Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE  
E. SHARPSTON,  
predstavljeni 22. marca 2018 1  
Zadeva C-1 0 0 / 1 7 P 
Gul Ahmed Textile Mills Ltd 
proti 
Svetu E v ropske unije 
„Pritožba – Damping – Uvoz bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Pakistana – Nadaljnji obstoj 
pravnega interesa – Vpliv dogodkov, do katerih pride med postopkom – Razlogi, ki upravičujejo tak 
interes – Dokazno breme“ 
1. Ta zadeva se nanaša na pritožbo, ki jo je vložila družba Gul Ahmed Textile Mills Ltd (v 
nadaljevanju: Gul Ahmed), s katero Sodišču predlaga, naj v celoti razveljavi sodbo Splošnega sodišča 
z dne 15. decembra 2016 , Gul Ahmed Textile Mills/Svet (T-199/04 RENV) 2. S to sodbo je Splošno 
sodišče zavrnilo tožbo družbe Gul Ahmed za razglasitev ničnosti Uredbe Sveta (ES) št. 397/2004 z dne 
2. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila 
s poreklom iz Pakistana. 3 
2. V tej zadevi se postavlja pomem bno vprašanje, kaj pomeni nadaljnji obstoj pravnega interesa. 
Sodišče bo imelo priložnost presoditi, ali lahko predlagana razveljavitev ob upoštevanju pravnih in 
dejanskih položajev, ki lahko nastanejo, temu pritožniku prinese korist. Splošneje, Sodišče ima 
priložnost razviti svojo sodno prakso o nekaterih postopkovnih vidikih v zvezi s presojo tega interesa, 
zlasti o dokaznem bremenu in procesnih pravicah pritožnika oziroma tožeče stranke. 
Dejansko in pravno ozadje 
3. Družba Gul Ahmed je pakistansko podjetje, ki proizvaja in izvaža bombažno posteljno perilo 
v Evropsko unijo. 
4. Evropska komisija je 4. novembra 2002 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom takih 
proizvodov v Evropsko unijo. 
5. Svet je 2. marca 2004 na podlagi rezultatov te preiskave sprejel Uredbo št. 397/2004 o uvedbi 
protidampinških dajatev v višini 13,1 % za uvoz bombažnega posteljnega perila s poreklom iz 
Pakistana, ki se uvršča pod oznake kombinirane nomenklature, določene v tej uredbi. 
1 Jezik postopka: angleščina.  
2 Neobjavljena, EU:T:2016 :740 (v nadaljevanju: izpodbijana sodba).  
3 UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 50, str. 26 (v nadaljevanju: Uredba št. 397/2004 ali sporna uredba).  
SL 
ECLI:EU:C:2018 :214 1 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
6. Po preiskavi v zvezi s pregledom, ki je bila opravljena v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) 
št. 384/96 4, je bila Uredba št. 397/2004 spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 695/2006 5. V tej uredbi je 
bila stopnja dokončne protidampinške dajatve za bombažno posteljno perilo, ki ga proizvaja družba 
Gul Ahmed, določena na 5,6 %. 
7. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je tako določena dokončna protidampinška dajatev 
prenehala veljati 4. marca 2009 , torej pet let po njeni uvedbi. 
8. Družba Gul Ahmed je 28. maja 2004 pri Splošnem sodišču vložila tožbo za razglasitev ničnosti 
Uredbe št. 397/2004 v delu, v katerem se je ta uredba nanašala nanjo. 
9. Družba Gul Ahmed je v tožbi navedla pet tožbenih razlogov. Z drugim tožbenim razlogom je trdila 
zlasti, da je Svet pri izračunu normalne vrednosti storil očitno napako pri presoji ter kršil 
člen 2(3) in (5) ter člen 18(4) osnovne uredbe in protidampinškega sporazuma 6. S tretjim tožbenim 
razlogom je poleg tega trdila, da so bili s prilagoditvijo povračila, ki se je uporabljala pri primerjavi 
normalne vrednosti in izvozne cene, kršeni člen 2(10) osnovne uredbe, protidampinški sporazum in 
obveznost obrazložitve iz člena 296 PDEU. 
10. Splošno sodišče je s sodbo z dne 27. septembra 2011 , Gul Ahmed Textile Mills/Svet (T-199/04) 7, 
ugodilo tretjemu delu petega tožbenega razloga 8 in brez preučitve drugih tožbenih razlogov razglasilo 
ničnost sporne uredbe v delu, v katerem se je nanašala na tožečo stranko. 
11. Svet, ki ga je podprla Komisija, se je pritožil in Sodišču predlagal, naj to sodbo razveljavi. 
12. To sodišče je s sodbo z dne 14. novembra 2013 , Svet/Gul Ahmed Textile Mills (C-638/11 P) 9, 
v celoti razveljavilo sodbo v zadevi T-199/04 in zadevo vrnilo v odločanje Splošnemu sodišču, pri 
čemer je pridržalo odločitev o stroških. 
13. Na Splošnem sodišču je 26. novembra 2015 potekala obravnava v zadevi T-199/04 RENV. Svet, ki 
ga je podprla Komisija, je na obravnavi trdil, da družba Gul Ahmed nima več pravnega interesa. 
14. Instituciji sta v podkrepitev tega stališča navedli, da so protidampinške dajatve, naložene s sporno 
uredbo, prenehale veljati 2. marca 2009 , tako da se te dajatve ne uporabljajo več za izvoz zadevnega 
proizvoda. Navedli sta tudi, da je v skladu s členom 46 Statuta Sodišča 1. maja 2014 10 potekel rok za 
vložitev odškodninske tožbe za škodo, ki je nastala zaradi uporabe teh dajatev, in da je v skladu 
s carinskim zakonikom Unije zastarala tudi pravica do povračila protidampinških dajatev. 11 Trdili sta, 
da predlagana razglasitev ničnosti družbi Gul Ahmed zato ne more več koristiti. 
15. Splošno sodišče je družbi Gul Ahmed določilo rok dveh tednov od datuma obravnave za 
predložitev stališč (z dokaznimi listinami, ki bi lahko potrdile nadaljnji obstoj njenega pravnega interesa 
v zadevi, o kateri se odloča) o navedenem ugovoru nedopustnosti. 
4 Uredba z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškem u uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 11, zvezek 10, str. 45, v nadaljevanju: osnovna uredba). 
5 Uredba z dne 5. maja 2006 o spremem bah Uredbe št. 397/2004 (UL 2006 , L 121, str. 14). 
6 Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, 
str. 189) iz Priloge 1A k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, 
str. 82). 
7 Neobjavljena, EU:T:2011 :535. 
8Ta tožbeni razlog se je nanašal na to, da Svet domnevno ni preučil, ali je bila z nekaterimi dejavniki prekinjena vzročna zveza med dampinškim 
uvozom in škodo, ki je nastala industriji EU. 
9 EU:C:2013 :732. 
10 To je pet let po dogodku, ki je privedel do nastale škode. 
11 V skladu s členom 121(1)(a) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL 
2013 , L 269, str. 1) je treba zahtevek za povračilo predložiti v treh letih od dne obvestila o carinskem dolgu. 
ECLI:EU:C:2018 :214 2 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
16. Družba Gul Ahmed je z dopisom z dne 10. decembra 2015 predložila svoja stališča in trdila, da je 
ohranila pravni interes. Navedla je teh pet razlogov: prvič, interes, da ji Svet povrne stroške postopka, 
drugič,možnost, da v prihodnosti vložitožbo zaradi škode, ki je nastala, ker sodišča EU niso odločila 
v razumnem roku, tretjič,možnost, da pridobi povračilo za plačano dokončno protidampinško dajatev, 
četrtič, interes, da se prepreči podobna nezakonitost v prihodnosti, in petič, priložnost, da 
v prihodnosti vložitožbo zaradi škode, ki je nastala zaradi sporne uredbe. 
17. Komisija in Svet sta z dopisoma z dne 6. in 20. januarja 2016 predložila svoja stališča. Splošnemu 
sodišču sta v bistvu predlagala, naj zavrne trditve družbe Gul Ahmed in odloči, da je to podjetje 
izgubilo interes za nadaljevanje postopka. Zato naj ne bi bilo treba odločati. 
Izpodbijana sodba in pritožba 
18. Splošno sodišče je v sodbi z dne 15. decembra 2016 v zadevi Gul Ahmed Textile Mills/Svet 
(T-199/04 RENV) menilo, da, prvič, domnevni interes, da Svet povrne stroške postopka, drugič, 
domnevna možnost, da se v prihodnosti vložitožba zaradi škode, ki je nastala, ker sodišča EU niso 
odločila v razumnem roku, tretjič, domnevni interes, da se prepreči podobna nezakonitost 
v prihodnosti, in četrtič, domnevni interes za povrnitev ugleda družbe Gul Ahmed ne upravičujejo 
pravnega interesa te družbe. Menilo je tudi, petič, da domnevna možnost, da ta družba pridobi 
povračilo za plačano dokončno protidampinško dajatev, upravičuje tak interes, vendar le v zvezi 
s prvim, četrtim in petim tožbenim razlogom. 12 
19. Splošno sodišče je zato razsodilo, da ni treba odločati o drugem in tretjem tožbenem razlogu, ter je 
preučilo le prvi, četrti in peti tožbeni razlog. Sklenilo je, da so zadnjenavedeni tožbeni razlogi 
neutemeljeni, zato je tožbo v celoti zavrnilo. 
