*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :533 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 10. septembra 2013  
Jezik postopka: nizozemščina.„Vizumi, azil, priseljevanje in dr uge politike v zvezi s prostim gibanjem o seb — Politika p riseljevanja — 
Nezakonito priseljevanje in prebivanje — Repatriacija oseb, ki n ezakonito prebivajo — Direktiva 
2008 /115/ES — Vračanje nezakonito prebivajočih dr žavljanov tretjih dr žav — Postopek odstranitve — 
Ukrep p ridržanja — Podaljšanje pridržanja — Člen 15(2) in (6) — Pravica do obrambe — Pravica 
osebe, da s e izjasni — Kršitev — Posledice“
V zadevi C-383/13 PPU ,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Raad v an State (Nizozemska) z odločbo z dne 5. julija 2013 , ki j e prispela na Sodišče istega dne, 
v postopku
M. G.,
N. R.
proti
Staatssec retaris van Veiligheid en Justitie,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de L apuerta, predsednica senata, G. Arestis, J.-C. Bonichot (poročevalec), 
A. Arabadžiev in J. L. da C ruz Vilaça, sodniki,
generalni pravobranilec: M. Wathelet,
sodni tajnik: M .-A. Gaudissart, vodja oddelka,
na podlagi predloga predložitvenega sodišča z dne 5. julija 2013 , ki j e na Sodišče prispel istega dne, naj 
se predlog za sprejetje predhodne odločbe v skladu s členom 107 P oslovnika S odišča obravnava po 
nujnem p ostopku,
na podlagi sklepa drugega senata z dne 11. julija 2013 , da s e temu predlogu ugodi,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 8. avgusta 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za G. N. C. Blomjous in M . Strooij, odvetnika,
2 ECLI:EU:C:2013 :533SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
— za R. L. M. Weber in R. M. Seth Paul, odvetnika,
— za nizozemsko v lado J. Langer in M . Bulterman, agenta,
— za poljsko v lado K. Pawłowska in M . Arciszewski, agenta,
— za Evropsko ko misijo M . Condou-Durande ter A. Bouquet in R. Troosters, agenti,
po opredelitvi generalnega pravobranilca
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago člena 15(6) Direktive 2008 /115/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardi h in postopkih 
v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih dr žavljanov tretjih dr žav (UL L 348, str. 98) in 
člena 41(2)(a) Listine Evropske u nije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2 Ta predlog je bil na eni strani vložen v okviru spora me d G. in R. in Staatssecretaris van Ve iligheid en 
Justitie (državni sekretar za varnost in pravosodje) ter na drugi glede zakonitosti odločb o podaljšanju 
ukrepov pridržanja z namenom odstranitve, ki s o bili sprejeti v zvezi z njima.
Pravni okvir
Ureditev Unije
3 V uvodnih izjavah 11, 13 in 16 D irektive 2008 /115 j e navedeno:
„(11)Vzpostaviti bi bilo treba skupne m inimalne ukrepe p ravnega varstva za odločbe v zvezi 
z vrnitvijo, da s e zagotovi učinkovito varstvo interesov zadevnih posameznikov. […]
[…]
(13) Pri u porabi prisilnih u krepov b i bilo treba izrecno u poštevati načeli sorazmernosti in 
učinkovitosti glede […] uporabljen[ih] ukrep[ov] in zastavljen[ih] cilje[v]. […] Državam članicam 
bi morala biti omogočena uporaba različnih možnosti za spremljanje prisilnega vračanja.
[…]
(16) Uporaba pridržanja z namenom o dstranitve b i morala biti omejena in bi morala v zvezi 
z uporabljenimi ukrepi in zastavljenimi cilji upoštevati načelo sorazmernosti. Pridržanje je 
upravičeno s amo z namenom p riprave v rnitve a li izvedbe postopka o dstranitve in če uporaba 
milejših prisilnih ukrepov ni zadostna.“
4 Člen 1 Direktive 2008 /115 d oloča:
„Ta dir ektiva določa skupne standard e in postopke, ki s e uporabljajo v državah članicah za vračanje 
nezakonito prebivajočih dr žavljanov tretjih dr žav, v skladu s temeljnimi pravicami kot splošnimi načeli 
prava Skupnosti in me dnarodnega prava, vključno z obveznostmi, ki s e nanašajo na zaščito beguncev in 
človekove p ravice.“
ECLI:EU:C:2013 :533 3SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
5 Člen 2 Direktive 2008 /115 d oloča:
„1.Ta dir ektiva se uporablja za dr žavljane tretjih dr žav, ki n ezakonito prebivajo na ozemlju dr žave 
članice.
