Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (drugi senat) 
z dne 14. februarja 2019 * 
„Predhodno odločanje – Obdelava osebnih podatkov – Direktiva 95/46/ES – Člen 3 –  
Področje uporabe – Snemanje videoposnetka policistov na policijski postaji med izvajanjem postopka –  
Objava na spletnih straneh z videoposnetki – Člen 9 – Obdelava osebnih podatkov zgolj v novinarske  
namene – Pojem – Svoboda izražanja – Varstvo zasebnosti“  
V zadevi C-345/17, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Augstākā tiesa (vrhovno sodišče, Latvija) z odločbo z dne 1. junija 2017 , ki je na Sodišče prispela 
12. junija 2017 , v postopku, ki ga je začel 
Sergejs Buivids, 
ob udeležbi 
Datu valsts inspekcija, 
SODIŠČE (drugi senat), 
v sestavi K. Lenaerts, predsednik Sodišča v funkciji predsednika drugega senata, A. Prechal, C. Toader,  
sodnici, A. Rosas (poročevalec) in M. Ilešič, sodnika,  
generalna pravobranilka: E. Sharpston,  
sodni tajnik: M. Aleksejev, vodja enote,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 21. junija 2018 ,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
– za S. Buividsa on sam, 
– za latvijsko vlado I. Kucina, G. Bambāne, E. Petrocka-Petrovska in E. Plaksins, agentke, 
– za češko vlado M. Smolek, J. Vláčil in O. Serdula, agenti, 
– za italijansko vlado G. Palmieri, agentka, skupaj z M. Russo, avvocato dello Stato, 
– za avstrijsko vlado G. Eberhard, agent, 
– za poljsko vlado B. Majczyna, agent, 
* Jezik postopka: latvijščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2019 :122 1 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
– za portugalsko vlado L. Inez Fernandes, M. Figueiredo in C. Vieira Guerra, agenti, 
– za švedsko vlado A. Falk, C. Meyer-Seitz, P. Smith, H. Shev, L. Zettergren in A. Alriksson, agentke, 
– za Evropsko komisijo D. Nardi in I. Rubene, agenta, 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 27. septembra 2018 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 
95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem 
pretoku takih podatkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 15, str. 355) in zlasti 
njenega člena 9. 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med S. Buividsom in Datu valsts inspekcija (nacionalni organ za 
varstvo podatkov, Latvija) v zvezi s tožbo za ugotovitev nezakonitosti odločbe tega organa, v skladu 
s katero je S. Buivids kršil nacionalno zakono dajo, ker je na spletni strani w w w .youtube.com objavil 
videoposnetek, ki ga je sam posnel o tem, kako v prostorih nacionalne policijske postaje med 
postopkom zaradi upravnega prekrška podaja izjavo. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
3 Preden je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016 /679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 
2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL 
2016 , L 119, str. 1), je bilo v uvodnih izjavah 2, 14, 15, 17, 27 in 37 Direktive 95/46, katere člen 1 je 
določal, da je njen namen varstvo temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, predvsem njihove 
pravice do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov, in odstranjevanje ovir za prosti prenos teh 
podatkov, navedeno: 
„(2) ker so sistemi za obdelavo podatkov namenjeni temu, da služijo človeku; ker morajo, ne glede na 
državljanstvo ali stalno prebivališče fizičnih oseb, spoštovati njihove temeljne pravice in 
svoboščine, predvsem pravico do zasebnosti, ter prispevati h gospodarskem u in socialnemu 
napredku, trgovinskem u razvoju ter blaginji posameznikov; 
[…] 
(14) ker bi se morala ta direktiva glede na pomem bnost potekajočega razvoja v okviru informacijske 
družbe v zvezi z metodami za zajetje, prenos, spreminjanje, zbiranje, shranjevanje ali sporočanje 
zvočnih in slikovnih podatkov v zvezi s fizičnimi osebami, uporabljati za obdelavo, ki vključuje 
take podatke; 
(15) ker ta direktiva zajema obdelavo takih podatkov samo, če je avtomatska ali če so obdelani podatki 
vsebovani ali nameravajo biti vsebovani v zbirki, ki je strukturirana skladno s posebnimi merili 
v zvezi s posamezniki, tako da omogoča enostaven dostop do tovrstnih osebnih podatkov; 
[…] 
ECLI:EU:C:2019 :122 2 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
(17) ker se morajo načela direktive v zvezi z obdelavo zvočnih in slikovnih podatkov, ki se izvaja 
v novinarske namene ali zaradi literarnega ali umetniškega izražanja, predvsem na 
avdiovizualnem področju, uporabljati omejeno v skladu z določbami iz člena 9; 
[…] 
(27) ker se mora varstvo posameznikov uporabljati za avtomatsko in za ročno obdelavo podatkov; ker 
obseg tega varstva dejansko ne sme biti odvisen od uporabljenih metod, sicer bi to ustvarilo resno 
tveganje za izogibanje izpolnjevanju obveznosti; ker kljub temu ta direktiva glede ročne obdelave 
zajema samo zbirke in ne nestrukturiranih zapisov […]; 
[…] 
(37) ker bi morala obdelava osebnih podatkov v novinarske namene ali zaradi literarnega ali 
umetniškega izražanja, predvsem na avdiovizualnem področju, predstavljati izjemo od zahtev 
nekaterih določb te direktive, kadar je to potrebno za uskladitev temeljnih pravic posameznikov 
s svobodo informiranja ter predvsem s pravico do prejemanja in prenašanja podatkov, 
zagotovljeno predvsem s členom 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in 
temeljnih svoboščin [, podpisane v Rimu 4. novembra 1950 ]; ker bi morale države članice zato 
določiti izjeme in odstopanja, ki so potrebni za ravnotežje med temeljnimi pravicami glede 
splošnih ukrepov za zakonitost obdelave podatkov […]“. 
