*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :693 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 24. oktobra 2013  
Jezik postopka: bolgarščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Prenehanje obstoja pravne podlage odločbe iz postopka 
v glavni stvari — Neupoštevnost postavljenih vp rašanj — Ustavitev p ostopka“
V zadevi C-180/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Administrativen sad S ofia-grad ( Bolgarija) z odločbo z dne 4. aprila 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
16. aprila 2012 , v postopku
Stoilov i Ko EOOD
proti
Načalnik na M itnica St olična,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič, predsednik senata, C. G. Fernlund, A. Ó Caoimh (poročevalec), sodnika, C. Toader, 
sodnica, in E. Jarašiūnas , sodnik,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: M . Aleksejev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 11. aprila 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Stoilov i Ko EOOD B. Aleksiev, odvetnik,
— za Načalnik na Mitnica Stolična N. Jocova, D. Jordanova, J. Jordanova in S. Dimitrova ter S. Zlatkov, 
agenti,
— za Evropsko ko misijo B.-R. Killmann in D. Roussanov ter L. Bouyon, agenti,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 18. julija 2013
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2013 :693SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago ko mbinirane no menklature za leto 2009 i z 
Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658 /87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter 
skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382), kakor je bila 
spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1031 /2008 z dne 19. septembra 2008 ( UL L 291, str. 1, 
v nadaljevanju: KN), zlasti tarifnih podštevilk 5407 61 30 in 6303 92 10 te no menklature, na razlago 
Uredbe Sveta (EGS) št. 2913 /92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem z akoniku S kupnosti (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 4, str. 307), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1791 /2006 z dne 20. novembra 2006 ( UL L 363, str. 1, v nadaljevanju: Carinski zakonik), in na 
razlago načela zaupanja v pravo ter načela pravnomočnosti ter členov 41 in 47 L istine Evropske u nije 
o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo Stoilov i Ko ЕООD (v nadaljevanju: Stoilov) in 
Načalnik na M itnica Stolična (direktor carinske u prave v Sofiji) gl ede tarifne uvrstitve b laga, 
določenega ko t „material za izdelavo platnenih navojnic“, s poreklom iz Kitajske.
Pravni okvir
Pravo Unije
Carinski zakonik
3 Carinski organi lahko v skladu s členom 68 c arinskega zakonika zaradi p reverjanja deklaracij, ki s o jih 
sprejeli po „običajnem“ postopku:
„a)preverijo dokumente, ki s e nanašajo na deklaracijo […];
b) pregledajo blago in po potrebi vzamejo vzorce blaga zaradi a nalize ali podrobnega preverjanja.“
4 Člen 71 c arinskega zakonika se glasi:
„1.Rezultati preverjanja deklaracije služijo ko t podlaga za uporabo določb o carinskem p ostopku, 
v katerega je dano b lago.
2. Če se deklaracija ne preveri, se določbe odstavka 1 uporabijo na podlagi navedb v deklaraciji.“
5 Člen 221(1) Carinskega zakonika d oloča: „[z]nesek da jatev se mora dolžniku takoj po vknjižbi v skladu 
z ustreznimi postopki sporočiti“.
6 Člen 232 v oddelku 2, naslovljenem „Roki in postopki plačila zneska da jatev“, naslova VII poglavja 3 
Carinskega zakonika, določa:
„1.Če znesek da jatev n i bil plačan v predvidenem r oku:
(a) uporabijo carinski o rgani vse m ožnosti, predvidene v veljavnih predpisih, v ključno s prisilno 
izterjavo zato, da z agotovijo plačilo tega zneska.
Skladno s postopkom odbora se lahko sprejmejo posebne določbe za garante v okviru tranzitnega 
postopka;
ECLI:EU:C:2013 :693 3SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
(b) se poleg zneska da jatev zaračunajo zamudne obresti. Stopnja zamudnih obresti je lahko v išja od 
stopnje kreditnih obresti ne sme p a biti nižja.
2. Carinski organi lahko o pustijo pobiranje zamudnih obresti […]“
7 Člen 243, naslovljen „Pritožbe“, v naslovu VIII C arinskega zakonika d oloča:
„1.Vsaka o seba se lahko p ritoži na odločbe carinskih organov, ki s e nanašajo na uporabo carinske 
zakono daje in to osebo neposredno in osebno z adevajo.