[…]“
6 Člen 15 D irektive 2008 /115 d oloča:
„1.Razen če v določenem p rimeru ni možno u činkovito uporabiti drugih zadostnih, ve ndar m anj 
prisilnih ukrepov, lahko dr žave članice pridržijo dr žavljana tretje države, ki j e v postopku v račanja, le, 
da p ripravijo vrnitev in/ali izvedejo postopek odstranitve, zlasti če:
(a) obstaja nevarnost pobega, ali
(b) se zadevni državljan tretje države izogiba ali ovira p ripravo vrnitve ali postopek odstranitve.
Obdobje pridržanja je kar s e da kra tko i n traja le toliko č asa, kolikor trajajo postopki za ureditev 
odstranitve, ti pa se izvedejo skrbno.
2. Pridržanje odredijo upravni ali sodni organi.
Odredba mora biti pisna, v njej morajo biti navedeni dejanski in pravni razlogi.
Če so pridržanje odredili upravni organi, države članice:
(a) zagotovijo hiter sodni pregled zakonitosti pridržanja, o kateri odločijo kar s e da h itro po začetku 
pridržanja;
(b) ali zadevnemu dr žavljanu tretje dr žave z agotovijo pravico, da z ačne postopek, s katerim s e 
zakonitost pridržanja hitro pregleda kar s e da h itro po sprožitvi ustreznega postopka. V tem 
primeru dr žave č lanice nemudoma obvestijo zadevnega dr žavljana tretje dr žave o možnosti 
uvedbe takega postopka.
Če je pridržanje nezakonito, se zadevnega državljana tretje države n emudoma izpusti.
3. V v sakem p rimeru se na zahtevo zadevnega dr žavljana tretje dr žave a li po uradni dolžnosti 
pridržanje pregleda v razumnih časovnih presledkih. V primeru podaljšanja pridržanja pregled nadzira 
sodni organ.
4. Kadar s pravnega vidika a li iz dr ugih ra zlogov ni več upravičeno p ričakovati odstranitve a li ker 
pogoji iz odstavka 1 niso ve č izpolnjeni, pridržanje ni več upravičeno in zadevna oseba se nemudoma 
izpusti.
5. Pridržanje traja, dokler so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 in ko likor je to potrebno, da s e zagotovi 
uspešna odstranitev. Vsaka dr žava članica določi omejeno o bdobje pridržanja, ki n e sme p resegati 
šestih me secev.
6. Države č lanice ne smejo podaljšati obdobja iz odstavka 5, razen za omejeno o bdobje, ki v skladu 
z nacionalno z akono dajo ne sme p resegati dvanajst me secev, kadar o bstaja verjetnost, da b o postopek 
odstranitve kl jub vsem u streznim prizadevanjem t rajal dlje zaradi :
(a) nezadostnega sodelovanja zadevnega državljana tretje države, ali
4 ECLI:EU:C:2013 :533SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
(b) zamud pri pridobivanju potrebne dokumentacije iz tretjih dr žav.“
Nizozemska ureditev
7 Člen 2.1(1) splošnega zakona o upravi (Algemene wet bestuursrecht) določa, da i ma vsakdo pravico, da 
mu zaradi v arstva njegovih interesov v razmerjih z upravo pomaga ali ga zastopa pooblaščenec.
8 Člen 4.8(1) navedenega zakona določa, da u prava pred sprejetjem o dločbe, ki b o najbrž posegala 
v položaj zadevne osebe, ki n i predlagala sprejetja te odločbe, tej stranki omogoči, da s e izjasni, če 
navedena odločba temelji na elementih v zvezi z dejstvi in interesi, ki s e nanašajo na zadevno o sebo, 
in teh elementov ni posredovala zadevna oseba.