20. Družba Gul Ahmed Sodišču s pritožbo predlaga, naj razveljavi izpodbijano sodbo in vsebinsko 
odloči o vseh tožbenih razlogih ali, podredno, zadevo vrne Splošnemu sodišču v ponovno vsebinsko 
odločanje. Navaja dva pritožbena razloga. 
21. Prvič, družba Gul Ahmed trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker je menilo, da 
nima več pravnega interesa, kar zadeva drugi in tretji tožbeni razlog iz tožbe, ter da navedeno sodišče 
ni ustrezno obrazložilo tega mnenja. Drugič, družba Gul Ahmed navaja vrsto argumentov, na podlagi 
katerih trdi, da je Splošno sodišče storilo različne napake pri uporabi prava, ker je zavrnilo prva dva 
dela petega tožbenega razloga. 
22. Svet in Komisija Sodišču predlagata, naj pritožbo zavrže kot nedopustno ali, podredno, jo zavrne 
kot neutemeljeno. 
23. Na obravnavi 25. januarja 2018 so družba Gul Ahmed, Svet in Komisija podali ustna stališča. 
24. Kot je zahtevalo Sodišče, se bom v teh sklepnih predlogih omejila na preučitev prvega pritožbenega 
razloga. 
12 Ugotavljam, da seznam tožbenih razlogov, ki ga je preučilo Splošno sodišče, ni povsem enak seznamu tožbenih razlogov, ki mu ga je predložila 
družba Gul Ahmed. K tej neskladnosti se bom vrnila v nadaljevanju teh sklepnih predlogov (glej točki 103 in 107 spodaj). 
ECLI:EU:C:2018 :214 3 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
Presoja 
Splošne pripombe v zvezi s pojmom pravnega interesa 
25. V zvezi z zahtevo glede pravnega interesa za razglasitev ničnosti, kot jo v izpodbijani sodbi razlaga 
Splošno sodišče, velja strogo merilo. Če se upošteva razlogovanje Splošnega sodišča, bi morala družba 
Gul Ahmed za izpolnitev tega merila ne le vložiti tožbo za razglasitev ničnosti, temve č bi morala 
vložiti tudi tožbo za povrnitev škode, ki jo je povzročila ta uredba, in pred pristojnimi nacionalnimi 
organi sprožiti postopek za povračilo protidampinških dajatev, ki jih je plačala v različnih obdobjih. 
26. Uredba, za katero je družba Gul Ahmed predlagala razglasitev ničnosti, je sčasoma prenehala veljati 
in kakršen koli predlog v zvezi z odškodnino ali povračilom dajatev je zastaral. Ali je družba Gul 
Ahmed kljub temu ohranila pravni interes za razglasitev ničnosti? 
27. Menim, da mora biti tožeča stranka v takem položaju v resnici razumna in preudarna. Povedano 
drugače, pozorna mora biti na spremem be svojega pravnega položaja skozi čas in sprejeti dodatne 
ukrepe, ki so morda nujni za ohranitev njenega pravnega interesa. Če tega ne stori, bi lahko tožena 
stranka uspešno izpodbijala nadaljnji obstoj njenega pravnega interesa. 
28. Uspešna tožba za razglasitev ničnosti je s tega vidika bistveni pogoj za povračilo nastale škode. 
Vendar v večini primerov sama po sebi ne bo odpravila te škode. Za to je potrebna odškodninska 
tožba. To ne pomeni, da je prva tožba (tožba za razglasitev ničnosti) odvisna od odškodninske tožbe. 
Ločena, vendar kljub temu medsebojno povezana narava teh dveh postopkov v nasprotju z navedbami 
družbe Gul Ahmed ne izkrivlja sistema pravnih sredstev, ki so posameznikom na voljo na podlagi 
Pogodbe. 
29. Pogoji za dopustnost sodbe za razglasitev ničnosti so določeni v členu 263 PDEU. Ti med drugim 
zahtevajo, prvič, da imajo akti, za katere se predlaga razglasitev ničnosti, „pravni[…]učin[ek] za tretje 
osebe“, drugič, da pri tožeči stranki obstaja procesno upravičenje, ker se akt neposredno in posamično 
nanaša nanjo, ter tretjič,da setožba vloži v roku, ki je določen v tem členu. 13 V obravnavani zadevi ni 
mogoče dvomiti, da je prvo od teh meril izpolnjeno, kar zadeva Uredbo št. 397/2004 . Kar zadeva drugo 
merilo, se v nobeni fazi ni izpodbijala trditev, da se Uredba št. 397/2004 neposredno in posamično 
nanaša na družbo Gul Ahmed. V sporni uredbi je družba Gul Ahmed namreč navedena med 
pakistanskimi proizvajalci, zoper katere je bila uvedena protidampinška preiskava, in ta družba 
potrjuje, da je bil za uvoz njenih proizvodov v Evropsko unijo naložen visok znesek dajatev. Kar 
zadeva tretje merilo, ni sporno, da je družba Gul Ahmed tožbo za razglasitev ničnosti vložila v roku, 
ki je določen v členu 263 PDEU. 
30. Vendar izpolnjevanje vseh pogojev iz člena 263 PDEU ni dovolj. V skladu z ustaljeno sodno prakso 
je tožba za razglasitev ničnosti, ki jo vloži fizična ali pravna oseba, dopustna le takrat, kadar ima ta 
oseba interes za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. Razglasitev ničnosti tega akta mora imeti sama 
po sebi pravne posledice, tako da lahko ta tožba – če je uspešna – osebi, ki jo je vložila, prinese 
ugodnost. 14 Ni sporno, da je družba Gul Ahmed ob vložitvi tožbe za razglasitev ničnosti to zahtevo 
izpolnjevala. 
13 Glej prvi, četrti in zadnji odstavek člena 263 PDEU.  
14 Sodba z dne 17. septembra 2015 , Mory in drugi/Komisija (C-33/14 P, EU:C:2015 :609, točka 55).  
ECLI:EU:C:2018 :214 4 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
31. Čeprav zahteva po takem interesu ni določena v členu 263 PDEU, gre za pogoj dopustnosti, ki ga 
sodišča EU analizirajo ločeno od pogojev iz navedene določbe. 15 Temelji na splošni teoriji procesnega 
prava, ki je skupna državam članicam, katere namen je preprečiti, da bi se „v javnem interesu“ 
sprožilo veliko število sporov, zaradi česar bi se tožba za razglasitev ničnosti lahko spremenila v obliko 
actio popularis. 
32. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora pravni interes tožeče stranke ob upoštevanju predmeta 
tožbe obstajati ob vložitvi tožbe (sicer bo tožba nedopustna) in mora biti podan do razglasitve končne 
odločitve, sicer se postopek ustavi. 16 Interes mora biti obstoječ in dejanski. 17 
33. Uredba št. 397/2004 je prenehala veljati 4. marca 2009 . Vendar to ne pomeni, da je ta postopek 
brezpredmeten, saj je imelo prenehanje veljavnosti učinek ex nunc in njegovi rezultati tako niso bili 
enakovredni tistim, ki bi jih načeloma imela razglasitev ničnosti. 18 
34. Iz sodne prakse je razvidno, da ni nujno, da interes tožeče stranke preneha, če izpodbijani akt nima 
več nobenega učinka za prihodnost. 19 Če sporni akt med postopkom preneha učinkovati, mora Sodišče 
pravni interes tožeče stranke presojati in concreto, pri tem pa upoštevati zlasti posledice domnevne 
nezakonitosti in naravo domnevno nastale škode. 20 Ta interes je mogoče upravičiti s sklicevanjem na 
škodo, za katero tožeča stranka meni, da bi ji lahko nastala v prihodnosti. Zadevna škoda je lahko 
v različnih oblikah, na primer neželena naložitev novih dajatev, zmanjšanje poslovnih priložnosti in 
omejitve za razvoj morebitnih novih proizvodov. 
35. Splošno sodišče je v izpodbijani sodbi menilo, da je pravni interes družbe Gul Ahmed med 
postopkom prenehal, kar zadeva nekatere dele njene tožbe, zlasti drugi in tretji tožbeni razlog. 
36. Ali bi bilo legitimno, da bi pojem pravnega interesa razlagali tako, da lahko ugasne zgolj zaradi 
pretečenega časa, s tem pa ugasne tudi pravica tožeče stranke, da njen primer preuči sodišče? 
37. Ta pristop načeloma zavračam. 
38. Taka razlaga bi pomenila, da bi lahko dolžina postopka, na katero tožeča stranka načeloma nima 
vpliva, 21 izničila njeno pravico do pravnega sredstva. Glede na dolžino postopka bi lahko vodila do 
naključnih neenakosti pred zakono m. Tožene stranke bi lahko spodbudila k uporabi taktik za 
zavlačevanje, da bi otežile pravni pregled. 
15 Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca P. Mengozzija v zadevi Mory in drugi/Komisija (C-33/14 P, EU:C:2015 :409, točka 23). 
16 Sodbi z dne 24. junija 1986 , AKZO Chemie in AKZO Chemie UK/Komisija (53/85, EU:C:1986 :256, točka 21), in z dne 17. septembra 2015 , 
Mory in drugi/Komisija (C-33/14 P, EU:C:2015 :609, točka 57). V okviru pritožbe glej tudi sodbi z dne 19. oktobra 1995 , Rendo in 
drugi/Komisija (C-19/93 P, EU:C:1995 :339, točka 13), in z dne 7. junija 2007 , Wunenburger/Komisija (C-362/05 P, EU:C:2007 :322, točka 42, 
v nadaljevanju: Wunenburger). 
