ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vendar, če je lahko odlomek iz odgovora na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah ali dokument, priložen k takemu odgovoru, upošteven za obrambo podjetja, ker mu omogoča uveljavljanje dokazov, ki niso v skladu s sklepi Komisije na tej stopnji, se po analogiji ta odlomek šteje za razbremenilni dokaz. V tem primeru je treba zadevnemu podjetju omogočiti, da preuči zadevni odlomek ali dokument in se glede njega izreče. Vendar mora to podjetje predložiti prvi indic glede koristnosti odgovorov drugih strank na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah za svojo obrambo.

V zadevah s področja konkurence pravica do vpogleda v spis pomeni, da mora Komisija zadevnemu podjetju dati možnost, da preuči vse dokumente v preiskovalnem spisu, ki bi bili lahko pomembni za njegovo obrambo. K temu spadajo obremenilni in razbremenilni dokumenti, razen poslovnih skrivnosti drugih podjetij, internih dokumentov Komisije in drugih zaupnih podatkov. Zato odgovor drugih strank na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah načeloma ni vključen v celoto dokumentov preiskovalnega spisa, s katerimi se stranke lahko seznanijo.

Uporaba člena 101 PDEU je utemeljena po eni strani, če se ravnanja, na katera se nanaša, izvajajo na ozemlju notranjega trga, in to ne glede na kraj začetka njihovega izvajanja, ter če je mogoče predvideti, da bodo takšna ravnanja imela neposreden in bistven učinek na notranjem trgu. Ti pogoji za uporabo člena 101 PDEU o alternativni in ne kumulativni načini za ugotavljanje pristojnosti Komisije, da bi se ugotovila in kaznovala kršitev te določbe.

Tako je v zvezi z ravnanji in sporazume, ki imajo isti protikonkurenčni cilj ter se izvajajo zunaj ozemlja Unije, treba ugotoviti, da se člen 101 PDEU lahko uporablja, če je mogoče predvideti, da imajo ta ravnanja in sporazumi, če se obravnavajo kot celota, neposreden in bistven učinek na notranjem trgu. V zvezi s tem podjetjem namreč ne more biti dovoljeno, da se uporabi pravil Unije o konkurenci izognejo s kombinacijo več ravnanj z istim ciljem, od katerih nobeno, če se obravnava ločeno, ne more imeti neposrednega in bistvenega učinka naveden navedenem trgu, lahko pa imajo ta ravnanja tak učinek, če se obravnavajo kot celota.

(Glej točke od 96 do 98 in 106.)
1.

Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Obvladujoča in odvisne družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Izvajanje odločilnega vpliva na ravnanje hčerinske družbe, o katerem je mogoče sklepati na podlagi sklopa indicev v zvezi z gospodarskimi, organizacijskimi in pravnimi povezavami z njeno matično družbo – Okoliščina, ki omogoča ugotovitev obstoja odločilnega vpliva – Dejanski nadzor upravnega odbora odvisne družbe – Redno prejemanje informacij o poslovni strategiji odvisne družbe – Velika gospodarska odvisnost odvisne družbe od obvladujoče družbe (člen 101(1) PDEU) (Glej točke od 44 do 49 in od 58 do 70.)
8.

Akti institucij–Obrazložitev–Obveznost–Obseg–Odločitev o neizbiri ponudbe v postopku oddaje javnega naročila storitev–Obveznost, da se na pisno zahtevo obvesti o značilnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe in o imenu izbranega ponudnika–Obveznost naročnika, da poda natančno primerjalno analizo izbrane ponudbe in ponudbe neuspešnega ponudnika–Neobstoj (člen 296 PDEU; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 966/2012, člen 113(2); Uredba Komisije št. 1268/2012, člen 161(2) in (3)) (Glej točke 203, 238, 333, 334 in 343.)
4.