9 Člen 59(1), uvodni stavek in (a), zakona o tujcih iz leta 2000 ( Vreemdelingenwet 2000 , v nadaljevanju: 
Vw 2000 ) določa, da l ahko S taatssecretaris van Ve iligheid en Justitie tujca, ki n ezakonito prebiva, če to 
zahteva javni red ali javna varnost, pridrži zaradi n jegove p risilne odstranitve.
10 Člen 59(5) Vw 2000 d oloča, da t rajanje pridržanja iz odstavka 1 ne sme p resegati šestih me secev.
11 Odstavek 6 navedenega člena 59 d oloča, da s e sme o bdobje iz navedenega odstavka 5 podaljšati za 
dodatnih dvanajst me secev, kadar o bstaja verjetnost, da b o postopek odstranitve, kljub vsem u streznim 
prizadevanjem, zaradi n ezadostnega sodelovanja tujca ali ker potrebna dokumentacija iz tretjih držav še 
ni pridobljena, trajal dlje.
12 Člen 94(4) Vw 2000 d oloča, da R echtbank odloči, da j e tožba zoper ukrep p ridržanja utemeljena, če 
ugotovi, da j e ta uporabljen v nasprotju z Vw 2000 , ali če se po tehtanju vseh zadevnih interesov ne 
izkaže za razumno u temeljenega. V tem p rimeru Rechtbank odredi odpravo ukrepa.
13 Člen 106(1) Vw 2000 o mogoča Rechtbank, da t ujcu prisodi odškodnino, ki j o plača država članica, če 
odredi odpravo ukrepa odvzema prostosti ali če je odvzem p rostosti že odpravljen pred preizkusom 
predloga za odpravo tega ukrepa.
14 Odstavek 2 tega člena 106 V w 2000 d oloča, da s e odstavek 1 tega člena smiselno u porablja, če oddelek 
za upravne spore Raad v an State odredi odpravo ukrepa odvzema prostosti.
15 Člen 5.1a(1) uredbe iz leta 2000 o tujcih (Vreemdelingenbesluit 2000 ) določa, da s e lahko t ujca, ki 
prebiva nezakonito, če to zahteva javni red ali javna varnost, pridrži, če:
„(a)obstaja nevarnost pobega, ali
ali
b) se tujec izogiba ali ovira p ripravo vrnitve ali postopek odstranitve.“
Spora o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
16 Nizozemski organi so 24 . oktobra oziroma 11. novembra 2012 v okviru postopka o dstranitve p ridržali 
G. in R. Z odločbama z dne 19 . oziroma 29. aprila 2013 j e bilo njuno p ridržanje, zlasti zaradi 
nezadostnega sodelovanja zadevnih oseb pri odstranitvi, podaljšano z a obdobje, ki n e presega dvanajstih 
mesecev.
ECLI:EU:C:2013 :533 5SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
17 G. in R. sta vsak zase zoper zanju zadevni odločbi o podaljšanju vložila tožbo. Rechtbank Den Haag, 
prvostopenjsko sodišče, je s sodbama z dne 22 . in 24. maja 2013 u gotovilo kršitev p ravice do obrambe, 
vendar j e tožbi zavrnilo, ke r je ocenilo, da p osledica te kr šitve n i razglasitev n ičnosti odločb 
o podaljšanju. G. in R. sta zoper ti sodbi vložila pritožbo pri Raad v an State.
18 To sodišče me ni, da d ejansko s tanje v sporu o glavni stvari s pada n a področje uporabe Direktive 
2008 /115. Ravno t ako n aj ne bi bilo sporno, da j e bila pravica do obrambe kršena, ker zadevni osebi 
glede na pogoje, ki j ih določa nacionalno p ravo in ki s e obravnavajo v glavni stvari, pred sprejetjem 
odločb o podaljšanju nista bili pravilno z aslišani.
19 Pojasnjuje, da s odišča v skladu z nacionalnim p ravom odločajo o pravnih posledicah take kr šitve, pri 
čemer upoštevajo interes podaljšanja pridržanja, in torej niso zavezana ra zglasiti ničnost odločbe 
o podaljšanju, ki j e bila sprejeta, ne da b i bila zadevna oseba predhodno z aslišana, če je interes za 
ohranitev p ridržanja prednosten.
