ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10

Poljska družba je to blago proizvajala po naročilu družbe Bene Factum, ki je nadzirala proizvodne postopke, pri čemer je med drugim odločala o sestavi izdelkov, embalaži proizvodov in videzu etiket. Sporni izdelki so bili namenjeni izključno družbi Bene Factum in so bili označeni z znamko BF cosmetics, ki je v lasti te družbe.
21

Kot izhaja iz ustaljene sodne prakse Sodišča, člena 44 in 45 Direktive o DDV nimata prednosti pred členi od 46 do 59a te direktive. V vsakem položaju posebej se je treba vprašati, ali je zadevni primer zajet z enim od primerov iz členov od 46 do 59a te direktive. Če ne gre za tak primer, se za navedeni položaj uporabita člena 44 in 45 te direktive (glej v tem smislu sodbi z dne 12. maja 2005, RAL (Channel Islands) in drugi, C‑452/03, EU:C:2005:289, točka 24 in navedena sodna praksa, in z dne 8. decembra 2016, A in B, C‑453/15, EU:C:2016:933, točka 18).
41

Razlog za to izjemo je, da se vstop generičnih zdravil na trg ne bi zadržal vse do konca veljavnosti vseh patentov, s katerimi so lahko zajete različne indikacije ali odmerki referenčnega zdravila, ne da bi se omilile zahteve glede varnosti in učinkovitosti, ki jih morajo izpolnjevati generična zdravila (glej v tem smislu sodbo z dne 23. oktobra 2014, Olainfarm, C‑104/13, EU:C:2014:2316, točki 27 in 28).
9

Člena 128 in 129 Strafgesetz 1945 (kazenski zakonik iz leta 1945) sta 25. februarja 1974 v različici, kot izhaja iz zveznega zakona, objavljenega v BGBl. št. 273/1971 (v nadaljevanju: StG), določala: „Spolni napad Člen 128 Kdor za zadovoljitev svoje spolne potrebe spolno zlorabi dečka ali deklico, mlajšo od 14 let, na način, ki ni zajet s členom 127, stori kaznivo dejanje spolnega napada, ki se kaznuje z zaporom od enega do pet let, v primeru posebno hudih obteževalnih okoliščin do deset let, do dvajset let pa, če nastopi katera od posledic iz člena 126. Kaznivo dejanje nečistovanja I. Kaznivo dejanje nečistovanja, ki se stori nad mladoletnimi osebami istega spola Člen 129 Kot kazniva dejanja se kaznujejo tudi te vrste nečistovanja: I. Istospolno nečistovanje osebe moškega spola, ki je dopolnila 18 let, z osebo, ki še ni dopolnila 18 let“.
67

V zvezi s tem je treba spomniti, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso nepogodbena odgovornost Unije v smislu člena 340, drugi odstavek, PDEU odvisna od izpolnitve več pogojev, in sicer mora biti ravnanje, ki se očita instituciji Unije, nezakonito, škoda pa dejanska, med ravnanjem institucije in zatrjevano škodo pa mora obstajati vzročna zveza (sodba z dne 20. septembra 2016, Ledra Advertising in drugi/Komisija in ECB, od C‑8/15 P do C‑10/15 P, EU:C:2016:701, točka 64 in navedena sodna praksa).
42

V zvezi z vprašanjem, ki ga je belgijska vlada postavila v pisnem stališču, in sicer ali ta analiza velja tudi za gozdove na ozemlju tretje države, je treba pojasniti, da ne samo, da odgovor na to vprašanje ni potreben za rešitev spora o glavni stvari, ampak lahko država članica vsekakor legitimno zavrne dodelitev davčne ugodnosti, če se – med drugim zato, ker ta tretja država nima pogodbene obveznosti za predložitev informacij – izkaže, da od nje ni mogoče pridobiti potrebnih informacij (sodbi z dne 18. decembra 2007, A, C‑101/05, EU:C:2007:804, točka 63, in z dne 27. januarja 2009, Persche, C‑318/07, EU:C:2009:33, točka 70).
81

Tretjič, glede vprašanja, kakšen je torej pravni pomen dvotedenskega roka iz člena 5(2), tretji stavek, Izvedbene uredbe in katere posledice se pripisujejo izteku tega roka, je treba opozoriti, da je treba to določbo, kakor je bilo navedeno v točki 73 te sodbe, razlagati v skladu z določbami Uredbe Dublin III in cilji, ki jim ta sledi, zlasti s ciljem, navedenim v uvodnih izjavah 4 in 5 te uredbe, da se določi jasen in izvedljiv način za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, da bi se zagotovil učinkovit dostop do postopkov za priznanje take zaščite in neogrožanje hitrega obravnavanja prošenj za mednarodno zaščito.
1.