4 Člen 2 Direktive 95/46 je določal: 
„V tej direktivi: 
(a) ‚osebni podatek‘ pomeni katero koli informacijo, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično 
osebo (‚posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki‘); določljiva oseba je tista, ki se lahko 
neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na 
enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekono msko, kulturno 
ali socialno identiteto; 
(b) ‚obdelava osebnih podatkov‘ (‚obdelava‘) pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se 
izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kakršno je zbiranje, 
beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, posvetovanje, uporaba, 
posredovanje s prenosom, širjenje ali drugo razpolaganje, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, 
izbris ali uničenje; 
[…] 
(d) ‚upravljavec‘ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki 
sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; kadar namene in 
sredstva obdelave določa nacionalna zakono daja ali zakono daja [Unije], lahko upravljavca ali 
posebna merila za njegovo imenovanje določi nacionalna zakono daja ali zakono daja [Unije]; 
[…]“ 
5 Člen 3 te direktive, naslovljen „Področje uporabe“, je določal: 
„1. Ta direktiva se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v celoti ali delno z avtomatskimi sredstvi in 
za drugačno obdelavo kakor z avtomatskimi sredstvi za osebne podatke, ki sestavljajo del zbirke ali so 
namenjeni sestavljanju dela zbirke. 
ECLI:EU:C:2019 :122 3 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
2. Ta direktiva se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov: 
– med dejavnostjo, ki ne sodi na področje uporabe zakono daje Skupnosti, kot so tiste, opredeljene 
v naslovih V in VI Pogodbe o Evropski uniji [v različici pred začetkom veljavnosti Lizbonske 
pogodbe], in v vsakem primeru v postopkih obdelave v zvezi z javno varnostjo, obrambo, državno 
varnostjo (vključno z gospodarsko blaginjo države, kadar se postopek obdelave nanaša na zadeve 
državne varnosti) in pri dejavnostih države na področju kazenskega prava, 
– s strani fizične osebe med potekom popolnoma osebne ali domače dejavnosti.“ 
6 Člen 7 navedene direktive je določal: 
„Države članice določijo, da se lahko osebni podatki obdelujejo samo, če: 
[…] 
(f) je obdelava potrebna zaradi zakonitih interesov, za katere si prizadeva upravljavec ali tretja stranka 
ali stranke, ki so jim osebni podatki posredovani, razen kadar nad takimi interesi prevladajo 
temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ki se varujejo 
na podlagi člena 1(1).“ 
7 Člen 9 te direktive je določal: 
„Države članice določijo izjeme ali odstopanja od določb tega poglavja, poglavja IV in poglavja VI za 
obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja zgolj v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali 
literarnega izražanja samo, če so potrebna za uskladitev pravice do zasebnosti s predpisi, ki urejajo 
svobodo izražanja.“ 
Latvijsko pravo 
8 Člen 1 Fizisko personu datu aizsardzības likums (zakon o varstvu osebnih podatkov fizičnih oseb) z dne 
23. marca 2000 (Latvijas Vēstnesis, 2000 , št. 123/124, v nadaljevanju: zakon o varstvu osebnih 
podatkov) določa, da je namen tega zakona varstvo temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, zlasti 
njihovega zasebnega življenja, pri obdelavi osebnih podatkov fizičnih oseb. 
9 Člen 2(3) zakona o varstvu osebnih podatkov določa, da so „osebni podatki“ opredeljeni kot katera koli 
informacija o določeni ali določljivi fizični osebi. 
10 Člen 2(4) tega zakona določa,da je „obdelava osebnih podatkov“ opredeljena kot kateri koli postopek 
uporabe osebnih podatkov, vključno z zbiranjem, beleženjem, vnašanjem, shranjevanjem, urejanjem, 
prilagajanjem, uporabo, posredovanjem, posredovanjem s prenosom, širjenjem, blokiranjem ali 
izbrisom podatkov. 