[…]
2. Pritožba se lahko v loži:
(a) v začetni fazi pri carinskem o rganu […]
(b) v poznejši fazi pri neodvisnem o rganu, ki j e lahko p ravosodni organ ali enakovredno s pecializiran 
organ v skladu z veljavnimi predpisi v državah članicah.“
KN
8 V prvem d elu KN so navedene uvodne določbe. V tem d elu je v oddelku I, ki z ajema splošna pravila, 
v poglavju A z naslovom „Splošna pravila za razlago [KN]“ določeno:
„Blago se v [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1. Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da s e je laže znajti pri uvrščanju; zaradi 
pravnih ra zlogov uvrščanje poteka p o poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim 
oddelkom ali poglavjem i n po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih 
številk ali opomb.
2. (a) Za proizvod ali izdelek, ki j e naveden ali zajet v poimenovanju posamezne tarifne številke, se 
šteje tudi proizvod, ki n i kompleten ali kon čen, če ima bistvene značilnosti kompletnega ali 
končnega proizvoda. Pod tarifno š tevilko s e uvršča tudi ko mpleten ali kon čen proizvod (ali 
proizvod, ki s e uvršča ko t kompleten ali kon čen po tem p ravilu), če se predloži nesestavljen 
ali razstavljen.
(b) Za proizvod ali izdelek, ki j e naveden ali zajet v poimenovanju posamezne tarifne številke, se 
šteje tudi me šanica ali kombinacija tega materiala ali snovi z drugimi materiali ali snovmi. 
Proizvod ali izdelek iz da nega m ateriala ali snovi se obravnava ko t blago, ki v celoti ali 
deloma sestoji iz tega m ateriala ali snovi. Uvrščanje blaga, ki s estoji iz ve č m aterialov ali 
snovi, poteka p o pravilu pod točko 3.
[…]“
9 KN temelji na me dnarodnem h armoniziranem s istemu poimenovanj in šifrirnih oznak blaga, ki g a je 
pripravila Svetovna carinska o rganizacija in od ka terega povzema šestmestne tarifne številke i n 
podštevilke, pri čemer le sedma in osma številka o značujeta pododdelka, ki s ta lastna KN. KN 
v drugem d elu, naslovljenem „Tabela carinskih da jatev“, vsebuje uvrstitev b laga v oddelke, poglavja, 
tarifne številke in podštevilke.
4 ECLI:EU:C:2013 :693SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
10 Oddelek XI KN je naslovljen „Tekstil in tekstilni izdelki“. Opomba 7 tega oddelka d oloča:
„Za „gotove“ (konfekcijske) se v tem o ddelku š tejejo izdelki:
(a) rezani v druge oblike, razen v kvadra te ali pravokotnike;
(b) izdelani v končni obliki, gotovi za uporabo, ali pa jih je treba samo ločiti tako, da s e prereže 
sukanec, ki j ih ločuje, brez šivanja ali druge dodelave (npr.: krpe z a prah, brisače, namizni prti, 
rute in odeje);
(c) porobljeni ali z zapognjenimi robovi ali z resami, vrezanimi v vozle na katerem ko li robu, vendar 
brez tkanin, katerih rezani robovi so pred osipanjem z avarovani tako, da s o obšiti, ali na ka kšen 
drug enostaven način;
[…]“
11 V poglavju 54 K N, naslovljenem „Sintetični ali umetni filamenti; trakovi in podobno iz sintetičnih ali 
umetnih tekstilnih m aterialov“, oddelka XI, je me d dr ugimi zajeta tarifna številka 5407 „[t]kanine iz 
preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov, vključno t kanine, dobljene iz materiala iz tarifne številke 
5404 “. Ta tarifna številka me d dr ugim zajema „druge tkanine, ki v sebujejo najmanj 85 % pobarvanih 
neteksturiranih filamentov iz poliestra“, ki z ajema zlasti tarifno p odštevilko 5407 61, ki s e nanaša na 
„druge tkanine, ki v sebujejo po m asi 85 % ali več neteksturiranih poliestrskih filamentov“. Ta tarifna 
podštevilka me d dr ugim zajema pododdelek 5407 61 30 z besedilom „barvane“.