17 Glej v tem smislu sodbi z dne 17. septembra 2009 , Komisija/Koninklijke FrieslandCampina (C-519/07 P, EU:C:2009 :556, točka 65), in z dne 
26. februarja 2015 , Planet/Komisija (C-564/13 P, EU:C:2015 :124, točka 34). 
18 Sodbi z dne 27. junija 2013 , Xeda International in Pace International/Komisija (C-149/12 P, neobjavljena, EU:C:2013 :433, točka 32), in z dne 
23. decembra 2015 , Parlament/Svet (C-595/14, EU:C:2015 :847, točka 23). 
19 Glej v tem smislu sodbo z dne 1. oktobra 1998 , Langnese-Iglo/Komisija (C-279/95 P, EU:C:1998 :447), v kateri je Sodišče menilo, da zaradi 
prenehanja veljavnosti izpodbijanega akta rešitev spora ni nič manj zaželena, kar zadeva zakonitost in obseg njegovih določb, zato da se določijo 
njegovi pravni učinki v obdobju do prenehanja veljavnosti (točka 71). V istem smislu se lahko interes ohrani, čeprav je izpodbijani akt zastarel 
(Wunenburger, točke od 41 do 62), razveljavljen (sodba z dne 12. decembra 2006 , Organisation des Modjahedines du peuple d’Iran/Svet, 
T-228/02, EU:T:2006 :384, točki 34 in 35) ali nadomeščen (sodba z dne 7. oktobra 2009 , Vischim/Komisija, T-420/05, EU:T:2009 :391, odstavki 
od 58 do 63), se ne uporablja več (sodba z dne 26. aprila 1988 , Apesco/Komisija, 207/86, EU:C:1988 :200, točka 16) ali je v celoti izvršen in je 
tako že povzročil vseučinke (sodba z dne 24. junija 1986 , AKZO Chemie in AKZO Chemie UK/Komisija, 53/85, EU:C:1986 :256, točka 21). 
20 Sodba z dne 23. decembra 2015 , Parlament/Svet (C-595/14, EU:C:2015 :847, točka 18 in navedena sodna praksa). 
21 Razen skoraj dveletnega obdobja, ko je bil postopek na prošnjo tožeče stranke prekinjen (od 15. oktobra 2004 do 7. septembra 2006 ), družba 
Gul Ahmed v obravnavani zadevi ni odgovorna za čas, ki je pretekel. 
ECLI:EU:C:2018 :214 5 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
39. To bi pomenilo sprejetje tega, da so akti institucij, ki imajo časovno omejene učinke in prenehajo 
veljati po vložitvi tožbe za razglasitev ničnosti, vendar preden lahko sodišče izda ustrezno sodbo, 
izvzeti iz sodnega nadzora sodišča EU. 22 
40. Sodišče je v prelomni zadevi Les Verts/Parlament 23 navedlo, da je Evropska unija skupnost, ki 
temelji na pravu, saj se niti države članice niti institucije ne morejo izogniti nadzoru skladnosti svojih 
aktov s temeljno ustavno listino, to je Pogodbo, in pravom, ki iz nje izhaja. 24 
41. Opisani položaj ne bi bil združljiv s sodno prakso in namenom člena 263 PDEU, v skladu s katerim 
sodišče EU nadzira zakonitost aktov institucij s pravnim učinkom za tretje osebe. 25 
42. Vprašanje pravnega interesa je torej ustavnega pomena in ga je treba umestiti v širši okvir temeljne 
pravice do učinkovitega sodnega varstva, ki je določena v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih 
pravicah. 26 
43. Menim, da so vsi ti elementi v prid široki razlagi pojma pravnega interesa. 27 
44. Zavračam trditev Sveta in Komisije, da bi lahko tožba za razglasitev ničnosti zaradi take razlage 
postala actio popularis. V nacionalnih sistemih številnih držav članic bi lahko ozka razlaga interesa 
namreč varovala pravosodni sistem pred velikim številom sporov. 28 Vendar je v procesnem pravu EU 
pojem podprt s strogimi pogoji v zvezi s procesnim upravičenjem iz člena 263 PDEU. 
45. Enako kot generalni pravobranilec M. Bobek menim, da se obstoj „pravnega interesa“ ne sme 
prirejati, da bi se zagotovila neka raven pravnih sporov. 29 Nasprotno, za izpolnitev te zahteve je 
potrebna demokratična razlaga ob upoštevanju človekovih pravic. 30 Strinjam se tudi z generalno 
pravobranilko J. Kokott, ki je bila proti pretiranim zahtevam za ugotovitev interesa, kadar so strogi 
pogoji drugega ali tretjega primera iz člena 263, četrti odstavek, PDEU že izpolnjeni. 31 
46. Pri ugotavljanju obstoja pravnega interesa je odločilno, ali je ob uspehu na sodiščih EU mogoča 
osebna korist ali ugodnost. Toda to merilo je morda preveč subjektivno in nestanovitno, saj ne določa 
jasnega praga ali merila za zahtevani pozitivni učinek, ki ga mora imeti uspeh na sodišču za položaj 
tožeče stranke. 32 
47. Interes je mogoče presojati le konkretno za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevajo vse 
posledice, ki bi jih razglasitev ničnosti izpodbijanega akta lahko imela za posamezni položaj tožeče 
stranke. Generalni pravobranilec N. Wahl je v tem okviru navedel, da si Sodišče prizadeva za ne 
preveč ozko razlago nadaljnjega obstoja interesa. 33 Strinjam se tudi z mnenjem, ki ga je izrazil že 
22 Glej sodbo z dne 18. marca 2009 , Shanghai Excell M&E Enterprise in Shanghai Adeptech Precision/Svet (T-299/05, EU:T:2009 :72, točka 56, 
v nadaljevanju: Shanghai Excell). 
23 Sodba z dne 23. aprila 1986 (294/83, EU:C:1986 :166, točka 23, v nadaljevanju: Les Verts). 
24 Naj navedem tudi, da je znano mnenje Sodišča iz zadeve Les Verts, in sicer da je „Pogodba […] oblikovala popoln sistem pravnih sredstev in 
postopkov, ki Sodišču omogočajo nadzor nad zakonitostjo aktov, ki so jih sprejele institucije“ (glej točko 23 te sodbe, moj poudarek). 
25 Kot je Splošno sodišče pravilno poudarilo v sodbi Shanghai Excell, točka 57. 
26 UL 2010 , C 83, str. 389 (v nadaljevanju: Listina). 
27 Sodišče je ta velikodušni pristop uporabilo v številnih primerih. Sodba z dne 17. aprila 2008 , Flaherty in drugi/Komisija (C-373/06 P, 
C-379/06 P in C-382/06 P, EU:C:2008 :230), je pomem ben primer. Eden od komentatorjev meni, da gre za „liberalen pristop, ki je v prid 
dostopu do sodišča“. Glej Van Raepenbusch, S., „Le recours en annulation“.v: Les recours des particuliers devant le juge de l’Union européenne, 
Bruselj, Bruylant, 2012 , str. 47. 
28 Glej točko 31 zgoraj. 
29 Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca M. Bobka v zadevi Binca Seafoods/Komisija (C-268/16 P, EU:C:2017 :444, točka 95). 
30 Glej Renaudie, O., L’intérêt à agir devant le juge administratif, Pariz, Berger-Levrault, 2015 , str. 43, ki opozarja, da je treba zahtevo po pravnem 
interesu „razlagati demokratično“ in jo „ponovno preučiti z vidika človekovih pravic“. 
31 Glej v tem smislu sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Telefónica/Komisija (C-274/12 P, EU:C:2013 :204, točka 86). 
32 Mariatte, F., Ritleng, D., Contentieux de l’Union européenne 1, Annulation, exception d’illégalité, Pariz, Lamy, 1998 , str. 108. 
33 Glej v tem smislu njegove sklepne predloge v zadevi Komisija/Hansestadt Lübeck (C-524/14 P, EU:C:2016 :693, točka 38). 
ECLI:EU:C:2018 :214 6 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
generalni pravobranilec M. Bobek, da se od tožeče stranke za dokazovanje interesa ne bi smelo 
zahtevati več kot to, da prima facie dokaže negativni učinek izpodbijanega akta nanjo (z navedbo 
obstoja osebne koristi od razglasitve ničnosti akta). 34 Če bi presegli ta dokazni standard , bi morala 
tožeča stranka morda dokazati nemogoče. 35 
48. V zvezi s tem stopnja verjetnosti ali možnosti za pridobitev ugodnosti ne bi smela imeti posebej 
pomem bne vloge. 36 Prav tako ne bi smel biti upošteven obseg morebitne ugodnosti. Zlasti kadar je 
ugodnost odvisna od nadaljnje odškodninske tožbe, sodišči EU ne bi smeli preučiti vsebine take tožbe 
in možnosti njenega uspeha. Tožečo stranko bi bilo treba izločiti le, čeje možnost za pridobitev 
ugodnosti v prihodnosti povsem hipotetična in negotova, 37 medtem ko bo prihodnja ugodnost, za 
katero bi bilo razumno mogoče pričakovati, da bo verjetno pridobljena pri običajnem poteku 
dogodkov, upravičila pravni interes. 38 
49. Menim, da uporaba širokega pristopa ne bo privedla do položaja, v katerem bo Sodišče izdajalo 
svetovalna mnenja o splošnih ali hipotetičnih vprašanjih. 39 Prav tako Sodišče iz razlogov v zvezi 
zučinkovitim izvajanjem sodne oblasti, ekono mičnostjo postopka ali smotrnostjo ne bi smelo 
uporabljati „govorice dopustnosti“, da mu primera ne bi bilo treba preučiti vsebinsko. 40 Četožeča 
stranka ob vložitvi tožbe prikaže zadosten pravni interes, kot je v obravnavani zadevi storila družba Gul 
Ahmed, bi moralo Sodišče zelo previdno preučiti trditev, da je pozneje ta interes izgubila. 