11 V skladu s členom 3(1) zakona o varstvu osebnih podatkov se ta uporablja – ob upoštevanju v njem 
določenih izjem – za obdelavo vseh vrst osebnih podatkov ter za vse fizične in pravne osebe, če: 
– je upravljavec prijavljen v Republiki Latviji; 
– se obdelava podatkov izvaja zunaj meja Republike Latvije, na območjih, ki ji pripadajo v skladu 
z mednarodnimi dogovori; 
– je oprema, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, v Republiki Latviji, razen v primerih, 
v katerih se oprema uporablja le za prenos osebnih podatkov čez ozemlje Republike Latvije. 
ECLI:EU:C:2019 :122 4 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
12 Člen 3(3) tega zakona določa, da se ta ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo 
posamezniki za osebno ali domačo in družinsko uporabo. 
13 Člen 5 zakona o varstvu osebnih podatkov določa, dase členi od 7 do 9, 11 in 21 tega zakona, razen če 
zakon ne določa drugače, ne uporabljajo, kadar gre za obdelavo osebnih podatkov v novinarske namene 
v skladu s Par presi un citiem masu informacijas lidzekliem (zakon o tisku in drugih medijih 
obveščanja širše javnosti) ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja. 
14 Člen 8(1) zakona o varstvu osebnih podatkov določa, da mora pri zbiranju osebnih podatkov 
upravljavec zadevni osebi, razen če je ta o tem že obveščena, posredovati te informacije: 
– naziv ali ime in priimek ter naslov upravljavca; 
– predvideni namen obdelave osebnih podatkov. 
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje 
15 S. Buivids je v prostorih policijske postaje nacionalne policije slikovno posnel lastno izjavo, ki jo je 
podal med postopkom zaradi upravnega prekrška. 
16 S. Buivids je tako posneti videoposnetek (v nadaljevanju: zadevni videoposnetek), na katerem so bili 
prikazani člani policije in njihova dejavnost na policijski postaji, objavil na spletni strani 
w w w .youtube.com. Gre za spletno stran, na kateri uporabniki lahko objavljajo, gledajo in delijo 
videoposnetke. 
17 Zaradi te objave je nacionalni organ za varstvo podatkov v odločbi z dne 30. avgusta 2013 ugotovil, da 
je S. Buivids kršil člen 8(1) zakona o varstvu podatkov, saj članom policije kot posameznikom, na 
katere se nanašajo osebni podatki, ni dal podatkov, na katere se nanaša ta določba in ki zadevajo 
namen obdelave osebnih podatkov, ki se nanje nanašajo. S. Buivids nacionalnemu organu za varstvo 
podatkov tudi ni predložil informacij glede namena snemanja zadevnega videoposnetka in njegove 
objave na spletni strani, ki bi potrjevale, da je bil namen v skladu z zakono m o varstvu podatkov. 
Nacionalni organ za varstvo podatkov je zato S. Buividsa pozval, naj ukrepa tako, da bo videoposnetek 
odstranjen s spletne strani w w w .youtube.com in z drugih spletnih strani. 
18 S. Buivids je pri administratīvā rajona tiesa (okrajno upravno sodišče, Latvija) vložil tožbo za razglasitev 
nezakonitosti te odločbe nacionalnega organa za varstvo podatkov in za povrnitev škode, za katero 
meni, da mu je nastala. S. Buivids je v tožbi navedel, da je hotel s svojim videoposnetkom družbo 
opozoriti na ravnanje policije, ki je po njegovem mnenju nezakonito. Navedeno sodiščeje totožbo 
zavrnilo. 
19 Administratīvā apgabaltiesa (regionalno upravno sodišče, Latvija) je s sodbo z dne 11. novembra 2015 
pritožbo, ki jo je vložil S. Buivids zoper sodbo administratīvā rajona tiesa (okrajno upravno sodišče, 
Latvija), zavrnilo. 
20 Administratīvā apgabaltiesa (regionalno upravno sodišče) je svojo odločitev utemeljilo z dejstvom, da je 
bilo na zadevnem videoposnetku mogoče videti policijsko postajo in več policistov pri opravljanju 
njihovih nalog ter slišati pogovor, posnet s policisti med opravljanjem procesnih dejanj, in glasove 
policistov, S. Buividsa in osebe, ki ga je spremljala. 
21 Poleg tega naj ne bi bilo mogoče ugotoviti, ali mora prevladati pravica S. Buividsa do svobode izražanja 
ali pravica drugih oseb do zasebnosti, saj S. Buivids ni povedal, s kakšnim namenom je objavil zadevni 
videoposnetek. Prav tako naj ta videoposnetek ne bi poročal o aktualnih novicah, ki bi lahko bile 
ECLI:EU:C:2019 :122 5 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
zanimive za družbo, niti o nezakonitem delovanju policije. Ker naj S. Buivids ne bi posnel zadevnega 
videoposnetka v novinarske namene v smislu zakona o tisku in drugih medijih niti v umetniške ali 
literarne namene, naj ne bi bilo mogoče uporabiti člena 5 zakona o varstvu podatkov. 