12 V podpoglavju I, naslovljenem „Drugi gotovi tekstilni izdelki“, oddelka XI poglavja 63 K N je me d 
drugimi zajeta tarifna podštevilka 6303 , ki s e nanaša na „[z]avese (vključno dra perije) in no tranje 
platnene navojnice; volan[e] za zavese ali posteljo“. Ta tarifna podštevilka je razdeljena na ka tegoriji 
„Pletene ali kvačkane“ in „Druge“. Slednja ka tegorija me d dr ugim zajema tarifno p odštevilko 6303 92 
z naslovom „Iz sintetičnih v laken“. Tudi t a tarifna podštevilka j e ra zdeljena n a pododdelka 
6303 92 10 in 6303 92 90 z naslovom „Iz netkanih tekstilij“ in „Druge“.
Bolgarsko p ravo
13 Člen 34(3) zakonika o upravnem p ostopku (Administrativnoprocesualen ko deks) določa, da „uprava da 
strankam m ožnost, da v roku, ki n e sme b iti daljši od sedmih dni, predložijo pojasnila o zbranih 
dokazih ter o navedenih trditvah. Stranke lahko p redložijo pisne zahteve i n ugovore“.
14 Posamičen upravni akt se v skladu s členom 35 t ega zakonika izda p o ra zjasnitvi obravnavanega 
upoštevnega dejanskega stanja in okoliščin ter preizkusu pojasnil in ugovorov, ki j ih, gl ede na 
okoliščine primera, predložijo zadevni državljani ali subjekti.
15 Uradni dokument, ki g a je uradnik pripravil v okviru svojih nalog in v obliki in na način, ki s e 
zahtevata, je v skladu s členom 179(1) zakonika o pravdnem p ostopku (G raždanski p rocesualen 
kodeks, v nadaljevanju: GPK) dokaz o izjavah, navedenih v njegovi navzočnosti, ter o dejanjih, ki j ih je 
opravil sam ali so bila opravljena v njegovi navzočnosti.
16 Pravnomočna sodba v skladu s členom 297 GPK zavezuje sodišče, ki j o je izdalo, in vsa druga sodišča 
ali uprave.
17 Odločba upravnega sodišča, ki j e postala pravnomočna, v skladu s členom 302 GPK zavezuje civilno 
sodišče tako gl ede veljavnosti kot glede zakonitosti upravnega akta.
ECLI:EU:C:2013 :693 5SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
18 Carinski organi, če znesek da jatev n i bil plačan v določenem r oku, v skladu s členom 211(1) carinskega 
zakona (Zakon n a mitnicite, v nadaljevanju: ZM) uporabijo vse možnosti, ki j ih imajo na podlagi tega 
zakona ter vseh dr ugih pravnih predpisov, da z agotovijo plačilo tega zneska, vključno s sprejetjem 
upravnih izvršilnih aktov.
19 Člen 211a ZM d oloča, da „[so] odredbe za prisilno i zterjavo javnopravnih terjatev dr žave [ …] 
posamični upravni akti, ki j ih izda dir ektor carinskega urada , ki j e teritorialno p ristojen za območje, na 
katerem j e nastal dolg, ki n i bil plačan v rokih; s temi akti se ugotovi izterljivost carinskih dolgov ter 
drugih javnopravnih terjatev“.
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
20 Družba Stoilov je s carinsko d eklaracijo, vloženo 8. januarja 2009 , deklarira la „material za izdelavo 
platnenih navojnic“ pod tarifno p odštevilko 6303 92 10 KN. Izračunane in plačane so bile carinske 
dajatve v višini 7 598 ,56 bolgarskih levov (v nadaljevanju: BGN) ter davek na dodano v rednost v višini 
23 544 ,53 BGN.
21 Carinski organi so za preverjanje te deklaracije 9. januarja 2009 o pravili analizo vzorcev v laboratoriju, 
v zvezi s katero je bil sestavljen zapisnik.
22 Ti organi so ob upoštevanju analize carinskega laboratorija me nili, da b laga iz navedene deklaracije ni 
mogoče uvrstiti v poglavje 63 KN. Iz analize naj bi izhajalo, da t o blago izpolnjuje pogoje za uvrstitev 
v poglavje 54 KN, natančneje, pod tarifno p odštevilko 5407 61 30.
