(Glej točke od 25 do 28, 32, od 36 do 44, 49, 50, od 59 do 62, 66, 67 in 69.)

(Glej točke od 29 do 31 in 33.)

Ravnanje hčerinske družbe na trgu je v bistvu tudi pod odločilnim vplivom matične družbe, če matična družba ohrani le pooblastilo za določanje ali odobritev nekaterih strateških poslovnih odločitev, če je potrebno, prek svojih predstavnikov v organih hčerinske družbe, če so je za določanje poslovne politike hčerinske družbe stricto sensu pooblaščeno poslovodstvo, pooblaščeno za operativno upravljanje, ki ga je imenovala matična družba in ki zastopa in spodbuja njene poslovne interese.

Na področju konkurence se Komisija ne more, da bi v skladu s členom 81 ES protikonkurenčno ravnanje skupnega podjetja pripisala matičnima družbama, ki ga imata v lasti v enakih delih, opreti zgolj na možnost odločilnega vpliva, kot velja v okviru uporabe Uredbe št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij, ne da bi bilo treba preveriti, ali se je ta vpliv dejansko izvajal. Nasprotno, Komisija mora načeloma dokazati tak odločilni vpliv na podlagi neke celote dejstev. Med ta dejstva spada kopičenje funkcij istih oseb pri upravljanju matične družbe in pri upravljanju njene hčerinske družbe ali skupnega podjetja ali to, da so morale navedene družbe slediti navodilom, ki jih je izdalo skupno poslovodstvo, ne da bi imele možnost, da bi na trgu ravnale samostojno.

Poleg tega se dejansko izvajanje odločilnega vpliva s strani ene ali več matičnih družb na poslovno ravnanje skupnega podjetja lahko dokaže tudi s preučitvijo možnosti sprejemanja odločitev v skupnem podjetju. Tudi če pristojnost ali možnost določanja poslovnih odločitev skupnega podjetja izhaja zgolj iz same možnosti izvajanja odločilnega vpliva na njeno poslovno ravnanje in tako iz pojma „nadzor“ v smislu Uredbe št. 139/2004, lahko Komisija in sodišče Unije domnevata, da so bile zakonske določbe in določbe sporazuma o delovanju navedenega podjetja, zlasti določbe pogodbe o ustanovitvi skupnega podjetja in dogovora delničarjev o glasovih, izvedene in spoštovane. V takih okoliščinah se lahko preučitev dejanskega izvajanja odločilnega vpliva na poslovno ravnanje skupnega podjetja opravi z abstraktno analizo dokumentov, podpisanih pred začetkom delovanja tega podjetja, z uporabo analize v zvezi z nadzorom. Vendar lahko Komisija ali zainteresirane stranke ob upoštevanju tega, da je preučitev dejanskega izvajanja odločilnega vpliva retrospektivna in se lahko zato utemelji z dejstvi, predložijo dokaze za to, da so se poslovne odločitve skupnega podjetja sprejemale drugače, kot izhaja iz same abstraktne preučitve sporazumov glede delovanja skupnega podjetja.

Vpliv matičnih družb na operativno vodenje skupnega podjetja, izvajan prek članov upravnega odbora tega podjetja, ki sta jih določili ti družbi, zelo pomemben za presojo obstoja gospodarske enote njiju in navedenega skupnega podjetja. Vendar Komisija ni dokazala, da sta matični družbi zadevno skupno podjetje vodili s tesnim sodelovanjem in da je sprejemanje odločitev v navedenem odboru odražalo voljo vsake od matičnih družb, ki se šteje za odgovorno. Do takšne ugotovitve ni bilo mogoče priti na podlagi abstraktne preučitve sporazumov o delovanju skupnega podjetja. Komisija prav tako ni v zvezi s tem predložila nobenih konkretnih dejstev, kot so med drugim zapisniki sej upravnega odbora.

Iz navedenega izhaja, da Komisija – ob prisotnosti upoštevnih dejstev, ki jih je glede neobstoja skupnega vodenja skupnega podjetja navedla ena od dveh matičnih družb – za ugotovitev takšnega skupnega vodenja svoje presoje ne more opreti zgolj na določbe sporazuma o skupnem podjetju.

(Glej točke 101, 102, 107, 108, 114, 115, 119, 123 in 124.)