašajo na nezakonite omejevalne sporazume, ki ni ta iz prvotne vloge za imuniteto, sestavni del programa Komisije o prizanesljivosti. S tem so podjetja, ki želijo sodelovati s Komisijo, spodbujena, da ne sodelujejo le selektivno, se pravi glede enega samega omejevalnega sporazuma, temveč da polno sodelujejo glede vseh omejevalnih sporazumov, za katere vedo. Zato tudi če bi bila vzročna zveza med vlogo za imuniteto in sprejetjem odločbe o ugotovitvi kršitve konkurenčnih pravil dokazana, to ne bi bilo dovolj, da bi bila podjetju, ki je vložilo vlogo za imuniteto, na podlagi obvestila o ugodni obravnavi odobrena imuniteta pred globo. (Glej točke od 91 do 93.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 98, 103 in 105.)

Točka 23(b), tretji odstavek, obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah se nanaša na poseben položaj, v katerem je lahko podjetje, ki ni upravičeno do imunitete pred globo, upravičeno le do znižanja te globe. Tako podjetje namreč z zagotovitvijo dodatnih dokazov glede omejevalnega sporazuma tvega, da razkrije elemente, ki bi lahko vplivali na težo in trajanje kršitve, ki bi jo lahko ugotovila Komisija, posledica pa je lahko zvišanje globe, naložene za njegovo udeležbo pri tem omejevalnem sporazumu. V točki 23(b), tretji odstavek, obvestila o ugodni obravnavi je glede teh dokazov, da bi se vsa podjetja spodbudila k polnemu sodelovanju, določena delna imuniteta. Za presojo, ali je podjetje predložilo dokaze, ki se nanašajo na dejstva, za katera Komisija prej ni vedela, in ki se neposredno nanašajo na težo ali trajanje domnevnega omejevalnega sporazuma, se morebitne vzročne zveze med vlogo za imuniteto in poznejšim sprejetjem odločbe o ugotovitvi kršitve konkurenčnih pravil ne upošteva. Cilj obvestila o ugodni obravnavi namreč nikakor ni upoštevanje take vzročne zveze. (Glej točke 111, 112 in 114.)