Evropska komisija in družba River Kwai International Food Industry Co. Ltd nosita svoje stroške.
Zadeva T‑493/14

Ingrid Alice Mayer

proti

Evropski agenciji za varnost hrane

„Napoteni nacionalni strokovnjak – Pravila EFSA o NNS – Odločba o nepodaljšanju napotitve – Dostop do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Zavrnitev dostopa – Izjema, ki se nanaša na varstvo zasebnosti in integritete posameznika – Varstvo osebnih podatkov – Uredba (ES) št. 45/2001 – Predloga za ugotovitev in izdajo odredbe – Nadaljnja vloga k tožbi – Sprememba predlogov – Dopustnost“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 17. februarja 2017

Sodni postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Predlogi – Sprememba med postopkom – Zahteva (Statut Sodišča, člen 21; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c) in (d), in člen 48(2)) Ničnostna tožba – Pristojnost sodišča Unije – Predlog za izdajo odredbe za sprejetje posebnih ukrepov – Nedopustnost (člen 263 PDEU) Ničnostna tožba – Pristojnost sodišča Unije – Predlogi za izdajo ugotovitvene sodbe – Nedopustnost (člen 263 PDEU) Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Morebitni neobstoj pravnih sredstev – Nevplivanje na sistem pravnih sredstev in pogojev dopustnosti ničnostnih tožb (člen 263 PDEU) Sodni postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Zahteve obličnosti – Označitev predmeta spora – Kratek povzetek navajanih razlogov – Nedvoumno podani predlogi tožeče stranke (Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)) Sodni postopek – Stroški – Pravilo, da so institucije zavezane za plačilo stroškov, ki so jih priglasile v sporih v sporih s področja evropske javne uprave – Osebno področje uporabe – Tožba napotenega nacionalnega strokovnjaka – Izključitev (člen 270 PDEU; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 88)
2.

Državljanstvo Unije – Pravice državljana – Vložitev državljanske pobude – Uredba št. 211/2011 – Pogoji za registracijo – Informacije, ki morajo biti podane v predlagani pobudi – Informacije o vsebini, ciljih in ozadju (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 211/2011, člen 4, in Priloga II) (Glej točko 30.)
1.

Skupna zunanja in varnostna politika–Omejevalni ukrepi proti Iranu–Zamrznitev sredstev oseb, subjektov ali organov ki sodelujejo pri širjenju jedrskega orožja ali to širjenje podpirajo–Alternativna merila za vpis subjekta na sezname oseb in subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, določena v aktih Unije–Obseg (Sklep Sveta 2010/413/SZVP, člen 20(1)(b) in (c); Uredba Sveta št. 267/2012, člen 23(2)(a), (b) in (d)) (Glej točke 23, 28, 29 in 34.)
5.

Skupna trgovinska politika — Zaščita pred dampingom — Stopnja dampinga — Določitev normalne vrednosti — Uporaba konstruirane vrednosti — Izračun proizvodnih stroškov na podlagi računovodskih evidenc — Odstopanje — Stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi, ki se v tej evidenci ne odražajo razumno — Dokazno breme institucij — Sodni nadzor — Obseg (Uredbi Sveta št. 1972/2002, uvodna izjava 4, in št. 1225/2009, člena 2(3), drugi pododstavek, in 5, prvi, drugi in tretji odstavek) (Glej točke od 72 do 76 in od 80 do 105.)
Sodba Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 15. septembra 2016 –

U4U in drugi/Parlament in Svet

(Zadeva T‑17/14)

„Posebne določbe in odstopanja, ki se uporabljajo za uradnike, ki delajo v tretji državi — Kariera uradnikov v razredu administratorja — Sprememba Kadrovskih predpisov za uradnike Unije — Uredba (EU, Euratom) št. 1023/2013 — Nepravilnosti med postopkom sprejemanja aktov — Opustitev posvetovanja z odborom za kadrovske predpise in s sindikati“

1. Ničnostna tožba — Fizične ali pravne osebe — Akti, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo — Uredba o spremembi Kadrovskih predpisov — Tožba, ki jo vložijo sindikati ali združenja uslužbencev — Zatrjevana kršitev spravnega postopka — Dopustnost (člen 263, četrti odstavek, PDEU) (Glej točke 76 in od 88 do 90.)