Člen 3(1)(g) Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost je treba razlagati tako, da je to, da zasebna ustanova podeljuje štipendije, katerih namen je spodbujanje raziskovalnih in študijskih projektov v tujini, zajeto s pojmom „izobraževanje“ v smislu te določbe, če obstaja dovolj tesna povezava med podeljenimi finančnimi sredstvi in udeležbo pri teh raziskovalnih ali študijskih projektih, ki so prav tako zajeti s pojmom „izobraževanje“. To velja zlasti, če so ta finančna sredstva povezana z udeležbo potencialnih kandidatov pri takem raziskovalnem ali študijskem projektu, če je njihov cilj odprava vseh ali dela potencialnih finančnih ovir za to udeležbo in če je z njimi ta cilj mogoče doseči.
22

Zato se mora to sodišče zlasti prepričati, da znanja, ki se zahtevajo za uspešno opravljen preizkus integracije tujcev v družbo, ustrezajo osnovni ravni, da pogoj, določen v nacionalni ureditvi, ne vodi do preprečevanja izdaje nevezanega dovoljenja za prebivanje državljanom tretjih držav, ki so predložili dokaz o njihovi volji, da bi opravili ta preizkus, in prizadevanjih, ki so jih vložili za to, da se ustrezno upoštevajo posebne posameznikove okoliščine, in da stroški navedenega izpita niso pretirani (glej v tem smislu sodbo z dne 9. julija 2015, K in A, C‑153/14, EU:C:2015:453, točke od 54 do 70).
14

Člen 29/A(1), (4), (6) in (7) zakona o cestnini, ki je bil v ta zakon vstavljen z zakonom št. LIV iz leta 2014 z učinkom od 9. novembra 2014, določa: „(1) V primerih, določenih v odstavkih od 2 do 4, so prosilci, ki vložijo prošnjo pri organu, pristojnem za pobiranje cestnine (v nadaljevanju: organ za pobiranje cestnine) v skladu z določbami odstavkov 6 in 7 (v nadaljevanju: prošnja), pod pogoji iz tega zakona oproščeni plačila globe, naložene zaradi nedovoljene uporabe ceste, opredeljene v členu 14(a) tega zakona, v obdobju med 1. julijem 2013 in 31. marcem 2014. […] (4) Na podlagi utemeljene prošnje v skladu z odstavkom 7 je prosilec oproščen plačila globe, naložene za kršitev določb člena 14(a), če je bila globa – v obdobju veljavnosti cestninskega listka in ne več kot enkrat na eni nadzorni točki, določeni za vsako smer vožnje – naložena na cestninskem odseku ali cesti, ki pelje do tega odseka in ki je z vidika cestnega omrežja funkcionalno vzporedna cesti, za katero je zadevno vozilo imelo dovoljenje za uporabo ceste v istem obdobju, to dovoljenje pa med njegovo veljavnostjo ni bilo uporabljeno. […] (6) Za oprostitev globe se poleg tistega, kar je določeno v odstavkih od 2 do 4, zahteva še, da je prosilec pred vložitvijo prošnje za vsako globo organu za pobiranje cestnine plačal stroške storitve v znesku 12.000 HUF [približno 39 EUR], vključno z davkom na dodano vrednost, in da ima ob vložitvi prošnje dokazilo o tem plačilu […] (7) Prošnjo je mogoče vložiti v šestdesetih dneh po začetku veljavnosti zakona LIV iz leta 2014 o spremembi [zakona o cestninah]. Organ za pobiranje cestnine na podlagi vložene prošnje – če se vsebina prošnje sklada z določbami tega zakona in podatki iz te prošnje ne odstopajo od tistih v podatkovni bazi tega organa – izda potrdilo, v katerem je navedeno, ali je prosilca mogoče oprostiti plačila globe glede na to, ali so določbe odstavkov od 2 do 4 izpolnjene. Tako potrdilo se ne izda, če se podatki v prošnji ne ujemajo s podatki v podatkovni bazi organa za pobiranje cestnine. Organ za pobiranje cestnine izda potrdilo v sto dvajsetih dneh po prejetju prošnje. […]“
26

