Keywords

Summary



Keywords

1. Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Sladkor – Začasna shema za prestrukturiranje industrije sladkorja – Kvote

(Uredba Sveta št. 320/2006, člen 3(1)(b); Uredba Komisije št. 493/2006, člen 9)

2. Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Sladkor – Začasna shema za prestrukturiranje industrije sladkorja

(Uredba Sveta št. 320/2006, člena 3(1)(b) ter 5(1) in (2); Uredba Komisije št. 968/2006, člen 11(1))

3. Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Sladkor – Začasna shema za prestrukturiranje industrije sladkorja – Izvenkvotna proizvodnja

(Uredba Sveta št. 318/2006, člen 15; Uredba Komisije št. 968/2006, člena 26(1) in 27(3))

4. Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Sladkor – Začasna shema za prestrukturiranje industrije sladkorja – Izvenkvotna proizvodnja

(Uredba Sveta št. 320/2006, člen 3(5); Uredba Komisije št. 968/2006, člen 26(1))

Summary

1. Člen 3(1)(b) Uredbe št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike je treba razlagati tako, da izraz „kvota“ iz tega člena zajema tudi prehodne kvote v smislu člena 9 Uredbe št. 493/2006 o prehodnih ukrepih v okviru reorganizacije skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja in o spremembi uredb (ES) št. 1265/2001 in št. 314/2002.

Kot je razvidno iz uvodne izjave 10 Uredbe št. 493/2006, so bile namreč prehodne kvote s to uredbo uvedene zato, da bi se v tržnem letu 2006/2007 povečale kvote, določene z Uredbo št. 318/2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja, zlasti z njenim členom 7, saj so se te kvote tako kot tiste, določene s prej veljavno ureditvijo, in sicer Uredbo št. 1260/2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor, uporabljale za dvanajst mesecev, navedeno tržno leto pa je izjemoma trajalo petnajst mesecev. Glede na ta posamični cilj, ki mu je sledil zakonodajalec Unije in ki je zgolj prilagoditev obsega kvot izjemni dolžini tržnega leta 2006/2007, ni mogoče šteti, da so prehodne kvote drugačne narave kot tiste, ki se povečujejo, da bi se dosegel navedeni cilj. To povečanje je tudi sorazmerno z izjemnim podaljšanjem navedenega tržnega leta.

(Glej točke 42, 43 in 51 ter točko 1 izreka.)

2. Člen 3(1)(b) Uredbe št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike je treba razlagati tako, da zaveza o opustitvi kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki je bila dodeljena podjetju in jo je to podelilo eni ali več svojim tovarnam, začne veljati na datum, ko se podjetje, ki sprejme to zavezo, glede na informacije, ki so mu sporočene ali ki so objavljene v Uradnem listu Evropske unije , kot običajno skrbno podjetje lahko seznani s tem, da so po mnenju pristojnih organov izpolnjeni pogoji za pridobitev pomoči za prestrukturiranje, določeni v členu 5(2) te uredbe.

Kot je namreč razvidno iz člena 5(2) te uredbe, države članice pri izvrševanju svoje pristojnosti na podlagi člena 5(1) Uredbe št. 320/2006 za odločanje o dodelitvi pomoči za prestrukturiranje, potem ko so ugotovile, da so izpolnjeni pogoji, predvideni v prvi določbi, nimajo več diskrecijske pravice, ki bi jim omogočila odločitev, da pomoč ne bo dodeljena. Iz tega je razvidno, da je lahko podjetje seznanjeno s tem, da bo pridobilo pomoč za prestrukturiranje, od trenutka, ko se seznani s tem, da so po mnenju pristojnih organov izpolnjeni pogoji za pridobitev te pomoči, določeni v členu 5(2) Uredbe št. 320/2006. Taka seznanitev je lahko posledica tako sporočil teh organov temu podjetju po njegovi vložitvi zahtevka za pomoč za prestrukturiranje kot objave Komisije v Uradnem listu Evropske unije o razpoložljivosti potrebnih finančnih sredstev v skladu za prestrukturiranje. Toda ne da bi se ogrožal cilj, ki mu je sledil zakonodajalec Unije pri sprejetju Uredbe št. 320/2006 in ki je prestrukturiranje sektorja sladkorja, tako da bi se nedobičkonosna proizvodna zmogljivost v Uniji zmanjšala z uvedbo pomoči podjetjem z najnižjo produktivnostjo, zato da bi se ta odpovedala svoji kvotni proizvodnji in opustila načrtovane kvote, v takih okoliščinah ni mogoče šteti, da začne zaveza o opustitvi kvote veljati šele na datum dodelitve pomoči za prestrukturiranje v smislu člena 11(1) Uredbe št. 968/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 320/2006. Taka razlaga bi namreč lahko podjetju, ki se je zavezalo, da bo opustilo kvoto, in ki je prepričano, da bo v zameno za to zavezo pridobilo pomoč za prestrukturiranje, omogočala nadaljnjo proizvodnjo v okviru kvote, ki jo je domnevno opustilo, kar je v neposrednem nasprotju s ciljem zadevne ureditve.