50. Ob upoštevanju navedenega bom zdaj preučila, ali ima družba Gul Ahmed še vedno pravni interes. 
Dopustnost pritožbe 
51. Svet Sodišču predlaga, naj razne dele pritožbe razglasi za nedopustne, saj se v njih v bistvu predlaga 
ponovna preučitev dejanskih ugotovitev Splošnega sodišča, prav tako pa se ponavljajo tožbeni razlogi, 
ki so se uveljavljali pred navedenim sodiščem. 
52. Res je, da pritožba ni vedno jasna in je – kot pravilno ugotavlja Svet – včasih omejena na trditve, ki 
so že bile predložene Splošnemu sodišču. 41 
34 Glej njegove sklepne predloge v zadevi Binca Seafoods/Komisija (C-268/16 P, EU:C:2017 :444, točka 93).  
35 Povedano drugače, probatio diabolica. Glej v tem smislu sodbo z dne 11. aprila 2013 , Mindo/Komisija (C-652/11 P, EU:C:2013 :229, točka 50).  
36 Sodišča EU so se v nekaterih primerih sklicevala na to merilo, vendar iz njega niso izpeljala posebnih posledic. Glej na primer sklep z dne  
6. julija 2011 , Petroci/Svet (T-160/11, neobjavljen, EU:T:2011 :334, točka 23). 
37 Lenaerts, K., Maselis, I., Gutman, K., EU Procedural Law, Oxford University Press, 2014 , str. 360. Glej tudi sodbe z dne 19. julija 2012 , 
Svet/Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group (C-337/09 P, EU:C:2012 :471, točka 50); z dne 21. januarja 1987 , Stroghili/Računsko sodišče 
(204/85, EU:C:1987 :21, točka 11), in z dne 30. aprila 1998 , Cityflyer Express/Komisija (T-16/96, EU:T:1998 :78, točka 30). 
38 Splošno sodišče je v okviru protidampinških dajatev to merilo pogosto razlagalo široko. Glej na primer sodbi z dne 29. junija 2000 , Medici 
Grimm/Svet (T-7/99, EU:T:2000 :175, točke od 54 do 56), in z dne 28. februarja 2017 , Canadian Solar Emea in drugi/Svet (T-162/14, 
neobjavljena, EU:T:2017 :124, točka 47). 
39 Glej Van Raepenbusch, S., „Le recours en annulation“,v: Les recours des particuliers devant le juge de l’Union européenne, Bruselj, Bruylant, 
2012 , str. 47. Glej tudi sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v združenih zadevah Italija/Komisija (C-138/03, C-324/03 in 
C-431/03, EU:C:2005 :387, točka 41), in sklepne predloge generalnega pravobranilca P. Mengozzija v zadevi Mory in drugi/Komisija (C-33/14 P, 
EU:C:2015 :409, točka 28). 
40 Glej v tem smislu Wicker, G., ‚La légitimité d’intérêt à agir‘, „Études sur le droit de la concurrence et quelques thèmes fondamentaux: mélanges 
en l’honneur“, Yves Serra, Dalloz, 2006 , str. 460. 
41 Kljub ugotovitvi, da je v odstavkih od 42 do 60 izpodbijane sodbe prišlo do napačne uporabe prava, je družba Gul Ahmed pri vprašanju o tej 
zadevi na obravnavi potrdila, da se njena pritožba dejansko nanaša le na odstavke 49 in od 55 do 60. 
ECLI:EU:C:2018 :214 7 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
53. Ob tem pa je jasno, da družba Gul Ahmed izpodbija to, kako je Splošno sodišče razlagalo in 
uporabilo pravo EU, zato se pravna vprašanja, obravnavana na prvi stopnji, lahko ponovno obravnavajo 
v pritožbi. 42 Poleg tega se družba Gul Ahmed, čeprav na splošno, sklicuje na nezadostno obrazložitev 
navedenega sodišča. To je samo po sebi pravno vprašanje in se kot tako sme uveljavljati v okviru 
pritožbe. 43 
54. Prav tako Sodišče ni zavezano upoštevati samo trditev strank, ampak lahko, če je ustrezno, poleg 
teh trditev pri navedenih dejstvih uporabi pravna pravila, ki so upoštevna za rešitev spora, saj bi sicer 
svojo odločitev v nekaterih okoliščinah morda moralo opreti na napačne pravne ugotovitve. 44 
55. Zato predlagam, naj to sodišče preuči utemeljenost trditev, ki jih navaja družba Gul Ahmed, 
kolikor se nanašajo na pravna vprašanja, ter ne ovrže ugotovitev Splošnega sodišča in presoj dejstev, ki 
jih je to opravilo. 45 
Postopkovni vidiki v zvezi z domnevno neohranitvijo pravnega interesa 
56. Družba Gul Ahmed trdi, da se na člen 129 Poslovnika Splošnega sodišča, v skladu s katerim je 
treba interes prikazati ob vložitvi tožbe, ni mogoče sklicevati, da bi od tožeče stranke to zahtevali 
pozneje. Četožeča stranka ob vložitvi tožbe prikaže interes, naj ji tako med postopkom ne bi bilo 
treba dokazovati njegovega nadaljnjega obstoja. 
57. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora tožeča stranka dokazati svoj pravni interes. 46 Prav tako 
lahko Sodišče v skladu z ustaljeno sodno prakso v kateri koli fazi postopka odloči, ali je tožeča stranka 
ohranila pravni interes, in sicer na zahtevo tožene stranke (ali katere koli druge stranke, ki ima 
interes) ali po svoji uradni dolžnosti. 47 
58. Vendar ko tožeča stranka ob vložitvi tožbe dokaže, da izpolnjuje vse potrebne zahteve glede 
dopustnosti, 48 kot je to storila družba Gul Ahmed, menim, da je treba domnevati, da jih še naprej 
izpolnjuje. 
59. Ta domneva bo veljala, dokler se ne bo izpodbijala. Tožeči stranki tako ni treba (na primer) vsake 
dva meseca predložiti dokumentacije, da bi dokazala, da ima še vedno pravni interes, in ponovno 
potrdila svojo prvotno tožbo. Postopkovno pravilo, v katerem bi bila določena taka zahteva, ne bi bilo 
izvedljivo. 
42 Sodba z dne 12. septembra 2006 , Reynolds Tobacco in drugi/Komisija (C-131/03 P, EU:C:2006 :541, točka 51 in navedena sodna praksa).  
43 Sodba z dne 26. maja 2016 , Rose Vision/Komisija (C-224/15 P, EU:C:2016 :358, točka 26).  
44 Sklep z dne 27. septembra 2004 , UER/M6 in drugi (C-470/02 P, neobjavljen, EU:C:2004 :565, točka 69), ter sodbi z dne 21. septembra 2010 ,  
Švedska in API ter Komisija(C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P, EU:C:2010 :541, točke od 65 do 67), in z dne 5. oktobra 2009 , 
Komisija/Roodhuijzen (T-58/08 P, EU:T:2009 :385, točke od 34 do 37). 
45 Glej po analogiji sodbo z dne 16. julija 2009 , Komisija/Schneider Electric (C-440/07 P, EU:C:2009 :459, točka 193). 
46 Glej v tem smislu sklep z dne 31. julija 1989 , S/Komisija (206/89 R, EU:C:1989 :333, točka 8), in sodbo z dne 4. junija 2015 , Andechser Molkerei 
Scheitz/Komisija (C-682/13 P, neobjavljena, EU:C:2015 :356, točka 27). 
47 Glej v tem smislu sodbo z dne 19. oktobra 1995 , Rendo in drugi/Komisija (C-19/93 P, EU:C:1995 :339, točka 13), in sklep z dne 17. oktobra 
2005 , First Data in drugi/Komisija (T-28/02, EU:T:2005 :357, točki 36 in 37). Glej tudi primere, v katerih je Splošno sodišče to vprašanje 
obravnavalo ex officio: sodbi z dne 7. marca 2013 , Acino/Komisija (T-539/10, neobjavljena, EU:T:2013 :110, točke od 29 do 46), in 
z dne 10. aprila 2013 , GRP Security/Računsko sodišče(T-87/11, neobjavljena, EU:T:2013 :161, točke od 43 do 49). 