22 Administratīvā apgabaltiesa (regionalno upravno sodišče) je na podlagi tega sklepalo, da je S. Buivids 
s tem, da je posnel policiste pri opravljanju njihovih nalog, ne da bi jih seznanil z informacijami 
v zvezi z namenom obdelave njihovih osebnih podatkov, kršil člen 8(1) zakona o varstvu podatkov. 
23 S. Buivids je pri predložitvenem sodišču Augstākā tiesa (vrhovno sodišče, Latvija) vložil kasacijsko 
pritožbo zoper sodbo Administratīvā apgabaltiesa (regionalno upravno sodišče) in pri tem uveljavljal 
svobodo izražanja. 
24 S. Buivids je med drugim trdil, da so bili na zadevnem videoposnetku prikazani uradniki nacionalne 
policije, torej javne osebe na javno dostopnem mestu, zato ne velja osebno področje uporabe zakona 
o varstvu podatkov. 
25 Predložitveno sodišče, prvič, dvomi o tem, ali dejstvo, da so bili na policijski postaji posneti policisti pri 
opravljanju njihovih nalog, in dejstvo, da se tako posneti videoposnetek objavi na spletnih straneh, 
spadata na področje uporabe Direktive 95/46. Čeprav v zvezi s tem meni, da ravnanje S. Buividsa ne 
spada pod izjeme s področja uporabe te direktive, kot so navedene v členu 3(2) te direktive, vseeno 
poudarja, da gre v obravnavanem primeru le za enkratni posnetek in da je S. Buivids policiste posnel 
pri opravljanju njihovih javnih nalog, in sicer ko so predstavljali javni organ. Predložitveno sodiščese 
sklicuje na točko 95 sklepnih predlogov generalnega pravobranilca M. Bobka v zadevi Rīgas satiksme 
(C-13/16, EU:C:2017 :43) in navaja, da je največja skrb, ki upravičuje dejstvo, da se varujejo osebni 
podatki, tveganje, da se ti obravnavajo široko. 
26 Drugič, predložitveno sodišče se sprašuje glede razlage pojma „zgolj v novinarske namene“ iz člena 9 
Direktive 95/46 in glede vprašanja, ali ta pojem lahko zajema dejanja, kot so ta, ki se očitajo 
S. Buividsu. 
27 V teh okoliščinah je Augstākā tiesa (vrhovno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo ti vprašanji: 
„1. Ali dejavnosti, kot so sporne v obravnavanem primeru, torej snemanje policistov pri izvajanju 
njihovih funkcij na policijski postaji in objava posnetka na spletni strani w w w .youtube.com, 
spadajo na področje uporabe Direktive 95/46? 
2. Ali je treba Direktivo 95/46 razlagati tako, da je navedene dejavnosti mogoče šteti za obdelavo 
osebnih podatkov, ki se izvaja v novinarske namene, v smislu člena 9 Direktive [95/46]?“ 
Vprašanji za predhodno odločanje 
Prvo vprašanje 
28 Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 3 Direktive 95/46 razlagati 
tako, da videoposnetek policistov pri opravljanju njihovih nalog na policijski postaji med dajanjem 
izjave in objava tako posnetega videoposnetka na spletni strani, na kateri uporabniki lahko pošiljajo, 
gledajo in delijo te posnetke, spada na področje uporabe te direktive. 
29 Spomniti je treba, da se v skladu s členom 3(1) te direktive ta uporablja „za obdelavo osebnih podatkov 
v celoti ali delno z avtomatskimi sredstvi in za drugačno obdelavo kakor z avtomatskimi sredstvi za 
osebne podatke, ki sestavljajo del zbirke ali so namenjeni sestavljanju dela zbirke“. 
ECLI:EU:C:2019 :122 6 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
30 Pojem „osebni podatki“ iz te določbe v skladu z opredelitvijo iz člena 2(a) te direktive pomeni „katero 
koli informacijo, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično osebo“. Določljiva oseba je „tista, ki se 
lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem […] na enega ali več dejavnikov, ki 
so značilni za njeno fizično […] identiteto“. 
31 V skladu s sodno prakso Sodišča slika osebe, posneta s kamero, pomeni „osebni podatek“ v smislu 
člena 2(a) Direktive 95/46, ker omogoča identifikacijo osebe, na katero se podatek nanaša (glej v tem 
smislu sodbo z dne 11. decembra 2014 , Ryneš, C-212/13, EU:C:2014 :2428 , točka 22). 