23 Načalnik na Mitnica Stolična je v teh okoliščinah 27. aprila 2009 dr užbi Stoilov vročil odločbo, s katero 
je bilo blago iz carinske d eklaracije z dne 8. januarja 2009 u vrščeno p od to tarifno p odštevilko ( v 
nadaljevanju: odločba o uradni obvestitvi), posledica te odločbe pa je bila tudi, da s e je stopnja 
carinske da jatve p ovečala s 6,5 % n a 8 %, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1487 /2005 z dne 
12. septembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške da jatve in dokončnem p obiranju začasne 
dajatve, uvedene na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz 
Ljudske r epublike K itajske ( UL L 240, str. 1), ka kor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1087 /2007 z dne 18. septembra 2007 ( UL L 246, str. 1) pa se je uporabila 74 ,8-odstotna dokončna 
protidampinška da jatev.
24 Družbi Stoilov je bil na podlagi navedene odločbe dodeljen sedemdnevni rok, da p rostovoljno p oravna 
javnopravne terjatve v višini 1 211 ,37 BGN iz naslova carinskih da jatev, 82 372 ,82 BGN iz naslova 
protidampinških da jatev in 16.716,84 BGN iz naslova davka n a dodano v rednost.
25 Družba Stoilov je zoper navedeno o dločbo vložila pritožbo pri upravi, nato pa pri Administrativen sad 
Sofia-grad ( upravno s odišče v Sofiji) vložila tožbo.
26 Ker družba Stoilov me dtem n i plačala zneskov, navedenih v odločbi o uradni obvestitvi v predpisanem 
roku, je Načalnik na M itnica Stolična izdal odločbo o prisilni izterjavi javnopravnih terjatev dr žave 
št. 13 z dne 7. avgusta 2009 ( v nadaljevanju: odločba o izterjavi).
27 Družba Stoilov je 11. septembra 2009 z oper to odločbo vložila upravno p ritožbo in zahtevala, naj se 
odredi izdelava neodvisnega izvedenskega mnenja v zvezi z uvrstitvijo obdavčenega blaga. Ker družba 
Stoilov v roku n i prejela odgovora, je 7. oktobra 2009 n eposredno p ri Administrativen sad S ofia-grad 
vložila tožbo, ki s e obravnava v postopku v glavni stvari.
28 Višji upravni organ, in sicer dir ektor deželne carinske u prave, je 14. oktobra 2009 z avrnil upravno 
pritožbo, vloženo 11. septembra 2009 , in zavrnil izdelavo zahtevanega izvedenskega mnenja.
6 ECLI:EU:C:2013 :693SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
29 Administrativen sad S ofia-grad j e s sodbo z dne 30. decembra 2010 p otrdilo odločbo o uradni 
obvestitvi.
30 Družba Stoilov je zoper to sodbo vložila kasacijsko p ritožbo pri Varhoven ad ministrativen sad (vrhovno 
upravno s odišče), ki j e o njej v času predložitve p redložitvene odločbe še odločalo.
31 Administrativen sad S ofia-grad me ni, da j e blago iz postopka v glavni stvari m ogoče uvrstiti v dve 
poglavji, in sicer v poglavji 54 in 63 KN. Za namene njunega razlikovanja je treba v smislu opombe 7 
navedenega poglavja 63 ra zložiti pojem „gotovi izdelek“ ter pojem „tkanine“, naveden v pododdelku 
5407 61 30 K N.
32 Poleg tega bi bilo treba presoditi, ali se ob upoštevanju rezultata preostalih pe tih carinskih deklaracij, ki 
jih je družba Stoilov za blago, kakršno je to v postopku v glavni stvari, vložila tako p red ko t po vložitvi 
sporne deklaracije, ta dr užba lahko s klicuje na načelo varstva legitimnega pričakovanja, da b i se 
zadevno b lago iz postopka v glavni stvari u vrstilo pod tarifno š tevilko 6303 92 10.
33 Predložitveno s odišče je poleg tega navedlo, da s ta bila v zvezi z zadnjenavedeno d eklaracijo uvedena 
dva ločena nacionalna postopka gl ede istih pravnih in dejanskih okoliščin in da z ato me ni, da j e treba 
na Sodišče nasloviti vprašanje, zoper kateri akt je – ob upoštevanju člena 243(1) Carinskega zakonika – 
mogoče vložiti pravno s redstvo.
