Odločba z dne 18. aprila 2005 (v nadaljevanju: sporna odločba) temelji na teh ugotovitvah:

„V obravnavani zadevi zatrjevana kršitev ni takšna, da bi lahko povzročila večje motnje v delovanju skupnega trga, saj imajo vse vpletene strani sedež v Grčiji in opravljajo dejavnost le v tej državi. Predvideva se, da se tak položaj ne bo spremenil, to pomeni, da tri organizacije [za upravljanje sorodnih pravic] v kratkem ne bodo začele opravljati dejavnosti v drugih državah, saj to onemogoča struktura trgov storitev za varstvo sorodnih pravic in težave, ki bi se v zvezi z razširitvijo dejavnosti na druge trge pojavile v praksi. Poleg tega nastajajo posledice prijavljenih ravnanj izključno v okviru grškega trga. Pogodbe za uporabo glasbenih del se sklepajo le z radijskimi in televizijskimi hišami ter z drugimi uporabniki iz Grčije. Tri organizacije [za upravljanje sorodnih pravic] so pristojne le za varstvo sorodnih pravic v Grčiji in v praksi nimajo možnosti za izvajanje teh pristojnosti zunaj te države.

Po drugi strani bi morala Komisija, če bi želela dokazati zatrjevano kršitev, opraviti obsežno preiskavo glede razmer, ki prevladujejo na zadevnem trgu, in glede razpoložljivih alternativnih možnosti. Prvič, glede na to, da po eni strani grški zakon (v skladu z Direktivo 92/100/EGS) določa plačilo enkratnega nadomestila za vse sorodne pravice, in da naj bi po drugi strani zatrjevana kršitev izhajala iz dejstva, da tri organizacije v odnosih z uporabniki, od katerih zahtevajo plačilo nadomestila, nastopajo povezano, bi morala Komisija dokazati morebiten obstoj in učinkovitost postopkov, ki bi omogočali zahtevati plačilo enkratnega nadomestila tudi organizaciji, ki ne bi nastopala povezano. Drugič, Komisija bi morala ne le dokazati, da imajo tri organizacije prevladujoč kolektivni položaj, temveč v skladu s sodbama Sodišča v zadevi Tournier in v zadevi Lucazeau [in drugi][ ( 3 )] tudi preučiti ravni, določene za oblikovanje cen v zvezi z avtorskimi in tem sorodnimi pravicami v vseh državah Unije, podlage za njihov izračun, merila, ki se za to uporabljajo, in razmere, ki prevladujejo na grškem trgu glede na [trge] drugih evropskih držav.

Poleg tega je treba opozoriti, da ima vaša družba možnost, da se pritoži pri nacionalnih organih. Natančneje, primer bi lahko predložila grškem organu za konkurenco. [To] bi lahko glede na svoje dobro poznavanje razmer na nacionalnem trgu brez težav preizkusilo vašo pritožbo. Dejstvo, da imajo so vse vpletene strani in vsi zadevni uporabniki glasbenih del iz Grčije in da opravljajo dejavnost v tej državi, še dodatno podpira ugotovitev, da je za obravnavo tega primera pomembno natančno poznavanje razmer na lokalnem trgu. Navedeni organ je poleg tega pristojen za uporabo členov [81 ES in 82 ES], enako kot Komisija Evropskih skupnosti.

Zato je treba skleniti, da obseg in zapletenost ukrepov, ki bi jih zahtevala preiskava za ugotovitev, ali je ravnanje treh organizacij za upravljanje sorodnih pravic v skladu s konkurenčnimi pravili prava Skupnosti, nista sorazmerna glede na razmeroma omejen pomen morebitne kršitve za delovanje skupnega trga. Zadeva torej ni v takem interesu Skupnosti, ki bi zahteval, naj Komisija začne preiskavo.“ ( 4 )