32 V obravnavanem primeru iz predložitvene odločbe izhaja, da je mogoče na zadevnem videoposnetku 
videti in slišati policiste, zato je treba šteti, da so tako posnete slike oseb tudi osebni podatki v smislu 
člena 2(a) Direktive 95/46. 
33 V členu 2(b) Direktive 95/46 je pojem „obdelava osebnih podatkov“ opredeljen kot „kakršen koli 
postopek ali niz postopkov […], ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki […], kakršno je zbiranje, 
beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, posvetovanje, uporaba, posredovanje 
s prenosom, širjenje ali drugo razpolaganje, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje“. 
34 V okviru video nadzornih sistemov je Sodišče že presodilo, da videoposnetek oseb, ki se s krožnim 
snemanjem shranjuje na snemalno napravo – kakršen je trdi disk – v skladu 
s členom 2(b) in členom 3(1) Direktive 95/46 pomeni avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (glej 
v tem smislu sodbo z dne 11. decembra 2014 , Ryneš, C-212/13, EU:C:2014 :2428 , točki 23 in 25). 
35 Na obravnavi na Sodišču je S. Buivids potrdil, da je za snemanje zadevnega videoposnetka uporabil 
digitalno kamero. Gre za videoposnetek oseb, ki se s krožnim snemanjem shranjuje na snemalno 
napravo, in sicer na pomnilnik te kamere. To snemanje torej pomeni obdelavo osebnih podatkov 
z avtomatskimi sredstvi v smislu člena 3(1) te direktive. 
36 V zvezi s tem dejstvo, da je bilo snemanje le enkratno, ne vpliva na vprašanje, ali ta postopek spada na 
področje uporabe Direktive 95/46. Kot izhaja iz besedila člena 2(b) te direktive v povezavi z njenim 
členom 3(1), se ta direktiva uporablja za „kakršen koli postopek“, ki pomeni obdelavo osebnih podatkov 
v smislu teh določb. 
37 Poleg tega je Sodišče odločilo, da se postopek, s katerim se na spletno stran vnesejo osebni podatki, 
prav tako šteje za tako obdelavo (glej v tem smislu sodbi z dne 6. novembra 2003 , Lindqvist, 
C-101/01, EU:C:2003 :596, točka 25, in z dne 13. maja 2014 , Google Spain in Google, C-131/12, 
EU:C:2014 :317, točka 26). 
38 V zvezi s tem je Sodišče pojasnilo tudi, da je treba za objavo informacij na spletni strani izvesti 
postopek nalaganja te strani na strežnik in postopke, potrebne za to, da postane ta stran dostopna 
osebam, ki se povežejo na splet. Ti postopki se vsaj delno opravijo z avtomatskimi sredstvi (glej v tem 
smislu sodbo z dne 6. novembra 2003 , Lindqvist, C-101/01, EU:C:2003 :596, točka 26). 
39 Šteti je torej treba, da dejstvo, da se videoposnetki objavljajo na spletni strani, na kateri uporabniki 
lahko pošiljajo, gledajo in delijo videoposnetke, kakršen je zadevni videoposnetek, na katerem se 
pojavijo osebni podatki, pomeni obdelavo teh podatkov v celoti ali delno z avtomatskimi sredstvi 
v smislu člena 2(b) in člena 3(1) Direktive 95/46. 
40 Poleg tega se v skladu s členom 3(2) Direktive 95/46 ta direktiva ne uporablja za dva tipa obdelav 
osebnih podatkov. Prvič, ne uporablja se za obdelave za dejavnosti, ki ne spadajo na področje uporabe 
prava Skupnosti, kot so tiste, opredeljene v naslovih V in VI Pogodbe o Evropski uniji v različici, ki je 
veljala pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, in vsekakor v postopkih obdelave v zvezi z javno 
ECLI:EU:C:2019 :122 7 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
varnostjo, obrambo, državno varnostjo in dejavnostmi države na področju kazenskega prava. Drugič, ta 
določba izključuje obdelave osebnih podatkov, ki jih izvaja fizična oseba za opravljanje izključno osebne 
ali domače dejavnosti. 
41 Ker izjeme iz člena 3(2) Direktive 95/46 povzročijo, da se pravila glede varstva osebnih podatkov, ki so 
določena v tej direktivi, ne uporabljajo in tako ne upoštevajo temeljnega cilja te direktive, ki je 
zagotavljanje varstva svoboščin in temeljnih pravic fizičnih oseb glede obdelave osebnih podatkov, 
kakršni sta pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravica do varstva osebnih 
podatkov, ki ju zagotavljata člena 7 in 8 Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: 
Listina), jih je treba razlagati strogo (glej v tem smislu sodbi z dne 27. septembra 2017 , Puškár, 
C-73/16, EU:C:2017 :725, točka 38, in z dne 10. julija 2018 , Jehovan todistajat, C-25/17, EU:C:2018 :551, 
točka 37). 