20 Vendar s e predložitveno s odišče sprašuje, ali je taka sodna praksa združljiva s pravom U nije. Pojasnjuje 
tudi, da n izozemsko p ravo določa, da p ristojni organi nimajo m ožnosti sprejeti no ve o dločbe, če 
nacionalno s odišče ugotovi, da j e treba odločbo o pridržanju ra zglasiti za nično i n zadevno o sebo 
nemudoma izpustiti.
21 Raad v an State je zato prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ti vprašanji:
„1.Ali to, da n acionalna uprava pri sprejemanju odločbe o podaljšanju v smislu člena 15(6) Direktive 
2008 /115 [ …] krši splošno n ačelo spoštovanja pravice do obrambe iz člena 41(2) [Listine], 
brezpogojno in ve dno p ovzroči odpravo pridržanja?
2. Ali navedeno n ačelo spoštovanja pravice do obrambe dopušča tehtanje interesov, pri ka terem s e 
poleg teže kršitve n avedenega načela in posledičnega posega v interese tujca upošteva tudi interes 
države članice, zaradi ka terega se sprejme p odaljšanje pridržanja?“
Predlog za sprejetje predhodne odločbe
Nujni postopek
22 Raad v an State je na podlagi določb zadnjega odstavka č lena 267 PD EU in člena 107 P oslovnika 
Sodišča predlagalo, naj se ta predlog za sprejetje predhodne odločbe obravnava po nujnem p ostopku 
predhodnega odločanja.
23 Predložitveno s odišče je ta predlog obrazložilo s tem, da j e zatrjevalo, da s ta državljana tretje države iz 
sporov v glavni stvari, ki j ih obravnava, pridržana in da n jun položaj spada n a področje uporabe določb 
naslova V Pogodbe DEU v zvezi z območjem s vobode, varnosti in pravice. Če bi bil odgovor na prvo 
vprašanje pritrdilen, bi bilo treba pridržanji takoj odpraviti. Nikalen odgovor na prvo vp rašanja pa bi 
pomenil, da j e tehtanje interesov dejansko m ogoče in da b i ga Raad v an State moralo izvesti in skrbno 
preučiti, ali je treba zaradi t ega tehtanja interesov pridržanji opraviti.
24 V zvezi s tem j e treba spomniti, prvič, da s e ta predlog za sprejetje predhodne odločbe nanaša na 
razlago Direktive 2008 /115, ki s pada v poglavje 3 naslova V Pogodbe. Torej ga je mogoče obravnavati 
po nujnem p ostopku p redhodnega odločanja iz člena 23a Statuta Sodišča Evropske u nije in člena 107 
Poslovnika.
6 ECLI:EU:C:2013 :533SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
25 Drugič, ugotoviti je treba, kot je poudarilo predložitveno s odišče, da j e tožečima strankama v postopku 
v glavni stvari d ejansko o dvzeta prostost in da j e lahko p osledica rešitve sporov o glavni stvari to, da j e 
treba ta odvzem p rostosti nemudoma odpraviti.
26 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je dr ugi senat Sodišča 11. julija 2013 p o opredelitvi generalnega 
pravobranilca na predlog sodnika p oročevalca ugodil predlogu predložitvenega sodišča, naj se ta 
predlog za sprejetje predhodne odločbe obravnava po nujnem p ostopku.
Vprašanji za predhodno odločanje
27 Predložitveno s odišče s svojima vp rašanjema, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je 
treba pravo U nije, podrobneje člen 15(2) in (6) Direktive 2008 /115, razlagati tako, da j e treba 
pridržanje nemudoma odpraviti, če se pri podaljšanju ukrepa pridržanja v okviru upravnega postopka 
krši pravica osebe, da s e izjasni, ali pa lahko n acionalno s odišče, pristojno z a presojo zakonitosti te 
odločbe o podaljšanju, to pridržanje ohrani, če ugotovi, da j e po opravljenem t ehtanju prisotnih 
interesov, še vedno u temeljeno.