48 Glej točke od 29 do 30 zgoraj. 
ECLI:EU:C:2018 :214 8 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
60. Toda tožena stranka lahko v kateri koli fazi postopka to domnevo izpodbija. Ker je tako 
izpodbijanje podobno nasprotni tožbi zoper tožečo stranko, mora tožena stranka jasno in 
s podpornimi dokumenti navesti natančne razloge za izpodbijanje. 49 Tožeča stranka mora namreč 
poznati trditve, ki se uveljavljajo zoper njo. Od nje ni mogoče upravičeno zahtevati, naj ugiba 
o izpodbijanju in vnaprej obravnava vse morebitne trditve. Sodišče tako ne bi smelo sprejeti, da se 
izpodbija zgolj nadaljnji obstoj pravnega interesa. 50 
61. V postopkovnem sistemu (kot se uporablja na sodiščih EU), ki v znatni meri temelji na pisnem 
postopku, bi običajno pričakovali, da bo tako izpodbijanje pisno. Če je izpodbijanje – kot 
v obravnavani zadevi – najprej ustno na obravnavi, se mi zdi, da bi moralo sodišče običajno določiti 
obdobje, v katerem mora oseba, ki izpodbija (torej tožena stranka), vložiti uradno vlogo za 
izpodbijanje, pri čemer navede njen natančen obseg in zbere potrebne podporne dokaze, ki prima facie 
kažejo, da je tožeča stranka dejansko izgubila pravni interes. 
62. Ko tožena stranka to naredi, se bo dokazno breme preneslo na tožečo stranko, ki ji je treba dati 
razumno možnost, da svoje trditve predstavi pod pogoji, ki je v primerjavi z nasprotno stranko ne 
postavljajo v bistveno slabši položaj. 51 V skladu z načelom enakosti orožij, ki je povezano s pravico do 
poštenega sojenja, bi moralo Sodiščetožeči stranki dati na voljo obdobje, v katerem izpodbijanje lahko 
ovrže, in nato po možnosti določiti rok, v katerem lahko druge zadevne stranke predložijo pisna 
stališča o teh vlogah. 52 
63. Potem ko Sodišče od obeh strank prejme vloge, mora analizirati navedene trditve in predložene 
podporne dokumente ter nato sprejeti odločitev. 53 
64. Vendar obravnavana zadeva ni potekala tako. Na obravnavi, ki je pred Splošnim sodiščem potekala 
25. novembra 2015 , sta Svet in Komisija trdila, da je interes družbe Gul Ahmed med postopkom 
prenehal, saj je sporna uredba prenehala veljati, kakršna koli odškodninska tožba pa bi zastarala. 
Obenem je Komisija predstavila več razlogov, s katerimi bi bilo morda mogoče upravičiti pravni 
interes, in nato navedla natančne trditve na podlagi analize sodne prakse, da bi dokazala, zakaj po 
njenem mnenju z nobenim od njih ni mogoče upravičiti interesa v primeru družbe Gul Ahmed. 54 
Splošno sodišče je dalo družbi Gul Ahmed nato na voljo dva tedna za predložitev vlog, potem pa sta 
imela Svet in Komisija priložnost, da o teh vlogah podata pripombe. Vse stranke so stališča vložile 
v predpisanem roku. 
65. Ali je to, kar se je zgodilo v tej zadevi, neveljavno, ker se niso upoštevala splošna pravila, ki sem jih 
navedla v točkah od 61 do 63 zgoraj? 
49 V skladu z načelom necessitas probandi incumbit ei qui agit. Glej v tem smislu sodbo z dne 18. julija 2006 , Rossi/UUN T (C-214/05 P, 
EU:C:2006 :494, točka 23). 
50 Glej v tem smislu sklepne predloge generalnega pravobranilca Y. Bota v zadevi Komisija/Infront WM (C-125/06 P, EU:C:2007 :611, točke od 71 
do 73), skupaj s sodbo v tej zadevi z dne 13. marca 2008 (EU:C:2008 :159, točka 56); sklepom z dne 8. aprila 2008 , Saint-Gobain Glass 
Deutschland/Komisija (C-503/07 P, EU:C:2008 :207, točka 51), in sodbo z dne 11. maja 2010 , PC-Ware Information Technologies/Komisija 
(T-121/08, EU:T:2010 :183, točka 36). Glej v tem smislu tudi Clausen, F., Les moyens d’ordre public dans le contentieux relevant de la Cour de 
justice de l’Union européenne, Université Paris II, 2017 , ki ga bo objavil Bruylant, str. 509. 
51 Sodba z dne 6. novembra 2012 , Otis in drugi (C-199/11, EU:C:2012 :684, točki 71 in 72). 
52 Splošno sodišče lahko v skladu s členi od 88 do 90 svojega poslovnika v ta namen določi ustrezne ukrepe procesnega vodstva. 
53 Zaporedje dogodkov, ki sem ga navedla v prejšnjih točkah, temelji na postopku iz člena 130, od (1) do (7), Poslovnika Splošnega sodišča inje 
namenjeno predhodnim ugovorom v zvezi z dopustnostjo tožbe ali pristojnostjo Sodišča. Glej na primer sklep z dne 6. septembra 2011 , Inuit 
Tapiriit Kanatami in drugi/Parlament in Svet (T-18/10, EU:T:2011 :419). 
54 Agent Komisije v postopku pred Splošnim sodiščem je v odgovor na vprašanja Sodišča na obravnavi natančno predstavil – pri čemer mu 
zastopnik družbe Gul Ahmed ni nasprotoval – kako so bile trditve v zvezi s pravnim interesom predstavljene na obravnavi pred Splošnim 
sodiščem. Navedel je, da ti razlogi vključujejo nameravano odškodninsko tožbo, zahtevek za povračilo protidampinških dajatev, ki so jih plačali 
zadevni uvozniki, in možnost povrnitve ugleda družbe Gul Ahmed. 
ECLI:EU:C:2018 :214 9 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
66. Po mojem mnenju je bil ugovor, ki sta ga vložili instituciji, ustrezno utemeljen na sami obravnavi 
(brez nasprotovanja družbe Gul Ahmed). Družba Gul Ahmed je bila torej v položaju, da lahko izrazi 
stališča o izpodbijanju njenega interesa. Res je, da bi običajno pričakovali, da se tovrsten resen ugovor 
poda pisno. Vendar družba Gul Ahmed Splošnemu sodišču nikoli ni predlagala, naj strankam, ki so 
vložile ugovor, odredi, naj to storijo, niti ni izrazila zadržkov v zvezi s takim postopkom. V teh 
okoliščinah menim, da z improviziranim postopkom, ki ga je uporabilo Splošno sodišče, ni bila kršena 
pravica družbe Gul Ahmed do obrambe. 
67. Ob upoštevanju navedenega ugotavljam, da Splošno sodiščenikršilo postopkovnih pravil v zvezi 
z dokaznim bremenom ali načela enakosti orožij. 
Ali ima družba Gul Ahmed pravni interes, da prepreči tveganje za ponovitev nezakonitosti 
v prihodnosti? 
68. Družba Gul Ahmed trdi, da domnevne napake, ki sta jih instituciji storili pri izračunu stopnje 
dampinga, niso značilne za posamezni primer, temve č se lahko ponovijo v prihodnosti. Trdi, da je 
njen pravni interes zato upravičen, da Svetu prepreči ponavljanje te nezakonitosti v prihodnosti. 
69. Svet trdi, da ne obstaja tako tveganje. Prvič,možnost nove preiskave v zvezi z bombažnim 
posteljnim perilom s poreklom iz Pakistana naj bi bila zgolj hipotetična. Drugič, domnevne napake naj 
bi bile vsekakor značilne za posamezni primer, saj naj bi se ta metodologija uporabila zaradi neobstoja 
preverljivih podatkov in pomanjkanja sodelovanja družbe Gul Ahmed. 55 Splošno sodišče je menilo, da 
družba Gul Ahmed ni predložila posebnih trditev, in je zato njen predlog zavrnilo. 56 
70. Ni nujno, da interes tožeče stranke preneha, če izpodbijani akt nima več nobenega učinka za 
prihodnost. 57 Razglasitev ničnosti lahko sama po sebi povzroči pravne posledice, med drugim tako, da 
prepreči ponovitev nepravilnega ravnanja institucij EU. 58 Vendar pravni interes obstaja le, če bi lahko 
domnevna nezakonitost v prihodnje nastala neodvisno od okoliščin zadeve, v kateri je bila vložena 
tožba. 59 Primeri lahko vključujejo napake pri razlagi določb prava EU glede na sporazume Svetovne 
trgovinske organizacije, 60 zlasti napake v zvezi z uporabljeno metodologijo, merili ali formulami, 
v nasprotju z napakami pri presoji posebnih dejanskih okoliščin. Nazadnje, tožeči stranki morda ni 
treba dokazati, da bi lahko nanjo neposredno vplivala ponavljajoča se nezakonitost v prihodnosti 
v podobnem postopku. 61 
71. V obravnavani zadevi, prvič, dejstvo, da je dokončna protidampinška dajatev na uvoz tekstila 
družbe Gul Ahmed v Evropsko unijo prenehala veljati že pred leti, ne pomeni, da je možnost druge 
preiskave zgolj hipotetična. Nasprotno, če se pokaže, da oblikovanje cen s strani pakistanskih 
proizvajalcev bombažnega posteljnega perila ponovno izpolnjuje pogoje za uporabo pravil EU o zaščiti 
proti dampinškem u uvozu, jih je mogoče ponovno preiskati. 
72. Drugič, dejstvo, da je Svet zaradi neobstoja zanesljivih primarnih virov informacij v skladu 
s členom 2(3), (5) in (6) osnovne uredbe uporabil „katere koli druge razumne metode“, samo po sebi ne 
pomeni, da so bile domnevne metodološke napake značilne za posamezni primer. Svet je moral pri 
uporabi te določbe uporabiti neko metodologijo in se sklicevati na nekatera merila. 