V teh okoliščinah je Supreme Court of the United Kingdom (vrhovno sodišče Združenega kraljestva) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Če so bili režijski stroški, pripisani transakcijam najemnega nakupa (ki so sestavljene iz storitev financiranja, oproščenih davka, in obdavčljivih dobav avtomobilov), vključeni le v ceno storitev financiranja, ki so oproščene davka in jih opravi davčni zavezanec, ali ima ta pravico do odbitka vsega ali dela vstopnega davka na te stroške? 2. Kakšna je pravilna razlaga točke 31 sodbe z dne 8. junija 2000, Midland Bank (C‑98/98, EU:C:2000:300), in zlasti navedbe, da so režijski stroški ‚del režijskih stroškov davčnega zavezanca in so kot taki sestavni del cene proizvodov podjetja‘? Zlasti: (a) Ali je treba ta odlomek razlagati tako, da mora država članica vedno pripisati nekaj vstopnega davka vsaki dobavi v skladu z ukrepom, sprejetim na podlagi člena 173(2)(c) Direktive o DDV? (b) Ali to velja, tudi če so dejanske okoliščine take, da režijski stroški niso vključeni v ceno obdavčljivih dobav, ki jih opravi podjetje? 3. Ali dejstvo, da so bili režijski stroški dejansko – vsaj deloma – uporabljeni pri opravljanju obdavčljivih dobav avtomobilov, (a) pomeni, da mora biti odbiten vsaj določen delež vstopnega davka na te stroške; (b) Ali to velja, tudi če so dejanske okoliščine take, da režijski stroški niso vključeni v ceno obdavčljivih dobav avtomobilov? 4. Ali je načeloma lahko zakonito, da se ne upoštevajo obdavčljive dobave avtomobilov (ali njihova vrednost), da bi se uporabila posebna metoda na podlagi člena 173(2)(c) Direktive o DDV?“
30

Člen 4(3) Haaškega protokola odstopa od pravila, določenega s tem protokolom in navedenega v točki 28 te sodbe, v skladu s katerim pristojni organ primarno uporabi pravo države običajnega prebivališča upravičenca. Ta člen 4(3) povsem obrača navezne okoliščine, določene v členih 3 in 4(2) navedenega protokola, s tem, da kot primarno določa pravo sodišča, kadar se je upravičenec obrnil na pristojni organ države, v kateri ima zavezanec običajno prebivališče (sodba z dne 7. junija 2018, KP, C‑83/17, EU:C:2018:408, točka 44), in kot podredno pravo države običajnega prebivališča upravičenca, če ta na podlagi prava sodišča od zavezanca ne more dobiti preživnine.
173

Nasprotno pa je Komisija, če je bilo podjetje neposredno udeleženo pri enem ali več protikonkurenčnih ravnanjih, ki sestavljajo enotno in trajajočo kršitev, vendar ni dokazano, da je s svojim ravnanjem želelo prispevati k vsem skupnim ciljem, ki so jim sledili drugi udeleženci omejevalnega sporazuma, in da je vedelo za vsa protipravna ravnanja, ki so jih ti udeleženci predvideli ali izvajali pri izpolnjevanju istih ciljev, ali da je lahko ta ravnanja razumno predvidelo in je bilo pripravljeno sprejeti tveganje zanje, temu podjetju upravičena pripisati odgovornost le za ravnanja, pri katerih je bilo neposredno udeleženo, in za ravnanja, ki so jih drugi udeleženci omejevalnega sporazuma predvideli ali izvajali pri izpolnjevanju istih ciljev, kot jim je sledilo to podjetje, ter za katera je dokazano, da je to podjetje zanje vedelo ali jih je lahko razumno predvidelo in je bilo pripravljeno zanje sprejeti tveganje (sodbi z dne 6. decembra 2012, Komisija/Verhuizingen Coppens, C‑441/11 P, EU:C:2012:778, točka 44, ter z dne 24. junija 2015, Fresh Del Monte Produce/Komisija in Komisija/Fresh Del Monte Produce, C‑293/13 P in C‑294/13 P, EU:C:2015:416, točka 159).
Člen 4 GrO 1993, naslovljen „Dolžnosti lojalnosti“, določa:

„(1) Od katoliških sodelavk in sodelavcev se pričakuje, da priznavajo in upoštevajo načela katoliške vere in etike. Zlasti pri pastoralnem, katehetskem in vzgojnem delu ter pri sodelavkah in sodelavcih, ki delajo na podlagi missio canonica, je potrebno življenjsko pričevanje v smislu načel katoliške vere in etike. To velja tudi za sodelavke in sodelavce na vodstvenih položajih.