34 Nazadnje, zaprositi je treba za razlago členov 41 in 47 L istine.
35 V teh okoliščinah je Administrativen sad S ofia-grad p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba proizvod – [in sicer] trakove v balah iz netkanega tekstila za izdelavo no tranjih 
platnenih navojnic – za namene tarifne uvrstitve v skladu s [KN], glede na [njihove] lastnosti […] 
kot „tkanine“ uvrstiti pod oznako K N 5407 61 30 ali glede na njegov edini namen uporabe – za 
notranje platnene navojnice – pod oznako K N 6303 92 10, pri čemer je treba upoštevati:
a) pojem ‚gotovi izdelek‘ v smislu opombe 7 k poglavju 63, [naslovljenem] (‚Drugi gotovi 
tekstilni izdelki; kompleti; rabljena oblačila in ra bljeni tekstilni izdelki; krpe‘), v oddelku XI, 
[naslovljenem] (‚Tekstil in tekstilni izdelki‘) [KN], ko t se ra zlaga v povezavi s točko 2(a) 
[oddelka A] splošnih pravil no menklature v zvezi s pojmom „proizvod, ki n i kompleten ali 
končen‘ ob upoštevanju primera, navedenega pod (c) navedene opombe, lastnosti spornega 
proizvoda in tega, da j e mogoče iz njega izdelati en sam kon čni izdelek;
b) vprašanje, ali so s pojmom ‚tkanine‘ iz poglavja 54, tarifna podštevilka 5407 61 30 [KN], zajeti 
trakovi iz blaga, ki i majo tako ko t kon čni proizvod, ki j e njihov edini namen uporabe – 
notranje platnene navojnice – ojačene vzdolžne robove, in sicer zaradi i zrecne omem be tega 
proizvoda v tarifni podštevilki 6303 92 10 K N?
2. Ali obstaja razumen razlog za domnevo, da i ma deklarant – in na podlagi uvoza blaga zavezanec – 
legitimno p ričakovanje v zvezi s tarifno u vrstitvijo blaga in da j e treba v skladu s členom 71(2) 
[Carinskega zakonika] ter glede na načelo legitimnega pričakovanja uporabiti tarifno š tevilko 
blaga iz carinske d eklaracije, če so glede na dejansko s tanje v postopku v glavni stvari n a da n 
vložitve carinske d eklaracije obstajale te okoliščine:
a) carinski organi pri prej vloženi carinski deklaraciji za enako b lago z enako tarifno š tevilko p o 
zapisniško ev identiranem n adzoru blaga, ki j e vključeval tudi nadzor glede tarifne uvrstitve, 
niso vzeli vzorcev z aradi a nalize blaga in so sklepali, da j e bilo blago v skladu s podatki 
v deklaraciji; in
ECLI:EU:C:2013 :693 7SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
b) pri pe tih dr ugih prej vloženih carinskih deklaracijah za enako b lago z enakimi tarifnimi 
številkami ni bil opravljen poznejši nadzor po odobritvi prepustitve b laga, in sicer pred 
datumom zapisnika o carinskem n adzoru, v katerem j e bilo ugotovljeno, da j e tarifna številka 
pravilna, in po njem?
3. Ali je treba člen 243(1) [Carinskega zakonika], kar z adeva spoštovanje načela pravnomočnosti, 
razlagati tako, da j e m ogoče pravno s redstvo vložiti samo zoper akt iz člena 232(1)(a) [tega 
zakonika], če je bil ta akt izdan zaradi n epravočasnega plačila, če je z njim hkrati določen znesek 
uvoznih da jatev in če v skladu z nacionalnim p ravom dr žave č lanice pomeni izvršilni naslov za 
izterjavo da jatev?
4. Ali je treba člena 41(2)(a) in 47 [Listine] razlagati tako, da č e carinski organ ni izrecno z avrnil in 
v utemeljitvah poznejših odločb ni omenil zahteve z a izvedbo dokaza z neodvisnim izvedenskim 
mnenjem, ki g a je zavezanec podal, potem ko j e bil seznanjen v skladu s členom 221(1) 
[Carinskega zakonika], obstaja nepopravljiva kršitev p ravice do dobrega poteka sojenja in pravice 
do obrambe v upravnem p ostopku, ki j e ni mogoče sanirati v sodnem p ostopku, ker ima zadevna 
oseba glede na okoliščine postopka v glavni stvari m ožnost, da z golj v postopku p red sodiščem 
prve s topnje dokaže svoje ugovore v zvezi s tarifno u vrstitvijo blaga s postavljanjem vp rašanj 
neodvisnemu sodnemu izvedencu?“
Predlog za sprejetje predhodne odločbe
36 Postopek, uveden s členom 267 PD EU, je v skladu z ustaljeno s odno p rakso instrument sodelovanja 
med Sodiščem i n nacionalnimi sodišči, s katerim p rvo zagotavlja dr ugim ra zlago prava Unije, ki j o 
potrebujejo za rešitev o bravnavanega spora (glej zlasti sodbi z dne 16. julija 1992 v zadevi Meilicke, 
C-83/91, Recueil, str. I-4871 , točka 22, in z dne 27. novembra 2012 v zadevi Pringle, C-370/12, 
točka 83).