55 Glej opombo 77 spodaj.  
56 Točka 57 izpodbijane sodbe.  
57 Glej sodno prakso, navedeno v točki 34 zgoraj.  
58 Glej v tem smislu sodbo z dne 3. septembra 2009 , Moser Baer India/Svet (C-535/06 P, EU:C:2009 :498, točka 25, v nadaljevanju: Moser Baer  
India). 
59 Sodba Wunenburger, točka 52. 
60 Sodba z dne 24. septembra 2008 , Reliance Industries/Svet in Komisija (T-45/06, EU:T:2008 :398, točka 43). 
61 Medtem ko je v sodbah Wunenburger (točka 58) in Shanghai Excell (točka 51, v okviru dokončne protidampinške dajatve) navedena taka 
dodatna zahteva, je v sodbi Moser Baer India (točka 25) abstraktno navedeno tveganje za ponovitev v prihodnosti kot tako. 
ECLI:EU:C:2018 :214 10 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
73. Ni lahko razlikovati med morebitnimi ponavljajočimi se napakami na eni strani in napakami, ki so 
značilne za posamezni primer, na drugi strani. Posamezna rešitev se je morda uporabila ad hoc za 
obravnavanje novega položaja. Lahko pa kaže na ustaljeno upravno prakso ali „model“,kigaje 
Komisija razvila za obvladovanje ponavljajočega se položaja. V tem primeru je mogoče pričakovati, da 
se bo ta položaj ponovil. 
74. Po mojem razumevanju neobstoj zanesljivih primarnih podatkov in pomanjkanje sodelovanja 
s strani oseb, ki so predmet preiskave, verjetno nista novi težavi pri protidampinški preiskavi. Iz tega 
sledi, da so lahko nekatere domnevne napake, ki so bile morda storjene med tako preiskavo, načeloma 
dejansko metodološke in da je zato lahko verjetno, da se bodo v prihodnosti v podobnih preiskavah 
ponovile. 
75. Vendar pa je zastopnik družbe Gul Ahmed na obravnavi vztrajal, da družba Gul Ahmed v pritožbi 
dejansko nasprotuje neobstoju kakšne koli posebne metodologije in trdi, da je Komisija svoje ugotovitve 
utemeljila z arbitrarnimi ad hoc odločitvami. 
76. V tako oblikovani trditvi družbe Gul Ahmed ni opredeljena nobena napačna uporaba prava, ki naj 
bi jo Splošno sodišče storilo pri ugotovitvi, da so domnevne napake Komisije značilne za posamezni 
primer. Kot pravilno trdita Svet in Komisija, se s to trditvijo Sodišču zgolj predlaga, naj ponovno 
preuči dejanske in vsebinske trditve, ki so bile predstavljene pred Splošnim sodiščem, za kar Sodiščeni 
pristojno. Družba Gul Ahmed s to trditvijo namreč v bistvu priznava, da so bile domnevne napake 
značilne za posamezni primer. Ugotavljam, da družba Gul Ahmed ni dokazala, da se lahko domnevna 
zakonitost ponovi v prihodnosti, in da je utemeljitev, ki jo je v zvezi s tem navedlo Splošno sodišče, 
pravno zadostno obrazložena. 62 
Domnevna delna zavrnitev tretjega tožbenega razloga 
77. Družba Gul Ahmed trdi, da Splošno sodišče ni obrazložilo domnevne delne zavrnitve tretjega 
tožbenega razloga in ni razsodilo o preostanku tega tožbenega razloga. 
78. Kot pravilno ugotavljata Svet in Komisija, trditev družbe Gul Ahmed temelji na očitno napačni 
razlagi točke 58 izpodbijane sodbe. Splošno sodišče je v tej točki zgolj opredelilo pet okoliščin, ki so 
značilne za to zadevo, pri analizi pravnega interesa za njeno rešitev. Trdilo je, da družba Gul Ahmed 
nima interesa za sklicevanje na ta tožbeni razlog, in menilo, da mu v zvezi s tem ni treba odločati. 
79. Zato predlagam, naj se ta pritožbeni razlog zavrne. 
Domnevna kršitev načela, ki je bilo vzpostavljeno v sodbi Shanghai Excell 
80. Zdi se, da družba Gul Ahmed sodbo Shanghai Excell razume v smislu, da iz nje izhaja, da bi se 
z razglasitvijo njene zadeve za nedopustno priznalo, da je iz nadzora mogoče izvzeti akte, katerih 
pravni učinki bodo prenehali po vložitvi tožbe za njihovo razglasitev ničnosti, vendar pred izrekom 
sodbe, kar ni združljivo s členom 263 PDEU. 
81. Tako razumevanje sodbe Shanghai Excell bi pomenilo, da je ne glede na to, ali se spremenijo druge 
okoliščine, treba sistematično šteti, da je pravni interes v tožbi za razglasitev ničnosti podan, kar zadeva 
akte, katerih pravni učinki prenehajo pred izrekom sodbe. Kot pravilno ugotavljata Svet in Komisija, iz 
te sodne prakse ter zlasti iz točke 56 in naslednjih te sodbe ni mogoče izpeljati takega načela. 
82. Zato predlagam, naj se ta pritožbeni razlog zavrne. 
62 Sodba z dne 26. novembra 2013 , Groupe Gascogne/Komisija (C-58/12 P, EU:C:2013 :770, točka 37). 
ECLI:EU:C:2018 :214 11 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
Ali je Splošno sodišče navedlo ustrezno obrazložitev? 
83. Družba Gul Ahmed, čeprav na splošno, trdi, da je Splošno sodiščekršilo člen 36 Statuta Sodišča, 
ker ni navedlo obrazložitve ter ni obravnavalo vseh trditev in dokazov, na katere se je sklicevala, da bi 
dokazala nadaljnji obstoj interesa. 
84. O ustreznosti obrazložitve, ki jo je Splošno sodišče navedlo, kar zadeva tveganje za ponovitev 
nezakonitosti v prihodnosti, sem že razpravljala. 63 Zato bom zdaj preučila obrazložitev Splošnega 
sodišča v zvezi z drugimi razlogi, ki jih družba Gul Ahmed navaja, da bi upravičila svoj pravni interes. 
Povračilo stroškov postopka s strani Sveta 
85. Družba Gul Ahmed trdi, da ima zakonit pravni interes zaradi povrnitve stroškov. Splošno sodiščeje 
v izpodbijani sodbi menilo, da tožeča stranka s samo razglasitvijo ničnosti sporne uredbe ne bi dobila 
pravice do povračila stroškov, ker so ti del ločenega tožbenega predloga in ker je celo uspeli stranki 
v nekaterih okoliščinah mogoče naložiti plačilo stroškov. 64 
86. Strinjam se s sklepom Splošnega sodišča, ne pa z njegovim razlogovanjem. 
87. Zahteva, naj se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, ni neodvisen tožbeni predlog. Je pomožna 
in podrejena primarnemu predlogu, s katerim se predlaga razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. Če 
stranka izgubi pravni interes za primarni predlog, bo izgubila tudi kakšen koli interes, da zahteva 
povračilo stroškov za ta predlog. 
88. Člen 58, drugi odstavek, Statuta Sodišča določa, da pritožba, ki je usmerjena samo proti odločitvi 
o stroških, ni dovoljena. Ob upoštevanju besedila in namena te določbe interesa za povračilo stroškov 
postopka kot takega ne bo mogoče uporabiti kot podlago za nadaljevanje postopka. Za upravičenje 
takega interesa mora tožeča stranka dokazati, da je njen interes širši od interesa glede stroškov. 65 
Zahteva po pravnem interesu bi postala brezpredmetna, če bi za upravičenje pravnega interesa za 
razglasitev ničnosti zadoščal zgolj predlog, naj se nasprotni stranki naloži plačilo stroškov. 
89. Zato Sodišču predlagam, naj odloči, da želja po povrnitvi stroškov sodnega postopka ni neodvisna 
podlaga, ki upravičuje pravni interes. Vendar s to ugotovitvijo ni mogoče utemeljiti razveljavitve 
izpodbijane sodbe, saj so ugotovitve Splošnega sodišča pravilne. 
Predvidena odškodninska tožba za škodo, ki je nastala, ker sodišči EU nista odločili v razumnem roku 
90. Družba Gul Ahmed navaja tudi, da namerava v prihodnosti zahtevati odškodnino za domnevno 
predolgo trajanje postopka pred sodiščem EU. Splošno sodišče je menilo, da mora družba Gul Ahmed 
za tako odškodnino vložiti odškodninsko sodbo pred navedenim sodiščem. Iz tega je sledilo, da se ne 
more sklicevati na ta razlog, da bi upravičila svoj interes v obravnavani zadevi. 66 
91. Čeprav se strinjam z ugotovitvijo Splošnega sodišča, ne sledim njegovemu razlogovanju. 
63 Glej točke od 68 do 76 zgoraj.  
64 Glej točko 52 izpodbijane sodbe.  
65 Glej po analogiji sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Bertelsmann in Sony Corporation of America/Impala (C-413/06 P,  
EU:C:2007 :790, točka 80). 