2. Uradniki — Kadrovski predpisi — Uredba o spremembi Kadrovskih predpisov — Postopek priprave — Posvetovanje z odborom za Kadrovske predpise — Ponovno posvetovanje v primeru bistvene spremembe glede na prvotni predlog — Obseg obveznosti (Kadrovski predpisi za uradnike, člen 10, drugi odstavek) (Glej točke 129, 130, 135, 138 in 140.)

3. Uradniki — Kadrovski predpisi — Uredba o spremembi Kadrovskih predpisov — Postopek priprave — Uporaba postopka posvetovanja — Zavrnitev Parlamenta za sodelovanje pri navedenem postopku — Kršitev pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja — Neobstoj (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 27) (Glej točke od 144 do 146, 148 in 149.)

4. Akti institucij — Obrazložitev — Obveznost — Obseg (člen 296 PDEU) (Glej točko 181.)

Predmet

Predlog na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti člena 1(27), (61), (70) in (73)(k) Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (UL 2013, L 287, str. 15) v delu, v katerem te določbe spreminjajo člen 45 in Priloge I, X in XIII k navedenim Kadrovskim predpisom, priloženim Uredbi št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL 1962, 45, str. 1385).

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Union pour l’Unité (U4U), Unité & solidarité - Hors Union (USHU), Regroupement Syndical (RS) in Georgesu Vlandasu se naloži plačilo stroškov.
1.

Pomoči, ki jih dodelijo države — Načrtovanje pomoči — Pregled Komisije — Faza predhodne preučitve in kontradiktorna faza — Združljivost pomoči z notranjim trgom — Težave pri presoji — Obveznost Komisije, da uvede kontradiktorni postopek — Resne težave — Pojem — Nepristranskost — Dokazno breme — Okoliščine, ki omogočajo potrditev obstoja takih težav (člena 107(1) ter 108(2) in (3) PDEU; Uredba Sveta št. 659/1999, člena 4(4) in 13(1)) (Glej točke od 17 do 24.)
Ker pojem dokaza v pravu Unije ni opredeljen, so načeloma vsa dokazna sredstva, ki so v skladu s postopkovno zakonodajo držav članic dopustna v podobnih primerih, dopustna.

Vendar se lahko nekateri dokazi izločijo iz spisa, zlasti če obstaja dvom glede narave spornega dokumenta ali glede vprašanja, ali ga je njegov predlagatelj pridobil na zakonit način.

Poleg tega se zaradi presoje zakonitosti spornih dokazov ne sme pozabiti na obveznost institucij, da spoštujejo temeljne pravice tožečih strank. Zato v pravu Unije niso dopustni dokazi, zbrani v popolnem nasprotju s postopkom, določenim za njihovo zbiranje, katerega namen je zavarovati temeljne pravice zadevnih oseb. Neuporabo tega postopka je treba torej obravnavati kot bistveno kršitev postopka v smislu člena 263, drugi odstavek, PDEU.

V tem primeru so posnetki telefonskih pogovorov, ki jih je Komisija pridobila med pregledom pisarn enega od podjetij, vpletenih v omejevalni sporazum, ki je v nasprotju s konkurenčnim pravom Unije, in ki ga zato ni opravila niti Komisija niti drug javni organ, ampak zasebna stranka, ki je sodelovala pri navedenih pogovorih, in ki jih je Komisija zakonito zbrala, dokazi, ki jih je Komisija pridobila pravilno in so v okviru preiskave v zvezi s kršitvijo konkurenčnega prava načeloma dopustni.

V zvezi z vprašanjem, ali lahko Komisija dokaze, ki jih je zbrala pravilno, uporabi, čeprav je te izvirno pridobila tretja oseba, in po možnosti nezakonito, na primer s kršitvijo pravice do spoštovanja zasebnega življenja osebe, ki je sodelovala v pogovorih, ki so bili predmet spornih posnetkov, uporaba nezakonitega posnetka kot dokaznega sredstva še ne pomeni neskladnosti z načeli pravičnosti iz člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah in iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in to tudi, če je bil ta dokaz pridobljen s kršitvijo zahtev iz člena 8 te konvencije, ki ustreza členu 7 Listine o temeljnih pravicah, če, prvič, pritožniku ni bilo poseženo niti v pravico do poštenega sojenja niti v pravico do obrambe, in drugič, ta dokaz ni bil edini dokaz, na katerem je temeljila obsodba.