37 Nacionalno s odišče, ki o dloča o sporu, je v okviru tega sodelovanja v najboljšem p oložaju, da p resodi 
tako o potrebi po sprejetju predhodne odločbe, da b i lahko i zdalo svojo sodbo, ko t upoštevnost 
vprašanj, ki j ih je zastavilo Sodišču (glej v tem s mislu zlasti sodbi z dne 16. julija 1992 v zadevi 
Lourenço D ias, C-343/90, Recueil, str. I-4673 , točka 15, in z dne 21. februarja 2006 v zadevi 
Ritter-Coulais, C-152/03, ZOdl., str. I-1711 , točka 14).
38 To ne spreminja dejstva, da m ora S odišče, če je treba, preučiti okoliščine, v katerih m u je bilo 
predloženo vp rašanje nacionalnega sodišča, da p reveri svojo pristojnost in predvsem u gotovi, ali ima 
zahtevana razlaga prava Unije zvezo z dejanskim stanjem a li s predmetom spora o glavni stvari, tako 
da S odišču ni treba sprejemati svetovalnih m nenj glede splošnih ali hipotetičnih vp rašanj (glej v tem 
smislu zlasti sodbi z dne 16. decembra 1981 v zadevi Foglia, 244/80, Recueil, str. 3045 , točki 18 in 21, 
in z dne 30. septembra 2003 v zadevi Inspire Art, C-167/01, Recueil, str. I-10155 , točka 45). Če se zdi, 
da zastavljeno vp rašanje očitno n i upoštevno z a rešitev tega spora, mora Sodišče ugotoviti, da o njem n i 
treba odločati (glej zlasti zgoraj navedeni sodbi Lourenço Dias, točka 20, in Ritter-Coulais, točka 15 in 
navedena sodna praksa).
39 Toda v obravnavanem p rimeru iz pisnih stališč, predloženih Sodišču, in iz odgovora p redložitvenega 
sodišča na zahtevo za pojasnila, ki j o je nanj naslovilo Sodišče, izhaja, da j e Varhoven ad ministrativen 
sad s sodbo z dne 5. julija 2012 ra zveljavilo sodbo, navedeno v točki 29 te sodbe, in za nično ra zglasilo 
odločbo o uradni obvestitvi.
40 V skladu s pojasnili, ki j ih je predložitveno s odišče da lo v odgovoru na to zahtevo za pojasnila v zvezi 
z učinkom ra zglasitve n ičnosti odločbe o uradni obvestitvi na spor o glavni stvari, in ko t je razvidno iz 
besedila te sodbe, ki j e bilo priloženo t emu odgovoru, je Varhoven ad ministrativen sad me d dr ugim 
presodilo, da j e bila tarifna uvrstitev, ki j o je uporabil Načalnik na M itnica Stolična in potrdilo
8 ECLI:EU:C:2013 :693SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
 Administrativen sad S ofia-grad, glede na dokazila in izvedenska m nenja iz spisa napačna. Varhoven 
administrativen sad j e v zvezi s tem me nilo, da d okazi, ki j ih je upoštevalo A dministrativen sad 
Sofia-grad, niso bili podprti niti s predloženimi dokazi niti z ugotovitvami iz poročila sodnega 
izvedenca.
41 Predložitveno s odišče je v tem o dgovoru navedlo tudi, da j e njegova naloga zagotovitev spoštovanja 
postopkovnih pravil, od ka terih je odvisna zakonitost odločbe o izterjavi, me d ka terimi je zlasti pravilo 
v zvezi z uradno o bvestitvijo o obstoju „neplačanega dolga“ v smislu člena 211 Z M z odločbo o uradni 
obvestitvi.