42 V zvezi s postopkom v glavni stvari iz elementov, predloženih Sodišču, izhaja, prvič, da snemanja in 
objave zadevnega videoposnetka ni mogoče obravnavati kot obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja za 
dejavnosti, ki se ne nanašajo na področje uporabe prava Skupnosti, niti kot obdelavo, katere predmet se 
nanaša na javno varnost, obrambo, državno varnost in dejavnosti države na področju kazenskega prava 
v smislu člena 3(2), prva alinea, Direktive 95/46. V zvezi s tem je Sodišče že odločilo, da so dejavnosti, 
ki so primeroma navedene v tej določbi, v vseh primerih dejavnosti, značilne za države ali državne 
organe, ki se ne ukvarjajo z dejavnostmi posameznikov (glej v tem smislu sodbo z dne 27. septembra 
2017 , Puškár, C-73/16, EU:C:2017 :725, točka 36 in navedena sodna praksa). 
43 Drugič, ker je S. Buivids, ne da bi omejil dostop, objavil zadevni videoposnetek na spletni strani, na 
kateri lahko uporabniki pošiljajo, gledajo in delijo te posnetke ter tako osebne podatke dajo na voljo 
nedoločenemu številu oseb, obdelava osebnih podatkov iz postopka v glavni stvari ne spada v izvajanje 
izključno osebnih ali domačih dejavnosti (glej po analogiji sodbe z dne 6. novembra 2003 , Lindqvist, 
C-101/01, EU:C:2003 :596, točka 47; z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in 
Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točka 44; z dne 11. decembra 2014 , Ryneš, C-212/13, 
EU:C:2014 :2428 , točki 31 in 33, ter z dne 10. julija 2018 , Jehovan todistajat, C-25/17, EU:C:2018 :551, 
točka 42). 
44 Poleg tega dejstvo, da je naredil videoposnetek policistov pri opravljanju njihovih nalog, ne more 
izključiti take vrste obdelave osebnih podatkov iz področja uporabe Direktive 95/46. 
45 Kot je navedla generalna pravobranilka v točki 29 sklepnih predlogov, ta direktiva ne določa nobene 
izjeme, ki bi iz področja uporabe te direktive izključila obdelavo osebnih podatkov, ki se nanašajo na 
uradnike. 
46 Poleg tega iz sodne prakse Sodišča izhaja, da okoliščina, da navedena informacija spada v okvir 
poklicne dejavnosti, ni taka, da je ne bi bilo mogoče opredeliti kot „osebni podatek“ (glej v tem smislu 
sodbo z dne 16. julija 2015 , ClientEarth in PAN Europe/EFSA, C-615/13 P, EU:C:2015 :489, točka 30 in 
navedena sodna praksa). 
47 Glede na zgoraj navedeno je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 3 Direktive 95/46 
razlagati tako, da videoposnetek policistov na policijski postaji med dajanjem izjave in objava tako 
posnetega videoposnetka na spletni strani z videoposnetki, na kateri uporabniki lahko pošiljajo, gledajo 
in delijo te videoposnetke, spada na področje uporabe te direktive. 
ECLI:EU:C:2019 :122 8 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
Drugo vprašanje 
48 Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 9 Direktive 95/46 
razlagati tako, da okoliščine, kakršne so te v postopku v glavni stvari, in sicer videoposnetek policistov 
na policijski postaji pri dajanju izjave in objava tako posnetega videoposnetka na spletni strani 
z videoposnetki, na kateri uporabniki lahko pošiljajo, gledajo in delijo te videoposnetke, pomenijo 
obdelavo osebnih podatkov v novinarske namene v smislu te določbe. 
49 Uvodoma je treba navesti, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča določbe direktive 
razlagati glede na njen cilj in sistem, ki ga uvaja (sodba z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan 
Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točka 51 in navedena sodna praksa). 
50 Vzvezistemiz člena 1 Direktive 95/46 izhaja, da je njen cilj, da države članice, čeprav dovolijo prosti 
prenos osebnih podatkov, hkrati zagotavljajo varstvo temeljnih svoboščin in pravic fizičnih oseb, zlasti 
njihove pravice do zasebnosti v zvezi z obdelavo navedenih podatkov. Vendar se ta cilj ne sme 
dosegati brez upoštevanja dejstva, da je treba navedene temeljne pravice v določeni meri uskladiti 
s temeljno pravico do svobode izražanja. Kot izhaja iz uvodne izjave 37 te direktive, njen člen 9 sledi 
cilju uskladitve dveh temeljnih pravic, in sicer na eni strani pravice do varstva zasebnosti in na drugi 
strani pravice do svobode izražanja. To je naloga držav članic (glej v tem smislu sodbo z dne 
16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točke od 52 
do 54). 