66 Glej točko 53 izpodbijane sodbe. 
ECLI:EU:C:2018 :214 12 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
92. V skladu z ustaljeno sodno prakso lahko tožeča stranka ohrani interes za vložitev predloga za 
razglasitev ničnosti akta, ki nanjo negativno vpliva, če lahko ugotovitev nezakonitosti pomeni podlago 
za nadaljnjo odškodninsko tožbo za premoženjsko ali nepremoženjsko škodo 67, ki ji jo je povzročil 
izpodbijani akt. 68 Tožeča stranka ima pravni interes predvsem, kadar ji lahko razglasitev ničnosti 
izpodbijanega akta sama po sebi koristi pri odškodninski tožbi, zlasti tako, da povečamožnosti za 
uspeh take tožbe. 69 Tožeča stranka bo imela pravni interes tudi, če bi lahko razglasitev ničnosti 
pomenila podlago za izvensodno poravnavo z avtorjem akta, ki je bil razglašen za ničnega, katere 
namen je povrnitev nastale škode. 70 
93. Vendar uspeh odškodninske tožbe, ki izhaja iz predolgega trajanja postopka, praviloma ni odvisen 
od uspeha pri predhodni tožbi za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. 71 
94. Zato Sodišču predlagam, naj ugotovi, da namen v prihodnosti vložiti odškodninsko tožbo za škodo, 
ki je nastala zaradi predolgega trajanja postopka, ne pomeni nadaljnjega obstoja pravnega interesa 
v obstoječitožbi za razglasitev ničnosti. Vendar s to ugotovitvijo ni mogoče utemeljiti razveljavitve 
izpodbijane sodbe, saj so ugotovitve Splošnega sodišča pravilne. 
Povračilo plačanih protidampinških dajatev 
95. Družba Gul Ahmed trdi, da zahtevek, ki ga je njena hčerinska družba GTM (Europe) Ltd (v 
nadaljevanju: GTM) vložila pri belgijskih organih za povračilo protidampinških dajatev, plačanih za 
zadevni uvoz od avgusta 2007 , in drugi podobni zahtevki upravičujejo nadaljnji obstoj njenega 
interesa. Svet trdi, da interes hčerinske družbe ni upošteven. 
96. Splošno sodišče je najprej menilo, da je interes hčerinske družbe družbe Gul Ahmed „združen“ 
z interesom te družbe in ga zato upravičuje. 72 Nato je ugotovilo, da je zahtevek družbe GTM povezan 
z dajatvami, ki so bile plačane po spremem bi Uredbe št. 397/2004 z Uredbo št. 695/2006 , ki je sporno 
uredbo nadomestila, kar zadeva nekatere elemente v zvezi z dampingom. 73 Ugotovilo je tudi, da je 
namen drugega in tretjega tožbenega razloga te nadomeščene elemente iz sporne uredbe izpodbijati 
ter da zato razglasitev ničnosti, ki se predlaga na tej podlagi, ne more vplivati na zahtevek družbe 
GTM za povračilo dajatev, ki so bile pobrane v skladu s poznejšo uredbo. Splošno sodišče je zato 
menilo, da je s tem zahtevkom za povračilo interes družbe Gul Ahmed upravičen le, kar zadeva prvi, 
četrti in peti tožbeni razlog, ki so mu bili predloženi. 74 Splošno sodišče drugih zahtevkov za povračilo, 
na katere se je družba Gul Ahmed sklicevala v vlogah, ni obravnavalo. 
97. Družba Gul Ahmed je na obravnavi pred tem sodiščem pojasnila, da ni predložila dokazov 
v podporo tem drugim zahtevkom za povračilo, saj so jih vložili neodvisni uvozniki njenih proizvodov, 
zato po njenem mnenju za to zadevo niso bili upoštevni. 
67 Glej sodbi z dne 22. decembra 2008 , Gordon/Komisija (C-198/07 P, EU:C:2008 :761, točki 19 in 60), in z dne 16. julija 2009 , SELEX Sistemi 
Integrati/Komisija (C-481/07 P, neobjavljena, EU:C:2009 :461, točka 38). 
68 Glej zlasti sodbe z dne 5. marca 1980 , Könecke Fleischwarenfabrik/Komisija (76/79, EU:C:1980 :68, točka 9); z dne 31. marca 1998 , Francija in 
drugi/Komisija (C-68/94 in C-30/95, EU:C:1998 :148, točka 74); z dne 13. julija 2000 , Parlament/Richard, C-174/99 P, EU:C:2000 :412, točki 33 
in 34), in z dne 27. junija 2013 , Xeda International in Pace International/Komisija (C-149/12 P, neobjavljena, EU:C:2013 :433, točki 32 in 33). 
69 Glej v tem smislu sodbo z dne 17. septembra 2015 , Mory in drugi/Komisija (C-33/14 P, EU:C:2015 :609, točki 75 in 80). 
70 Shanghai Excell, točka 55. Glej tudi sodbi z dne 17. julija 2014 , Westfälisch-Lippischer Sparkassen-und Giroverband/Komisija (T-457/09, 
EU:T:2014 :683, točka 139), in z dne 14. novembra 2013 , ICdA in drugi/Komisija (T-456/11, EU:T:2013 :594, točka 38). 
71 Za primere, ki kažejo, da lahko tožeče stranke načeloma uspešno tožijo Evropsko unijo za izgubo, ki izhaja iz predolgega trajanja tožbe za 
razglasitev ničnosti, čeprav so bile njihove tožbe za razglasitev ničnosti pred tem zavrnjene, glej sodbe z dne 1. februarja 2017 , 
Kendrion/Evropska unija (T-479/14, EU:T:2017 :48); z dne 10. januarja 2017 , Gascogne Sack Deutschland in Gascogne/Evropska unija 
(T-577/14, EU:T:2017 :1), in z dne 7. junija 2017 , Guardia n Europe/Evropska unija (T-673/15, EU:T:2017 :377). 
72 Tej ugotovitvi ni oporekala nobena izmed strank. 
73 Ti so se nanašali na določitev normalne vrednosti in njeno primerjavo z izvozno ceno. 
74 Glej točko 54 izpodbijane sodbe. 
ECLI:EU:C:2018 :214 13 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
98. Splošnega sodišča v takih okoliščinah ni mogoče grajati, ker je presojo utemeljilo le z zahtevkom 
družbe GTM za povračilo. Poleg tega mu ni bilo treba posebej utemeljiti svojega stališča v zvezi 
s temi drugimi zahtevki, ki so bili navedeni le na splošno, niti mu ni bilo treba obrazložiti, zakaj jih ne 
šteje za upoštevne. 75 
99. Če bi bila sporna uredba razglašena za nično, bi bila pravna podlaga za povračilo protidampinških 
dajatev, ki so bile plačane za uvoz proizvodov družbe Gul Ahmed, člen 116(1)(a) carinskega zakonika 
Unije v povezavi z njegovim členom 117(1). V skladu s členom 121(1)(a) tega zakonika je treba 
zahtevek za povračilo vložiti v treh letih od dne obvestila o zadevnem carinskem dolgu. Iz tega izhaja, 
da se lahko družba Gul Ahmed za upravičenje svojega interesa sklicuje le na zahtevke za povračilo, ki 
so bili vloženi v tem obdobju, kot je zahtevek družbe GTM. 
100. Drugi in tretji tožbeni razlog, ki sta navedena v tožbi družbe Gul Ahmed, se dejansko nanašata na 
elemente sporne uredbe, ki so bili nadomeščeni z Uredbo št. 695/2006 . 76 Čeprav so bili merila in 
metodologija, ki jih je Svet uporabil za namene te uredbe, delno morda podobni tistim, ki so bili 
uporabljeni za sporno uredbo, 77 morebitna razglasitev ničnosti zadnjenavedene uredbe ne bi 
neposredno vplivala na zakonitost Uredbe št. 695/2006 . 
101. Dalje, tudi če bi Sodišče razglasilo ničnost sporne uredbe in če bi ta razglasitev ničnosti teoretično 
lahko spodbudila Svet, da pregleda Uredbo št. 595/2006 ali jo odpravi z retroaktivnim učinkom, bi 
imela družba Gul Ahmed v takem primeru kvečjemu prihodnjo in negotovo možnost za pridobitev 
koristi. To samo po sebi ne zadošča za upravičenje pravnega interesa družbe Gul Ahmed. 78 
102. Iz tega sledi, da je obrazložitev, ki jo je Splošno sodišče v zvezi s tem navedlo za zavrnitev trditev 
družbe Gul Ahmed, dovolj jasna. 
Povrnitev ugleda družbe Gul Ahmed 
103. V pisnih vlogah družbe Gul Ahmed in njeni pritožbi ni naveden interes za povrnitev njenega 
ugleda. Splošno sodišče je menilo, da družba Gul Ahmed v zvezi s tem „nikakor ni razvila svojega 
predloga“. 79 Komisija je na obravnavi 25. januarja 2018 pojasnila, da je na obravnavi pred Splošnim 
sodiščem sama izpostavila to vprašanje kot razlog, na podlagi katerega bi bilo morda mogoče upravičiti 
interes, in o njem razpravljala. 
104. Možnost, da se povrne izgubljeni ugled tožeče stranke, se ne nanaša na njen pravni položaj, 
temve č bolj na njen dejanski položaj. Pravni interes je mogoče upravičiti z jasno možnostjo (v 
nasprotju s popolno gotovostjo) pridobitve take dejanske koristi. 80 
75 Glej po analogiji sodbo z dne 12. septembra 2017 , Anagnostakis/Komisija (C-589/15 P, EU:C:2017 :663, točka 38). 
76 Ti elementi so bili ponovno določeni po novi preiskavi. Svet je na podlagi podatkov iz te preiskave v tej uredbi določil nove stopnje 
protidampinške dajatve, s katerimi je nadomestil stopnje iz sporne uredbe. 