28 Treba je ugotoviti, da p redložitveno s odišče v okoliščinah sporov, o katerih odloča, šteje za nesporno, 
da je bila pri sprejemanju odločb o podaljšanju pridržanja kršena pravica osebe, da s e izjasni. Sodišču 
zato v okviru tega nujnega postopka p redhodnega odločanja ni treba odločati o pogojih, v katerih je 
z vidika p rava U nije kr šena obveznost spoštovanja pravice osebe, da s e izjasni, ampak m ora 
predložitvenemu sodišču le navesti, katere posledice to pravo določa za tako kr šitev.
29 V zvezi s tem j e treba navesti, da D irektiva 2008 /115 v poglavju III, naslovljenem „Postopkovni 
varovalni ukrepi“, določa obliko, v kateri m orajo biti sprejete odločbe o odstranitvi, ki m orajo biti me d 
drugim izdane v pisni obliki ter obrazložene, in zahteva, da dr žave članice zagotovijo učinkovita pravna 
sredstva zoper te odločbe. Ta dir ektiva v poglavju IV v zvezi s pridržanjem z namenom o dstranitve 
med dr ugim v členu 15(2) določa,, da p ridržanje odredijo upravni ali sodni organi v pisnem a ktu, 
v katerem m orajo biti navedeni dejanski in pravni razlogi za odločbo o pridržanju, in opredeljuje 
pogoje za sodni pregled te odločbe, če jo sprejmejo upravni organi. Člen 15(2), zadnji pododstavek, 
Direktive 2008 /115 p oleg tega določa, da s e zadevnega državljana tretje države n emudoma izpusti, če 
pridržanje ni zakonito.
30 Poleg tega je treba navesti, da č eprav člen 15(6) te dir ektive d oloča, da s mejo dr žave č lanice, če so 
izpolnjeni določeni vsebinski pogoji, v skladu z nacionalno z akono dajo obdobje pridržanja z namenom 
odstranitve p odaljšati za omejeno o bdobje, ki v skladu z nacionalno z akono dajo ne sme p resegati 
dvanajstih me secev, ta določba ne vsebuje no benega postopkovnega pravila.
31 Ugotoviti je torej treba, da č eprav so avtorji Direktive 2008 /115 t ako n ameravali določiti podroben 
okvir z a jamstva, ki s o zagotovljena zadevnim dr žavljanom t retjih dr žav tako gl ede odločbe 
o odstranitvi kot glede odločb o pridržanju, pa nasprotno n iso določili, ali in v kakšnih pogojih je 
treba zagotoviti spoštovanje pravice teh dr žavljanov, da s e izjasnijo, niti posledic kr šitve te pravice, 
razen splošne zahteve o izpustitvi v primeru nezakonitega pridržanja.
32 V skladu z ustaljeno s odno p rakso je pravica do obrambe, ki z ajema pravico osebe, da s e izjasni, in 
pravico dostopa do spisa, ena od temeljnih pravic, ki s o sestavni del pravnega reda U nije in so zajete 
v Listini (glej v tem s mislu sodbo z dne 18. julija 2013 v združenih zadevah Komisija in dr ugi proti 
Kadi, C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, točki 98 in 99 ter navedena sodna praksa). Res je tudi, 
da s e spoštovanje te pravice zahteva, čeprav zakono daja, ki s e uporabi, izrecno n e določa take 
postopkovne zahteve ( glej v tem s mislu sodbo z dne 22. novembra 2012 v zadevi M., C-277/11, 
točka 86 in navedena sodna praksa).
ECLI:EU:C:2013 :533 7SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
33 Vendar j e Sodišče že odločilo, da t emeljne pravice, kot je spoštovanje pravice do obrambe, ne pomenijo 
absolutnih pravic, ampak so lahko o mejene, pod pogojem, da t e omejitve d ejansko u strezajo ciljem 
splošnega interesa, ki j ih zasleduje zadevni ukrep, in da gl ede na zasledovani cilj ne pomenijo 
pretiranega in nesprejemljivega posega, ki b i zadeval samo bistvo tako z agotovljenih pravic (sodba 
z dne 15. junija 2006 v zadevi Dokter in dr ugi, C-28/05, ZOdl. str. I-5431 , točka 75).