(Glej točke od 43 do 45, 47, od 57 do 60, 62, 73 in 76.)
3.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znaki, sestavljeni izključno iz oblike proizvoda, ki je potrebna za doseganje tehničnega učinka — Oblika spojke za opaž (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(e)(ii)) (Glej točke 20, 27, od 32 do 34 in 37.)
5.

Skupna zunanja in varnostna politika–Omejevalni ukrepi proti Iranu–Zamrznitev sredstev oseb, subjektov ali organov ki sodelujejo pri širjenju jedrskega orožja ali to širjenje podpirajo–Omejitev lastninske pravice in pravice do svobodnega opravljanja gospodarske dejavnosti–Kršitev načela sorazmernosti–Neobstoj (Sklep Sveta 2010/413/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2013/661/SZVP; Uredba Sveta št. 267/2012, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta št. 1154/2013) (Glej točke 105, 106 in od 111 do 115.)
3.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativni znamki HOT JOKER in Joker (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 45, 65, 70, 71 in 80.)
5.

Znamka Evropske unije — Pripombe tretjih oseb in ugovor — Preizkus ugovora — Dokaz o uporabi prejšnje znamke — Resna in dejanska uporaba — Pojem — Merila presoje — Zahteva po konkretnih in objektivnih dokazih (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3)) (Glej točki 49 in 50.)
2)

Družbi Bon Net OOD se naloži plačilo lastnih stroškov in stroškov, ki sta jih priglasila Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) in družba Aldi GmbH & Co. KG.
Ocenjevalno poročilo mora biti posebej obrazloženo glede priporočil paritetnega odbora za ocenjevanje in napredovanje, če ocenjevalec ne namerava slediti tem priporočilom in če so v mnenju omenjene posebne okoliščine, ki lahko vzbudijo dvom o veljavnosti ali utemeljenosti prvotne presoje.

V okviru priprave ocenjevalnega poročila uradnika Urada za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) obstoj neskladja med ocenjevalnim razgovorom in splošno oceno, dodeljeno zadevni osebi, ne more biti indic zlorabe pooblastil. To neskladje je namreč mogoče brez težav pojasniti s samim ocenjevalnim postopkom, predvidenim v splošnih določbah za izvajanje člena 43 Kadrovskih predpisov, ki jih je sprejel UUNT in iz katerih izhaja, da končnega ocenjevalnega poročila ne pripravi ocenjevalec, temveč potrjevalec, katerega naloga je zagotoviti usklajenost meril presoje v vseh poročilih, ki jih podpiše.

(Glej točko 110.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka ILLIRIA in besedna znamka CASTILLO DE LIRIA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 23, 24, 31, 34, 35, 39, 40 in 48.)
3.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Znaki, ki lahko sestavljajo znamko — Barve in kombinacije barv — Zahteva — Razlikovalni učinek (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (3)) (Glej točko 33.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativni znamki TVR ENGINEERING in TVR (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (glej točke, 22 in od 39 do 42.)
SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA

(pritožbeni senat)

z dne 15. julija 2015

Thierry Rouffaud

proti

Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD)

„Pritožba — Javni uslužbenci — Pogodbeni uslužbenec za pomožne naloge — Sprememba pogodbe — Pravilo o skladnosti med tožbo in pritožbo — Člen 91(2) Kadrovskih predpisov“

Predmet:

Pritožba zoper sodbo Sodišča za uslužbence Evropske unije (tretji senat) z dne 9. aprila 2014, Rouffaud/ESZD (F‑59/13, ZOdl. JU, EU:F:2014:49), s katero se predlaga razveljavitev navedene sodbe.

Odločitev:

Sodba Sodišča za uslužbence Evropske unije (tretji senat) z dne 9. aprila 2014, Rouffaud/ESZD (F‑59/13, ZOdl. JU, EU:F:2014:49), se razveljavi. Zadeva se vrne v razsojanje Sodišču za uslužbence. Odločitev o stroških se pridrži.