77 Metodologija, ki jo je med preiskavami pred sprejetjem teh dveh uredb uporabila Komisija, se je nekoliko razlikovala. To izhaja iz dejstva, da je 
Komisija med drugo preiskavo svoje ugotovitve lahko utemeljila z razmeroma kakovostnimi in preverjenimi podatki, ki jih je predložila skupina 
pakistanskih proizvajalcev bombažnega posteljnega perila in ki jih pri prvi preiskavi ni imela. 
78 Položaj bi bil očitno drugačen, če bi bila taka ničnost (z ohranitvijo učinkov uredbe, ki je bila razglašena za nično, ali brez njih) razglašena, 
preden je bila sprejeta Uredba št. 695/2006 ali ko se je ta še vedno uporabljala. Vendar podrobnejša obravnava hipotetičnih scenarijev ne spada 
v obseg teh sklepnih predlogov. 
79 Točki 44 in 59 izpodbijane sodbe. 
80 Glej v tem smislu temeljito analizo generalnega pravobranilca M. Bobka v njegovih sklepnih predlogih v združenih zadevah Bionorica in 
Diapharm/Komisija (C-596/15 P in C-597/15 P, EU:C:2017 :297, točke od 47 do 57). 
ECLI:EU:C:2018 :214 14 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
105. V skladu z ustaljeno sodno prakso je uvedba protidampinških dajatev obrambni in zaščitni ukrep 
zoper nelojalno konkurenco, ki izhaja iz dampinga. 81 Uredba o določitvi dokončne protidampinške 
dajatve po mojem mnenju morda lahko povzroči izgubo ugleda osebam, ki so v njej navedene kot 
odgovorne za damping. Iz tega sledi, da bi tožeča stranka, ki predlaga razglasitev ničnosti take uredbe, 
morda lahko imela vsaj nepremoženjski pravni interes, saj bi morebitna razglasitev ničnosti lahko 
ublažila, če ne povrnila, izgubo njenega ugleda. 82 Tak interes je mogoče upravičiti ne glede na naravo 
tožbenih razlogov, ki se uveljavljajo. 83 
106. Vendar bi morala tožeča stranka za uporabo teh načel zadevo izpostaviti v svojih vlogah in 
predložiti nekaj dokazov v zvezi s škodo, ki je bila njenemu ugledu povzročena z uredbo, za katero 
predlaga razglasitev ničnosti. V tem primeru ni bilo tako, zato te možnosti ne bom dodatno 
obravnavala. 
Predvidena odškodninska tožba za škodo, ki jo je povzročila sporna uredba 
107. Družba Gul Ahmed se je pred Splošnim sodiščem, čeprav samo na splošno, sklicevala na možnost, 
da bi lahko zoper Svet vložila tožbo za škodo, ki ji jo je povzročila Uredba št. 397/2004 . Svet in 
Komisija sta trdila, da je odškodninska tožba za škodo, ki jo je povzročila sporna uredba, vsekakor 
zastarala. Splošno sodišče v izpodbijani sodbi te trditve ni preučilo. 
108. Tožeča stranka interes za vložitev predloga za razglasitev ničnosti načeloma ohrani, če bi bila 
ugotovitev nezakonitosti lahko podlaga za predvideno odškodninsko tožbo za škodo, ki ji jo je 
povzročil izpodbijani akt, ali za prihodnja pogajanja z njegovim avtorjem. 84 Vendar lahko prdvidena 
odškodninska tožba tožeči stranki koristi le, če ni zastarala in je tako nedopustna. 
109. V skladu s členom 46 Statuta Sodiščatožba za ugotovitev nepogodbene odgovornosti EU zastara 
po petih letih od nastanka kršitve, razen če se ta zastaralni rok prekine z vložitvijo odškodninske tožbe 
za uveljavljanje nepogodbene odgovornosti Evropske unije pri Sodišču 85 ali s predhodno zahtevo, 
naslovljeno na pristojno institucijo Evropske unije. Kadar nepogodbena odgovornost Evropske unije 
izvira iz splošnega akta, začne ta zastaralni rok teči, ko pride do škodljivih učinkov tega akta. 86 
110. Škoda, ki je družbi Gul Ahmed nastala med obdobjem uporabe sporne uredbe, zlasti v zvezi 
z njeno obveznostjo, da plača protidampinške dajatve na uvoz njenih proizvodov v EU, je zastarala. Ta 
uredba je prenehala veljati 4. marca 2009 in zastaralni rok nikoli ni bil prekinjen. Natančneje, dejstvo, 
da je družba Gul Ahmed vložila tožbo za razglasitev ničnosti, ne prekine teka časa za namene 
zastaralnega roka. 87 
81 Sodba z dne 3. oktobra 2000 , Industrie des poudres sphériques/Svet (C-458/98 P, EU:C:2000 :531, točki 91 in 92). 
82 Glej po analogiji sodbe z dne 28. maja 2013 , Abdulrahim/Svet in Komisija (C-239/12 P, EU:C:2013 :331, točke od 70 do 72); z dne 8. septembra 
2016 , Iranian Offshore Engineering & Construction/Svet (C-459/15 P, neobjavljena, EU:C:2016 :646, točka 12); z dne 6. junija 2013 , 
Ayadi/Komisija (C-183/12 P, neobjavljena, EU:C:2013 :369, točke od 59 do 81), in z dne 15. junija 2017 , Al-Faqih in drugi/Komisija (C-19/16 P, 
EU:C:2017 :466, točki 36 in 37). Glej po analogiji tudi sodbo z dne 15. marca 1973 , Marcato/Komisija (37/72, EU:C:1973 :33, točki 6 in 7). 
83 Glej po analogiji sklepne predloge generalnega pravobranilca Y. Bota v zadevi Abdulrahim/Svet in Komisija (C-239/12 P, EU:C:2013 :30, 
točka 66). 
84 Glej točko 92 zgoraj. 
85 Sodba z dne 8. novembra 2012 , Evropaïki Dynamiki/Komisija (C-469/11 P, EU:C:2012 :705, točka 55). 
86 Sodba z dne 19. aprila 2007 , Holcim (Deutschland)/Komisija (C-282/05 P, EU:C:2007 :226, točka 29). 
87 Prav tam, točka 36. 
ECLI:EU:C:2018 :214 15 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-100/17 P  
GUL AHMED TEXTILE MILLS/SVET  
111. Teoretično je mogoče, da je lahko družba Gul Ahmed utrpela drugo škodo, ki je nastala šele 
pozneje in za katero še ni potekel zastaralni rok. Prav tako bi lahko teoretično obstajala trajajoča 
škoda, kot je plačilo stroškov bančne garancije 88 ali oškodovanje ugleda 89, za katero lahko družba Gul 
Ahmed še vedno toži Svet. 90 
112. O oškodovanju ugleda sem v teh sklepnih predlogih že govorila. 91 Vendar družba Gul Ahmed 
pred Splošnim sodiščem ali tem sodiščem ni opredelila nobene trajajoče škode ali še nerešenih 
odškodninskih tožb. Družba Gul Ahmed na podlagi tako nejasnih in neustrezno podprtih trditev zato 
ne more dokazati interesa. Splošnega sodišča ni mogoče grajati, ker tega ni izrecno obrazložilo. 92 
Predlog glede spoštovanja obveznosti obrazložitve 
113. Ob upoštevanju navedenega ugotavljam, da je Splošno sodišče navedlo ustrezno obrazložitev in da 
bi bilo zato treba nasprotno trditev družbe Gul Ahmed zavrniti. 
Stroški 
114. Ker me je Sodišče prosilo, naj obravnavam le prvi pritožbeni razlog družbe Gul Ahmed, in ker bo 
končna odločitev o pritožbi odvisna od stališča, ki ga bo Sodišče sprejelo ne le v zvezi s tem razlogom, 
temve č tudi v zvezi z drugim pritožbenim razlogom, v tej zadevi ne dajem priporočil o stroških. 
Predlog 
115. Glede na vse navedeno in brez poseganja v presojo Sodišča v zvezi z drugim pritožbenim 
razlogom Sodišču predlagam, naj prvi pritožbeni razlog družbe Gul Ahmed zavrne. 
88 Prav tam, točka 35.  
89 Sodba z dne 7. junija 2017 , Guardia n Europe/Evropska unija (T-673/15, EU:T:2017 :377, točka 42).  
90 Taka tožba bi bila dopustna, kar zadeva škodo, ki je nastala v obdobju petih let pred tako tožbo. Glej v tem smislu sodbi z dne 21. aprila 2005 ,  
Holcim (Deutschland)/Komisija (T-28/03, EU:T:2005 :139, točka 70), in z dne 16. decembra 2015 , Chart/ESZD (T-138/14, EU:T:2015 :981, 
točka 58 in navedena sodna praksa). 
91 Glej točke od 103 do 106 zgoraj. 
92 Sodba z dne 2. aprila 2009 , France Télécom/Komisija (C-202/07 P, EU:C:2009 :214, točka 30 in navedena sodna praksa). 
ECLI:EU:C:2018 :214 16