51 Sodiščeje že odločilo, da je treba, da bi se upošteval pomen svobode izražanja v vsaki demokratični 
družbi, z njo povezane pojme, med katerimi so pojmi iz novinarstva, razlagati široko (glej v tem 
smislu sodbo z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, 
EU:C:2008 :727, točka 56). 
52 Tako iz pripravljalnega gradiva Direktive 95/46 izhaja, da izjeme ali odstopanja iz člena 9 te direktive 
ne veljajo le za medije, ampak tudi za vsako osebo, ki se ukvarja z novinarstvom (glej v tem smislu 
sodbo z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, 
točka 58). 
53 Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da so „dejavnosti novinarstva“ tiste dejavnosti, katerih cilj je razkritje 
informacij, mnenj ali idej javnosti, ne glede na sredstvo za prenos (glej v tem smislu sodbo z dne 
16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točka 61). 
54 Čeprav mora predložitveno sodišče preveriti, ali v obravnavanem primeru obdelava osebnih podatkov, 
ki jo je opravil S. Buivids, ustreza temu cilju, lahko Sodišče predložitvenemu sodišču vseeno predstavi 
elemente razlage, ki so potrebni za presojo, ki jo mora opraviti. 
55 Tako glede na sodno prakso Sodišča, navedeno v točkah 52 in 53 te sodbe, na podlagi okoliščine, da 
S. Buivids ni novinar, ni mogoče izključiti, da lahko zadevni videoposnetek in njegova objava na 
spletnih straneh z videoposnetki, na katerih lahko uporabniki pošiljajo, gledajo in delijo te 
videoposnetke, spada na področje uporabe te določbe. 
56 Natančneje, dejstvo, da je S. Buivids ta videoposnetek objavil na taki spletni strani, in sicer 
v obravnavanem primeru na spletni strani w w w .youtube.com, samo po sebi ne bi moglo pomeniti, da 
ta obdelava osebnih podatkov ni bila opravljena „zgolj v novinarske namene“ v smislu člena 9 Direktive 
95/46. 
ECLI:EU:C:2019 :122 9 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
57 Upoštevati je treba namreč razvoj in število telekomunikacijskih sredstev in sredstev širjenja informacij. 
Sodiščeje že odločilo, da sredstvo, po katerem so bili posredovani podatki, ki se obdelujejo bodisi 
klasično, kot je papir ali radijski valovi, bodisi elektronsko, kot je splet, ni odločilno za presojo, ali gre 
za dejavnost „zgolj v novinarske namene“ (glej v tem smislu sodbo z dne 16. decembra 2008 , 
Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točka 60). 
58 Glede na to, kot je v bistvu navedla generalna pravobranilka v točki 55 sklepnih predlogov, ni mogoče 
šteti, da vsaka informacija, ki je objavljena na spletnih straneh in ki se nanaša na osebne podatke, spada 
v pojem „dejavnosti novinarstva“ ter torej iz tega naslova lahko spada pod izjeme in odstopanja, 
določene v členu 9 Direktive 95/46. 
59 V obravnavanem primeru mora predložitveno sodišče preveriti, ali iz zadevnega videoposnetka izhaja, 
da je bil edini cilj snemanja in objave tega videoposnetka razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti 
(glej v tem smislu sodbo z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, 
EU:C:2008 :727, točka 62). 
60 S tem namenom bo lahko predložitveno sodišče med drugim upoštevalo dejstvo, da je bil po mnenju 
S. Buividsa zadevni videoposnetek objavljen na spletni strani, da bi pritegnil pozornost družbe glede 
domnevno nezakonitih praks policije, ki naj bi se izvajale, ko je podal svojo izjavo. 
61 Vendar pa je treba navesti, da ugotovitev takih nezakonitih praks ni pogoj za uporabo člena 9 Direktive 
95/46. 
62 Če pa se izkaže, da edini cilj snemanja in objave tega videoposnetka ni bilo razkritje informacij, mnenj 
ali idej javnosti, ne bo mogoče šteti, da je v postopku v glavni stvari šlo za obdelavo osebnih podatkov 
„zgolj v novinarske namene“. 
63 Poleg tega je treba spomniti, da se izjeme in odstopanja, določeni v členu 9 Direktive 95/46, lahko 
uporabijo le, če se izkažejo za potrebne za uskladitev dveh temeljnih pravic, in sicer pravice do 
zasebnosti in pravice do svobode izražanja (glej v tem smislu sodbo z dne 16. decembra 2008 , 
Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, točka 55). 
64 Na podlagi varstva temeljne pravice do zasebnosti in za vzpostavitev ravnotežja med tema dvema 
temeljnima pravicama se zahteva, da se odstopanja in omejitve varovanja podatkov iz poglavij II, 
IV in VI Direktive 95/46 določijo v mejah tega, kar je najnujneje potrebno (glej v tem smislu sodbo 
z dne 16. decembra 2008 , Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia, C-73/07, EU:C:2008 :727, 
točka 56). 