34 Poleg tega je treba obstoj kršitve p ravice do obrambe presojati glede na posebne okoliščine vsakega 
posameznega primera (glej v tem s mislu sodbo z dne 25. oktobra 2011 v zadevi Solvay proti Komisiji, 
C-110/10 P, ZOdl., str. I-10439 , točka 63), zlasti glede na vrsto zadevnega akta, okoliščine njegovega 
sprejetja in pravna pravila, ki u rejajo zadevno p odročje (zgoraj navedena sodba Komisija in dr ugi proti 
Kadi, točka 102 in navedena sodna praksa).
35 Obveznost spoštovanja pravice naslovnikov odločb do obrambe, ki p omem bno vp livajo na njihove 
interese, velja načeloma za organe dr žav članic, kadar s prejemajo ukrepe n a področju uporabe prava 
Unije. Kadar p ogojev, v katerih je ko t v tej zadevi treba zagotoviti spoštovanje pravice nezakonito 
prebivajočih dr žavljanov tretjih dr žav do obrambe, niti posledic kr šitve te pravice ne določa pravo 
Unije, te pogoje in te posledice določi nacionalno p ravo, pod pogojem, da s o ukrepi, sprejeti v zvezi 
s tem, enaki tistim, ki s o jih deležni posamezniki v primerljivem p oložaju po nacionalnem p ravu 
(načelo enakovrednosti) in praktično n e on emogočajo ali pretirano n e otežujejo izvajanja pravic, ki j ih 
podeljuje pravni red U nije (načelo učinkovitosti) (glej v tem s mislu me d dr ugim s odbi z dne 
18. decembra 2008 v zadevi Sopropé, C-349/07, ZOdl., str. I-10369 , točka 38, in z dne 19. maja 2011 
v zadevi Iaia in dr ugi, C-452/09, ZOdl., str. I-4043 , točka 16).
36 Vendar, čeprav države članice lahko d opuščajo izvajanje pravice teh državljanov do obrambe na podlagi 
enakih pravil kot veljajo za no tranje položaje, morajo biti ta pravila v skladu s pravom U nije in zlasti ne 
smejo ogrožati polnega učinka D irektive 2008 /115.
37 Države č lanice morajo torej upoštevati sodno p rakso v zvezi s spoštovanjem p ravice do obrambe in 
sistem D irektive 2008 /115, ko p ri izvajanju postopkovne avtonomije določajo pogoje, v katerih je treba 
zagotoviti spoštovanje pravice dr žavljanov tretjih dr žav, ki n ezakonito prebivajo, do obrambe, in 
posledice kršitve te pravice.
38 Glede vprašanj predložitvenega sodišča je treba spomniti, da v skladu s pravom U nije kršitev pravice do 
obrambe, zlasti pravice osebe, da s e izjasni, povzroči razglasitev n ičnosti odločbe, sprejete v zadevnem 
upravnem p ostopku, le, če bi bil rezultat tega postopka, v primeru, da t e kršitve n e bi bilo, drugačen 
(glej v tem s mislu me d dr ugim sodbe z dne 14. februarja 1990 v zadevi Francija proti Komisiji, 
C-301/87, Recueil, str. I-307, točka 31; z dne 5. oktobra 2000 v zadevi Nemčija proti Komisiji, 
C-288/96, Recueil, str. I-8237 , točka 101; z dne 1. oktobra 2009 v zadevi Foshan Shunde Yongjian 
Housewares & H ardware proti Svetu, C-141/08 P, ZOdl., str. I-9147 , točka 94, in z dne 6. septembra 
2012 , Storck proti UUN T, C-96/11 P, točka 80).
39 Iz tega izhaja, prvič, da v saka n epravilnost v zvezi z izvajanjem p ravice do obrambe v upravnem 
postopku p odaljšanja pridržanja dr žavljana tretje dr žave z namenom n jegove o dstranitve n e pomeni 
kršitve t e pravice. Drugič, posledica vsake kr šitve, zlasti pravice osebe, da s e izjasni, zato n i 
nezakonitost sprejete odločbe v smislu člena 15(2), zadnji pododstavek, D irektive 2008 /115, zaradi 
česar se zadevni državljan torej ne izpusti avtomatično.