(Glej točke od 57 do 61 in točko 2 izreka.)

3. Člena 26(1) in 27 Uredbe št. 968/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 320/2006 ter člen 15 Uredbe št. 318/2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja je treba razlagati tako, da lahko proizvodnja, če je v nasprotju z zavezo o opustitvi kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki je bila dodeljena podjetju in jo je to podelilo eni ali več svojim tovarnam, povzroči vračilo pomoči, naložitev kazni in obračun prelevmana za presežek, kot so predvideni v teh določbah. Glede kazni iz člena 27(3) Uredbe št. 968/2006 nacionalno sodišče presodi, ali je kršitev glede na vse okoliščine obravnavanega primera mogoče opredeliti kot naklepno ali kot posledico velike malomarnosti. Načela ne bis in idem , sorazmernosti in prepovedi diskriminacije je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo kumulativni uporabi teh ukrepov.

Zlasti glede načela ne bis in idem gre pri vračilu pomoči v smislu člena 26(1) Uredbe št. 968/2006 za odvzem neupravičeno pridobljene koristi v smislu člena 4(1) Uredbe št. 2988/95 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti. Toda kot je razvidno iz člena 4(4) te uredbe tak ukrep ne pomeni kazni, za katero je, kot je izrecno potrjeno v uvodni izjavi 10 iste uredbe, mogoče uporabiti načelo ne bis in idem . Enako velja za prelevman na presežek v smislu člena 15 Uredbe št. 318/2006. Iz člena 5(1) Uredbe št. 2988/95 je namreč razvidno, da je mogoče naložiti upravne kazni, če so bile storjene namerne nepravilnosti ali nepravilnosti iz malomarnosti. Nepravilnost je v členu 1(2) te uredbe v bistvu opredeljena kot kršenje določb prava Unije. Toda ureditev na področju izvenkvotne proizvodnje in zlasti poglavje 3 Uredbe št. 318/2006 ne omogočata ugotovitve, da je treba tako proizvodnjo šteti za nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe št. 2988/95. Sicer je res, da prelevman za presežek pomeni pomembno ekonomsko spodbudo k proizvodnji, ki ne presega kvote. Iz navedene ureditve pa ni razvidno, da bi izvenkvotna proizvodnja kot taka pomenila kršitev določbe prava Unije in zato nepravilnost, ki lahko v okoliščinah iz člena 5(2) Uredbe št. 2988/95 povzroči naložitev kazni.

(Glej točke od 70 do 73 in 81 ter točko 3 izreka.)

4. Člen 26(1) Uredbe št. 968/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 320/2006 je treba razlagati tako, da če je podjetje izpolnilo svojo zavezo o delni odstranitvi proizvodnih zmogljivosti zadevnih tovarn, ne pa svoje zaveze o opustitvi kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki mu je bila dodeljena in jo je to podelilo eni ali več svojim tovarnam, je znesek pomoči, ki jo je treba vrniti, enak delu pomoči, ki ustreza neizpolnjeni zavezi. Ta del pomoči je treba določiti na podlagi zneskov, določenih v členu 3(5) Uredbe št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti in spremembi Uredbe št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike.

(Glej točko 92 in točko 4 izreka.)