Povzetek

Tožbe uradnikov – Predhodna upravna pritožba – Skladnost med pritožbo in tožbo – Istovetnost predmeta in vzroka – Tožbeni razlogi in trditve, ki niso navedeni v pritožbi, vendar so z njo tesno povezani – Dopustnost

(Kadrovski predpisi, člena 90 in 91)

Pravilo o skladnosti med pritožbo v smislu člena 91(2) Kadrovskih predpisov in poznejšo tožbo določa, da je pritožbeni razlog, naveden pred sodiščem Unije, dopusten le, če je bil predložen že v predhodnem postopku, tako da se lahko organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, seznani z očitki zainteresirane stranke zoper izpodbijano odločbo. To pravilo je utemeljeno s samim ciljem predhodnega postopka, katerega namen je omogočiti sporazumno rešitev sporov med zadevnimi uradniki in zaposlenimi na eni strani ter upravo na drugi strani. Iz tega sledi, da lahko predlogi, predstavljeni pred sodiščem Unije, vsebujejo samo izpodbojne razloge, ki temeljijo na enakem vzroku kot izpodbojni razlogi, navedeni v pritožbi, pri čemer je treba poudariti, da se ti izpodbojni razlogi lahko oblikujejo tako, da se pred sodiščem Unije predstavijo tožbeni razlogi in trditve, ki v pritožbi niso nujno navedeni, vendar pa so z njo tesno povezani.

Zato se pritožbe ne smejo razlagati ozko, ampak jih je treba, nasprotno, obravnavati odprto. V zvezi s tem je vsebina akta pomembnejša od oblike. Posledično v okviru preučitve obsega izpodbojnih razlogov iz pritožbe ni dovolj osredotočiti se izključno na uradno zahtevo, ki jo je v njej predložil pritožnik.

Poleg tega mora imeti za to, da je mogoče doseči cilj predhodnega postopka iz člena 91(2) Kadrovskih predpisov, uprava možnost, da se dovolj natančno seznani z očitki zadevne osebe zoper izpodbijani sklep. Uprava mora torej imeti možnost dovolj natančno seznaniti se z očitki ali zahtevami zadevne osebe, da bi lahko poizkusila doseči sporazumno rešitev spora.

(Glej točke 24, 28 in 32.)

Napotitev na:

Sodišče: sodba z dne 29. junija 2000, Politi/ETF, C‑154/99 P, Recueil, EU:C:2000:354, točka 17;

Splošno sodišče: sodbi z dne 25. oktobra 2013, Komisija/Moschonaki, T‑476/11 P, ZOdl. JU, EU:T:2013:557, točke od 71 do 73 in od 76 do 78 ter navedena sodna praksa, in z dne 14. julija 1998, Brems/Svet, T‑219/97, RecFP, EU:T:1998:165, točka 45 in navedena sodna praksa.
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Ločen preizkus razlogov za zavrnitev glede vsakega proizvoda ali storitve, na katerega se nanaša zahteva za registracijo — Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije — Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1) in 75) (Glej točki 34 in 35.)
3.

Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Absolutni razlogi za ničnost — Registracija v nasprotju s členom 7(1)(c) Uredbe št. 207/2009 — Besedna znamka TRILOBULAR (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c) in 52(1)(a)) (Glej točke od 20 do 22 in 50.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka TRECOLORE — Besedne in figurativne znamke FRECCE TRICOLORI (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 46 do 64 in 68.)
5.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedna znamka Trecolore — Besedne in figurativne znamke FRECCE TRICOLORI (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 38 do 52 in od 56 do 60.)
Kadar imajo institucije diskrecijsko pravico, je odločilno merilo za ugotovitev, da je kršitev prava Unije dovolj resna, zaradi vzpostavitve nepogodbene odgovornosti Unije očitno in resno nespoštovanje dometa te pravice.