42 Načalnik na Mitnica Stolična je na obravnavi pred Sodiščem p riznal, da o dločba o uradni obvestitvi, ki 
jo je Varhoven ad ministrativen sad ra zglasilo za nično, v bolgarskem p ravnem r edu ve č ne obstaja.
43 Družba Stoilov se je poleg tega na isti obravnavi sklicevala na odločbo, s katero je bila kon čana izterjava 
javnopravnih terjatev in ki j o je 24. septembra 2012 i zdal javni izvršilni organ. S to odločbo naj bi bil 
končan postopek prisilne izterjave, ki j e bil uveden v skladu z odločbo o izterjavi. Načalnik na Mitnica 
Stolična je izpodbijal veljavnost te odločbe, ni pa zanikal njenega.
44 V teh okoliščinah, ne glede na to, ali je bil postopek prisilne izterjave, ki s e je začel v skladu z odločbo 
o izterjavi, kon čan ali ne, iz zgornjih ugotovitev vsekakor izhaja, da p redložitvenemu sodišču za rešitev 
spora o glavni stvari, kot je navedel generalni pravobranilec v točki 16 s klepnih predlogov, ne bo ve č 
treba izdati odločbe, v kateri bi bilo m ogoče upoštevati odgovor Sodišča, ki b i ga Sodišče podalo na 
postavljena vp rašanja, če bi nanje moralo odgovoriti.
45 Kot je namreč predložitveno s odišče navedlo v svojem o dgovoru na zahtevo za pojasnila, ki j o je nanj 
naslovilo Sodišče, je Varhoven ad ministrativen sad v celoti razglasilo za nično o dločbo o uradni 
obvestitvi, obstoj te odločbe pa je – ka kor je bilo že navedeno v točki 41 t e sodbe – postopkovni 
pogoj za sprejetje odločbe o izterjavi.
46 V teh okoliščinah je treba šteti, da s e obravnavani predlog za sprejetje predhodne odločbe ne nanaša 
več na razlago prava Unije, ki j o predložitveno s odišče objektivno p otrebuje za sprejetje svoje odločitve 
(glej po analogiji zlasti sodbo z dne 9. oktobra 1997 v zadevi Grado in Bashir, C-291/96, Recueil, 
str. I-5531 , točka 16). V tem b rezpredmetnem p redlogu namreč ni mogoče najti elementov prava 
Unije, ki b i jih predložitveno s odišče lahko v skladu s tem p ravom ko ristno u porabilo za odločitev 
v sporu, ki m u je bil predložen (glej v tem s mislu zlasti sodbo z dne 16. septembra 1982 v zadevi 
Vlaeminck, 132/81, Recueil, str. 2953 , točka 13).
47 Res je, da j e predložitveno s odišče v odgovoru na zahtevo za pojasnila, ki j o je prejelo od Sodišča, 
v zvezi z učinkom ra zglasitve n ičnosti odločbe o uradni obvestitvi na spor o glavni stvari me nilo, da b i 
lahko c arinski o rgani sprejeli no ve o dločbe z enako v sebino, ko t jo vsebujeta odločba o uradni 
obvestitvi in odločba o izterjavi. Ve ndar p a je treba, tudi če to dr ži, ne glede na sodbo Varhoven 
administrativen sad z dne 5. julija 2012 , kljub temu ugotoviti, da b i odgovor na vp rašanja, postavljena 
v takih okoliščinah, pomenil posvetovalno m nenje o hipotetičnih vp rašanjih, kar b i bilo v nasprotju 
z nalogo Sodišča pri sodnem s odelovanju, uvedenem s členom 267 PD EU (glej v tem s mislu sodbo 
z dne 3. februarja 1983 v zadevi Robards, 149/82, Recueil, str. 171, točka 19; zgoraj navedeno s odbo 
Meilicke, točka 25, in sodbo z dne 21. marca 2002 v zadevi Cura A nlagen, C-451/99, Recueil, 
str. I-3193 , točka 26).
48 Glede na zgoraj navedeno je treba ugotoviti, da n a vp rašanja, ki j ih je postavilo predložitveno s odišče, 
ni treba odgovoriti.
ECLI:EU:C:2013 :693 9SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-180/12
STOILOVIKO
Stroški
49 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) sklenilo:
Na v prašanja, ki jih je postavilo Administrativen sad Sofia-grad (Bolgarija), ni treba odgovoriti.
Podpis