65 Spomniti je treba, da člen 7 Listine glede pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja 
vsebuje pravice, ki se ujemajo s tistimi, zagotovljenimi s členom 8(1) Evropske Konvencije o varstvu 
človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane v Rimu 4. novembra 1950 (v nadaljevanju: EKČP), 
in da je torej treba, v skladu s členom 52(3) Listine, členu 7 Listine dati enak pomen in obseg kot 
členu 8(1) EKČP, kakor se razlaga v sodni praksi Evropskega sodiščaza človekove pravice (sodba 
z dne 17. decembra 2015 , WebMindLicenses, C-419/14, EU:C:2015 :832, točka 70). Enako velja glede 
člena 11 Listine in člena 10 EKČP (glej v tem smislu sodbo z dne 4. maja 2016 , Philip Morris Brands in 
drugi, C-547/14, EU:C:2016 :325, točka 147). 
66 Glede tega iz te sodne prakse izhaja, da je za uravnoteženje med pravico do zasebnosti in pravico do 
svobode izražanja Evropsko sodiščeza človekove pravice razvilo niz upoštevnih meril, ki jih je treba 
upoštevati, med drugim prispeve k k razpravi v javnem interesu, poznanost prizadete osebe, predmet 
reportaže, predhodno ravnanje zadevne osebe, vsebino, obliko in posledice objave, način in okoliščine, 
v katerih so bile informacije pridobljene, ter njihovo verodostojnost (glej v tem smislu ESČP, 27. junij 
ECLI:EU:C:2019 :122 10 
SODBA Z DNE 14. 2. 2019 – ZADEVA C-345/17  
BUIVIDS  
2017 , Satakunnan Markkinapörssi Oy in Satamedia Oy proti Finski, 
CE:ECHR:2017 :0627 JUD000093113 , točka 165). Upoštevati je treba tudi možnost upravljavca obdelave, 
da sprejme ukrepe, ki lahko ublažijo obseg kršitve pravice do zasebnosti. 
67 V obravnavanem primeru iz spisa, ki je bil predložen Sodišču, izhaja, da ni mogoče izključiti, da 
snemanje in objava zadevnega videoposnetka, ki sta potekala, ne da bi bile osebe, na katere se 
informacije nanašajo, obveščene o tem snemanju in njegovih ciljih, pomenita kršitev temeljne pravice 
do zasebnosti teh oseb, in sicer policistov, ki se pojavijo v tem videoposnetku. 
68 Če se izkaže, da je edini cilj snemanja in objave zadevnega videoposnetka razkritje informacij, mnenj ali 
idej javnosti, mora predložitveno sodišče preveriti, ali so izjeme in odstopanja, določeni v členu 9 
Direktive 95/46, potrebni za uskladitev pravice do zasebnosti s pravili, ki urejajo svobodo izražanja, ter 
ali so te izjeme in odstopanja v mejah tega, kar je nujno potrebno. 
69 Glede na zgoraj navedeno je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 9 Direktive 95/46 
razlagati tako, da okoliščine, kakršne so te v postopku v glavni stvari, in sicer snemanje videoposnetka 
policistov na policijski postaji med dajanjem izjave in objava tako posnetega videoposnetka na spletni 
strani z videoposnetki, na kateri uporabniki lahko pošiljajo, gledajo in delijo te videoposnetke, lahko 
pomenijo obdelavo osebnih podatkov zgolj v novinarske namene v smislu te določbe, če iz tega 
videoposnetka izhaja, da je edini namen tega videoposnetka in njegove objave razkritje javnosti 
informacij, mnenj ali idej, kar mora preveriti predložitveno sodišče. 
Stroški 
70 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo: 
1. Člen 3 Direktive E v ropskega parlamenta in Sveta 9 5 / 4 6 / E S z dne 2 4. oktobra 1 9 9 5 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov je treba 
razlagati tako, da videoposnetek policistov na policijski postaji med dajanjem izjave in objava 
tako posnetega videoposnetka na spletni strani z videoposnetki, na kateri uporabniki lahko 
pošiljajo, gledajo in delijo te videoposnetke , spada na področje uporabe te direktive. 
2. Člen 9 Direktive 9 5 / 4 6 je treba razlagati tako, da okoliščine, kakršne so te v postopku v glavni 
stvari, in sicer snemanje videoposnetka policistov na policijski postaji med dajanjem izjave in 
objava tako posnetega videoposnetka na spletni strani z videoposnetki, na kateri uporabniki 
lahko pošiljajo, gledajo in delijo te videoposnetke , lahko pomenijo obdelavo osebnih 
podatkov zgolj v novinarske namene v smislu te določbe, če iz tega videoposnetka iz haja, da 
je edini namen tega videoposnetka in njegove objave razkritje javnosti informacij, mnenj ali 
idej, kar mora preveriti predložitveno sodišče. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2019 :122 11