Predlogi, predstavljeni v okviru ničnostne tožbe in s katerimi se predlaga, naj se Komisiji naloži sprejetje posebnih ukrepov, niso dopustni. Sodišče prve stopnje namreč ne more na institucije nasloviti odredbe ali jih nadomestiti v okviru nadzora zakonitosti, ki ga izvaja. Ta omejitev nadzora zakonitosti velja za vsa sporna področja, o katerih lahko odloča Sodišče prve stopnje, vključno s področjem dostopa do dokumentov.

V skladu s členom 5(a) ali (b) Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, na podlagi katerega je lahko obdelava potrebna za opravljanje nalog, ki se izvajajo v javnem interesu ali zaradi skladnosti s pravno zavezo, ki ji je zavezan upravljavec, mora biti obdelava zakonita. Pravica do dostopa do dokumentov institucij, ki je priznana vsem državljanom Unije in vsem fizičnim in pravnim osebam s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni izmed držav članic, določena v členu 2 Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, pomeni pravno zavezo v smislu člena 5(b) Uredbe št. 45/2001. Če Uredba št. 1049/2001 nalaga posredovanje podatkov, ki pomeni „obdelavo“ v smislu člena 2(b) Uredbe št. 45/2001, potem je tako posredovanje v skladu s členom 5 iste uredbe zakonito.

Za dostop do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, se uporablja Uredba št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Na podlagi njenega člena 6(1) prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo in mu torej ni treba dokazati kakršnegakoli interesa za dostop do zahtevanih dokumentov. Zato se v primeru, kadar gre za prenos osebnih podatkov za izvajanje člena 2 Uredbe št. 1049/2001, ki določa pravico do dostopa do dokumentov za vse državljane Skupnosti, uporablja ta uredba in zato prosilcu ni treba dokazati potrebe po razkritju v smislu člena 8(b) Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. Če bi moral namreč prosilec dokazati potrebo po prenosu, kot dodaten pogoj, zahtevan v Uredbi št. 45/2001, bi bila ta zahteva v nasprotju s ciljem Uredbe št. 1049/2001, ki je čim širši dostop javnosti do dokumentov, s katerimi razpolagajo institucije.

Ker je v skladu s členom 4(1)(b) Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v primeru, kadar bi razkritje oslabilo varstvo zasebnosti in integritete posameznika, dostop do dokumentov zavrnjen, prenos osebnih podatkov, ki ne spada v to izjemo, načeloma ne bi posegel v zakonite interese posameznika v smislu člena 8(b) Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

Člen 18 Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov glede pravice posameznika do ugovora določa, da ima zadevni posameznik pravico, da na nujni zakoniti podlagi v zvezi s svojim posebnim položajem kadarkoli ugovarja obdelavi podatkov, ki se nanašajo nanj, razen v primerih, ki jih zajema zlasti člen 5(b) navedene uredbe. Ker pomeni obdelava iz Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije pravno zavezo v smislu člena 5(b) Uredbe št. 45/2001, posameznik načeloma nima pravice do ugovora. Ker pa člen 4(1)(b) Uredbe št. 1049/2001 določa izjemo od te pravne zaveze, je treba posledice razkritja podatkov v zvezi s posameznikom obravnavati na tej podlagi. Zavrnitev posameznika ne more preprečiti posredovanja teh podatkov, če to posredovanje ne slabi varstva zasebnosti in integritete posameznika, kot to zahteva člen 4(1)(b) Uredbe št. 1049/2001.

Določbe Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, ki lahko ogrožajo temeljne svoboščine in zlasti pravico do zasebnosti, je treba glede na temeljne pravice, ki so sestavni del splošnih pravnih načel, katerih spoštovanje zagotavljata Sodišče in Sodišče prve stopnje in ki so bila izrecno ponovljena v členu 6(2) EU, razlagati kot splošna načela prava Skupnosti.

Vsaka odločba, sprejeta na podlagi Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, mora v skladu s členom 6(2) EU spoštovati člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah. Glede tega navedena uredba določa splošna načela in omejitve, ki zaradi razlogov javnega ali zasebnega interesa urejajo izvrševanje pravice do dostopa do dokumentov v skladu s členom 255(2) ES. Zato člen 4(1)(b) te uredbe določa izjemo za zagotavljanje varstva zasebnosti in integritete posameznika. Izjeme od načela dostopa do dokumentov je treba razlagati restriktivno, ta izjema pa se nanaša le na osebne podatke, ki lahko dejansko in resnično ogrozijo spoštovanje zasebnosti in integritete posameznika.

Dejstvo, da je pojem „zasebnosti“ v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice širok in da je lahko pravica do varstva osebnih podatkov eden od vidikov pravice do varovanja zasebnosti, ne pomeni, da vsi osebni podatki nujno sodijo v pojem „zasebnosti“.

A fortiori vsi osebni podatki niso taki, da lahko ogrožajo zasebnost posameznika. Uvodna izjava 33 Direktive 95/46 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov se namreč sklicuje na podatke, ki so po svoji naravi zmožni poseči v temeljne svoboščine ali zasebnost, in ki se ne bi smeli obdelovati, razen če posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, ne da svoje izrecne privolitve, kar kaže na to, da vsi podatki niso iste narave. Take občutljive podatke lahko vključimo med tiste, na katere se sklicuje člen 10 Uredbe št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov v zvezi z obdelavo posebnih vrst podatkov, kot so podatki, ki kažejo na rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov v zvezi z zdravstvenim ali spolnim življenjem.

(Glej točke od 116 do 119.)