40 Da bi se ugotovila taka n ezakonitost, mora namreč nacionalno s odišče, ko o ceni, da j e podana kršitev, 
ki zadeva pravico do obrambe, preveriti, ali bi lahko imel glede na dejanske in pravne okoliščine, ki s o 
specifične za obravnavano z adevo, zadevni upravni postopek dr ugačen rezultat, ke r bi zadevni 
državljani tretje države lahko u veljavljali elemente, ki b i utemeljevali odpravo njihovega pridržanja.
8 ECLI:EU:C:2013 :533SODBAZDNE10.9.2013 –ZADEVAC-383/13PPU
G.IN R.
41 To, da s e nacionalnemu sodišču ne bi priznalo take di skrecijske p ravice in da b i se zahtevalo, da v saka 
kršitev p ravice osebe, da s e izjasni, avtomatično p ovzroči razglasitev n ičnosti odločbe o podaljšanju 
pridržanja in njegovo odpravo, čeprav dejansko taka kr šitev n e bi vplivala na to odločbo o podaljšanju 
in čeprav bi bili izpolnjeni vsebinski p ogoji za pridržanje iz člena 15 D irektive 2008 /115, bi lahko 
ogrozilo polni učinek te dir ektive.
42 Na eni strani je treba namreč spomniti, da j e v skladu z uvodno izjavo 2 navedene dir ektive n jen cilj 
vzpostavitev u činkovite politike o dstranitev in repatriacije, ki t emelji na skupnih standardi h, da s e 
osebe vrnejo na human način in ob polnem s poštovanju njihovih temeljnih pravic in dostojanstva. 
Prav tako j e treba na podlagi uvodne izjave 13 t e dir ektive p ri uporabi prisilnih ukrepov gl ede 
uporabljenih ukrepov in zastavljenih ciljev izrecno u poštevati ne le načelo sorazmernosti ampak tudi 
načelo učinkovitosti.
43 Na dr ugi strani pa je odstranitev v seh dr žavljanov tretjih dr žav, ki n ezakonito prebivajo, v skladu 
s sistemom D irektive 2008 /115 p rednostna naloga dr žav članic (glej v tem s mislu sodbo z dne 
6. decembra 2011 v zadevi Achughbabian, C-329/11, ZOdl., str. I-12695 , točka 38).
44 Nadzor nacionalnega sodišča glede zatrjevane kršitve p ravice osebe, da s e izjasni v upravnem p ostopku 
sprejemanja odločbe o podaljšanju pridržanja v smislu člena 15(6) Direktive 2008 /115, mora torej glede 
na posebne dejanske in pravne okoliščine vsakega posameznega primera zajemati preverjanje, ali je bila 
zaradi p ostopkovnih kr šitev o sebam, ki s o se nanje sklicevale, dejansko o dvzeta m ožnost boljše 
obrambe in to v taki me ri, da b i lahko imel ta upravni postopek drugačen rezultat.
45 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da j e treba pravo Unije, 
podrobneje člen 15(2) in (6), Direktive 2008 /115, razlagati tako, da č e se pri podaljšanju ukrepa 
pridržanja v okviru upravnega postopka kr ši pravica osebe, da s e izjasni, nacionalno s odišče, pristojno 
za presojo zakonitosti te odločbe, ukrep p ridržanja odpravi le, če ugotovi, da j e, glede na vse dejanske 
in pravne okoliščine vsakega posameznega primera, ta kr šitev o sebi, ki s e nanjo sklicuje, dejansko 
odvzela možnost boljše obrambe in to v taki me ri, da b i lahko imel ta upravni postopek dr ugačen 
rezultat.
Stroški
46 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Pravo Un ije, podrobneje člen 1 5(2) in (6) Direktive 2 0 0 8 / 1 1 5 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta 
z dne 1 6. decembra 2 0 0 8 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za v r ačanje 
nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, je treba razlagati tako, da če se pri podaljšanju 
ukrepa pridržanja v okviru upravnega p ostopka krši pravica osebe, da se izjasni, nacionalno 
sodišče, pristojno za presojo z akonitosti te o dločbe, ukrep pridržanja odpravi le, če ugotovi, da 
je, glede n a vse de janske in pravne okoliščine vsakega p osameznega p rimera, ta kršitev osebi, ki 
se nanjo sklicuje, de jansko odv zela m ožnost boljše obrambe in to v taki meri, da bi lahko imel 
ta upravni postopek d rugačen rezultat.
Podpisi