(2) Od nekatoliških krščanskih sodelavk in sodelavcev se pričakuje, da spoštujejo resnice in vrednote evangelija ter prispevajo k njihovemu uveljavljanju v ustanovi.

[…]

(4) Vse sodelavke in sodelavci se morajo vzdržati ravnanja, ki bi nasprotovalo Cerkvi. V svojem osebnem življenju in poklicnem delovanju ne smejo ogrožati verodostojnosti Cerkve in ustanove, v kateri delajo.“
10

Pojasnjevalne opombe KN (UL 2011, C 137, str. 1) se nanašajo na KN v različici, kot izhaja iz Uredbe Komisije (EU) št. 861/2010 z dne 5. oktobra 2010 (UL 2010, L 284, str. 1). Tarifna številka 8525 in tarifne podštevilke 85258019, 85258030, 85258091 in 85258099 KN so zapisane enako v različicah, ki izhajajo iz Uredbe št. 861/2010 in Izvedbene uredbe št. 1001/2013. V pojasnjevalnih opombah KN je glede te tarifne številke in teh tarifnih podštevilk navedeno: „8525 Oddajniki za radiodifuzijo ali televizijo, z vgrajenim sprejemnikom ali aparatom za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali ne; televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video snemalne kamere […] 8525 80 11 do 8525 80 99 Televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video snemalne kamere Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8525, (B). Iz teh tarifnih podštevilk so izključeni predvajalniki za slabovidne (glej tudi pojasnjevalno opombo tarifne podštevilke 8543 70 90). 8525 80 30 Digitalni fotoaparati Digitalni fotoaparati iz te tarifne podštevilke vedno omogočajo snemanje in shranjevanje mirujočih slik na notranji spomin ali izmenljivi medij. Večina fotoaparatov iz te tarifne podštevilke je oblikovana kot tradicionalni fotografski aparati, ki nimajo pregibnega iskala. Ti fotoaparati imajo lahko tudi možnost snemanja video posnetkov s snemanjem zaporedja slik [video sekvenc]. Fotoaparati ostanejo razvrščeni pod to tarifno podštevilko, razen če je ob največji spominski zmogljivosti pri snemanju s kvaliteto [z ločljivostjo] 800 × 600 točk [slikovnih pik] (ali več) pri 23 slikah na sekundo (ali več) dolžina enega zaporedja [ene video sekvence] najmanj 30 minut. V primerjavi z video snemalnimi kamerami iz tarifnih podštevilk 8525 80 91 in 8525 80 99 veliko digitalnih fotoaparatov (ko jih uporabljamo kot video kamere) med snemanjem video posnetkov ne omogoča funkcije optičnega zuma. Ne glede na spominsko zmogljivost nekateri fotoaparati po določenem času samodejno prekinejo snemanje video posnetka. 8525 80 91 in 8525 80 99 Video snemalne kamere Video snemalne kamere iz teh tarifnih podštevilk vedno omogočajo snemanje video posnetkov [sekvenc] na notranji spomin ali izmenljivi medij. […] Te digitalne video snemalne kamere lahko omogočajo tudi snemanje mirujočih slik. Digitalne video snemalne kamere [Digitalni fotoaparati] so iz te[h] tarifn[ih] številk izključene[i], če ob največji spominski zmogljivosti pri snemanju s kvaliteto 800 × 600 točk [slikovnih pik] (ali več) pri 23 slik na sekundo (ali več) z njimi ni mogoče snemati dolžine enega zaporedja [ene video sekvence] najmanj 30 minut.“
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Sodišče odločilo, da načelo, v skladu s katerim imajo iniciativo za začetek postopka stranke, kar pomeni, da se mora sodišče držati predmeta spora in svojo odločbo opreti na dejstva, ki so mu bila predložena, in lahko deluje po uradni dolžnosti le v izjemnih primerih v interesu javnosti, ščiti pravice obrambe in zagotavlja učinkovit potek postopka, zlasti s tem, da preprečuje podaljševanje postopka s presojo novih tožbenih razlogov (glej v tem smislu sodbi z dne 14. decembra 1995, van Schijndel in van Veen, C‑430/93 in C‑431/93, EU:C:1995:441, točki 20 in 21, in z dne 7. junija 2007, van der Weerd in drugi, od C‑222/05 do C‑225/05, EU:C:2007:318, točki 34 in 35).
1.