Za ugotovitev dometa diskrecijske pravice, ki jo imata instituciji, je treba najprej ugotoviti, katero je konkretno ravnanje, ki se tema institucijama očita pri izvajanju člena 2(7)(a) Uredbe št. 384/96 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1225/2009. Tak pristop se uporabi, ker lahko izvajanje določbe vključuje različna dejanja, pri katerih institucija, zadolžena za izvajanje, nima nujno enake diskrecijske pravice. Tak pristop se uporabi, ker lahko izvajanje določbe vključuje različna dejanja, pri katerih institucija, zadolžena za izvajanje, nima nujno enake diskrecijske pravice. Za tak primer gre zlasti pri določbah o načinu izračuna vrednosti, kakršna je normalna vrednost, ki se uporablja pri izračunu stopnje dampinga.

Komisija ima v okviru protidampinške preiskave diskrecijsko pravico v delu, ki se nanaša na analizo statističnih podatkov, ki jih je predložil Eurostat, in na nadaljevanje poizvedovanj na podlagi te analize, da bi določila tretjo državo s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) Uredbe št. 384/96.

Pri Uredbi, ki je določila protidampinške dajatve in je bila razglašena za neveljavno, ker je Komisija kršila dolžnost skrbnega ravnanja, s tem da ni nadaljevala poizvedovanj, medtem ko bi jih morala nadaljevati, je ravnanje, ki je tako očitano Komisiji, da ni izkazala resnega in zadostnega prizadevanja in je zato napačno presodila obseg obveznosti, ki izhajajo iz dolžnosti skrbnega ravnanja. Komisija pa s tem ni v celoti kršila obveznosti, ki izhajajo iz te dolžnosti, saj ni opustila preiskovalnih ukrepov, temveč je po uradni dolžnosti vodila preiskavo med protidampinškim postopkom, zaradi katere je odkrila, da obstajata v tretji državi dva proizvajalca proizvoda, na katerega se nanašajo protidampinške dajatve, ki jima je poslala vprašalnik.

V teh okoliščinah institucijama ni mogoče očitati nobenega dejanja oziroma ravnanja, zaradi katerega bi bila vzpostavljena odgovornost Unije, in nepogodbene odgovornosti Unije ni mogoče vzpostaviti.

(Glej točke 36, 38, od 41 do 43, 45, 47, od 49 do 52, in od 54 do 57.)
Čeprav ima Svet široko polje proste presoje glede splošnih meril, ki naj se upoštevajo za namene sprejetja omejevalnih ukrepov, učinkovitost sodnega nadzora, ki ga zagotavlja člen 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zahteva, da se sodišče Unije v okviru nadzora zakonitosti razlogov, na katerih temelji sklep o vpisu ali ohranitvi imena določene osebe na seznamu oseb, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, prepriča, da ta sklep, ki je za to osebo posamični akt, temelji na dovolj trdni dejanski podlagi. To pomeni, da je treba preveriti dejstva, ki so navedena v obrazložitvenem memorandumu, na katerem temelji navedeni sklep, tako da sodni nadzor ni omejen na presojo abstraktne verjetnosti navedenih razlogov, temveč se nanaša na vprašanje, ali so ti razlogi – oziroma vsaj eden od njih, za katerega se šteje, da je sam po sebi dovolj za utemeljitev tega sklepa – utemeljeni dovolj jasno in konkretno.

Sklep o sprejetju omejevalnih ukrepov v smislu člena 29 PEU ni sprejet kot odgovor na zahtevo organov zadevne tretje države, ampak je avtonomen ukrep, sprejet za uresničevanje ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije. Pristojni organ Unije je tisti, ki mora v primeru izpodbijanja dokazati utemeljenost razlogov, navedenih zoper zadevno osebo, ne pa da bi morala zadnje navedena predložiti negativni dokaz, da navedeni razlogi niso utemeljeni

Za vpis imena osebe na seznam oseb, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, iz razloga, da je bila ta s strani pravosodnih organov tretje države opredeljena kot odgovorna za odtujitev javnih sredstev, mora Svet razpolagati z informacijami v zvezi z dejstvi ali ravnanji, ki jih navedeni organi očitajo posebej tej osebi, torej z dovolj trdno dejansko podlago.

(Glej točke 38, 45 in 48.)