Člen 93(1), člen 94 in Priloga II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo temu, da država članica z določitvijo standarda za ohranjanje zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju iz Priloge II zahteva, da se na kmetijski površini ohranijo kamnita grobišča, pri čemer pomeni prestavitev kamnov kršitev takega standarda in se zato plačilo, do katerega je upravičen zadevni kmet, zniža.
Španska vlada trdi, da je ta razlika v obravnavanju upravičena glede na način zaposlovanja za to zadnjo navedeno kategorijo delavcev in poseben kontekst, v katerem nastopi njihova zaposlitev. Jamstvo zadevne vrnitve na delo naj bi bilo tako nerazdružljivo povezano s sistemom dostopa do stalnih delovnih mest. Temeljni kadrovski predpisi za javne uslužbence namreč določajo, da je sistem zaposlovanja stalnih pogodbenih uslužbencev selektiven, ki mora zato, da bi se zagotovilo spoštovanje načel enakosti in nagrajevanja uspešnosti in sposobnosti pri dostopu do zaposlovanja v javnem sektorju, vključevati enega ali več preizkusov za ocenjevanje sposobnosti kandidatov in pripravo razvrstitve ali pa mora biti rezultat postopka ocenjevanja uspešnosti kandidatov. Španski zakonodajalec želi z avtomatično vrnitvijo na delo v primeru nezakonite odpovedi pogodbe o zaposlitvi zavarovati delavce, zaposlene za stalno v organu javne uprave, ob upoštevanju načel enakosti, nagrajevanja uspešnosti in sposobnosti ter javnosti.
66

Glede na vse zgornje preudarke je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da je treba člen 8(1) Uredbe št. 2201/2003 razlagati tako, da otrokovo običajno prebivališče v smislu te uredbe ustreza kraju, kjer je dejansko središče njegovih življenjskih interesov. Nacionalno sodišče mora ugotoviti, kje je bilo to središče ob vložitvi zahtevka v zvezi s starševsko odgovornostjo glede otroka na podlagi sklenjenega kroga dejanskih elementov. V zvezi s tem so v zadevi, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, ob upoštevanju dejstev, ki jih je ugotovilo to sodišče, skupaj odločilne te okoliščine: – dejstvo, da je otrok od rojstva do trenutka, ko sta se starša razšla, običajno prebival z njima v danem kraju; – okoliščina, da tisti od staršev, ki od prenehanja življenjske skupnosti para dejansko izvršuje pravico do varstva in vzgoje otroka, še naprej vsakodnevno prebiva z njim v tem kraju in tam izvršuje svojo poklicno dejavnost v okviru delovnega razmerja za nedoločen čas, ter – dejstvo, da je otrok imel v navedenem kraju redne stike z drugim od staršev, ki še vedno prebiva v tem kraju. Nasprotno pa se v zadevi, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, kot odločilne ne smejo upoštevati te okoliščine: – bivanja tistega od staršev, ki dejansko izvršuje pravico do varstva in vzgoje otroka, v preteklosti skupaj z otrokom na ozemlju države članice izvora tega od staršev v okviru dopusta ali praznikov; – poreklo zadevnega od staršev, kulturne vezi otroka s to državo članico, ki iz tega izhajajo, in vezi z njegovo družino, ki prebiva v tej državi članici, ter – morebitni namen navedenega od staršev, da se z otrokom v prihodnosti stalno naseli v tej državi članici.
12

Družbi Zurich in Metso sta zoper sodbo Vaasan hovioikeus (pritožbeno sodišče v Vaasi) vložili pritožbo pri Korkein oikeus (vrhovno sodišče, Finska). Zadnjenavedeno sodišče meni, da je v obravnavani zadevi – kjer sta kraj odpreme in kraj dostave drobilca, ki sta določena v pogodbi o prevozu blaga, v dveh različnih državah članicah – treba preučiti, ali je člen 5, točka 1(b), druga alinea, Uredbe št. 44/2001 treba razlagati ali tako, da obstaja samo en kraj opravljanja storitev prevoza, in sicer kraj, kjer je prevoz končan in kjer je blago dostavljeno prejemniku, ali pa tako, da ima zadevna pogodba o prevozu enake značilnosti kot pogodba, ki je bila povod za sodbo z dne 9. julija 2009, Rehder (C‑204/08, EU:C:2009:439), zaradi česar bi tožnik imel možnost izbirati med najmanj dvema različnima sodiščema.
89

V zvezi s sporom o glavni stvari je treba za ugotovitev, ali je treba transakcije, ki so bile opravljene med uvoznikom in pridobitelji po uvozu zadevnega blaga, šteti za „dobavo blaga“ v smislu Direktive o DDV, kot to izhaja iz točk od 95 do 97 sklepnih predlogov generalnega pravobranilca, presoditi, ali je družba Enteco Baltic pravico do razpolaganja s tem blagom kot lastnik prenesla na prevoznike in davčna skladišča ali pa so imeli ti le vlogo posrednika pri prevozu in skladiščenju, ne da bi bilo nanje preneseno to pooblastilo. V zadnjenavedenem primeru in pod pogojem, da je družba Enteco Baltic navedeno pooblastilo dejansko prenesla na pridobitelje, kot je razvidno iz predloga za sprejetje predhodne odločbe, je treba navedene transakcije šteti za „dobavo blaga“.
1.

Kadar se dodeli javno naročilo storitev, ki spada na področje uporabe člena 9 Direktive Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13. oktobra 1997, in za katero zato načeloma veljata zgolj člena 14 in 16 te direktive, je naročnik kljub temu dolžan spoštovati temeljna pravila in splošna načela Pogodbe DEU, zlasti načeli enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije na podlagi državljanstva ter obveznost preglednosti, ki iz tega izhaja, če ima to naročilo ob oddaji gotov čezmejni interes, kar pa mora preveriti predložitveno sodišče.
8

Člen 59 družinskega zakonika določa: „(1) V primeru razveze zakonske zveze zakonca sporazumno odločata o vprašanjih glede varstva in vzgoje ter izobraževanja mladoletnih otrok, rojenih v zakonski zvezi, v interesu teh otrok. Sodišče v skladu s členom 49(5) potrdi dogovor. (2) Če ni dogovora iz odstavka 1, sodišče po uradni dolžnosti odloči, pri katerem od staršev bodo otroci živeli in kateremu od staršev se prizna pravica do varstva in vzgoje ter določi ukrepe za omejitev izvrševanja te pravice, način izvrševanja pravice do stikov staršev z otroki in obveznost preživljanja. […] (7) Izjemoma, če je to potrebno zaradi koristi otrok, lahko sodišče z njihovim soglasjem odloči, da bodo živeli z dedkom ali babico ali v družini drugih sorodnikov ali bližnjih. Če to ni mogoče, se otroka namesti v rejniško družino ali specializirano ustanovo, ki jo določi urad za socialno varstvo, ali v socialno službo z namestitvenimi zmogljivostmi. V vseh primerih sodišče določi ustrezno ureditev za izvrševanje pravice staršev do stikov z otrokom. (8) Če je potrebno, naloži sodišče primerne zaščitne ukrepe, da zagotovi izvršitev odločbe v skladu z odstavkoma 2 in 7, kot so: 1. uresničevanje pravice do stikov z otrokom v prisotnosti določene osebe; 2. izvrševanje pravice do stikov z otrokom na določenem kraju; 3. plačilo potnih stroškov otroka in potnih stroškov spremljevalca, če je to ustrezno. (9) Ob spremembi okoliščin lahko sodišče na prošnjo enega od staršev ali oddelka za socialno podporo ali po uradni dolžnosti spremeni predhodno naložene ukrepe ali naloži nove ukrepe.“
63

Poleg tega je treba poudariti, da so kot primer pripomočkov za odpravljanje funkcijskih okvar ali prizadetosti, v pojasnjevalnih opombah HS v zvezi s tarifno številko 9021 navedene naprave, namenjene fonetičnemu izražanju ljudi, ki so izgubili možnost uporabe glasilk, naprave vrste pacemaker, kot so naprave za spodbujanje delovanja srčne mišice v primeru njenega popuščanja, naprave, ki omogočajo prosto gibanje slepim, ali tiste, ki so namenjene podpori ali nadomestitvi kemijskih funkcij določenih organov, kot je izločanje inzulina.