Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Razdelitev – Matična družba in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila za presojo – Domneva o izvajanju odločilnega vpliva matične družbe na hčerinske družbe, ki so v celoti v njeni lasti

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

2. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Razdelitev – Matična družba in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila za presojo – Domneva o izvajanju odločilnega vpliva matične družbe na hčerinske družbe, ki so v celoti v njeni lasti – Hčerinska družba, ki je v lasti neoperativne holdinške družbe

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

3. Pritožba – Razlogi – Nujnost konkretne kritike dela argumentacije Splošnega sodišča

(člen 256 PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člen 112(1)(c))

4. Pritožba – Razlogi – Razlog, prvič naveden v okviru pritožbe – Nedopustnost

(Poslovnik Sodišča, člen 113(2))

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Smernice o načinu določanja glob, naloženih za kršitve pravil o konkurenci

(člen 81(1) ES; Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

Summary

1. Za podjetje se šteje kateri koli subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja. V zvezi s tem je treba, prvič, pojem podjetja, postavljen v ta okvir konkurenčnega prava Unije, razumeti, kot da označuje gospodarsko enoto, čeprav je s pravnega vidika ta gospodarska enota sestavljena iz več fizičnih ali pravnih oseb, in drugič, mora tak gospodarski subjekt, če krši pravila o konkurenci, po načelu osebne odgovornosti za to kršitev odgovarjati. Ravnanje hčerinske družbe je mogoče pripisati matični družbi predvsem zato, ker čeprav je drug pravni subjekt, ta hčerinska družba na trgu ne ravna samostojno, temveč sledi smernicam matične družbe, zlasti glede poslovnih, organizacijskih in pravnih povezav.

V posebnem primeru, v katerem je matična družba stoodstotna lastnica kapitala hčerinske družbe, ki je kršila konkurenčna pravila Skupnosti, ta matična družba po eni strani lahko odločilno vpliva na ravnanje te hčerinske družbe, po drugi strani pa obstaja izpodbojna domneva, da ta matična družba dejansko odločilno vpliva na ravnanje hčerinske družbe. V teh okoliščinah za domnevo, da matična družba odločilno vpliva na poslovno politiko hčerinske družbe, zadostuje, da Komisija dokaže, da je ves kapital hčerinske družbe v lasti matične družbe. Komisija bo lahko tako matično družbo štela za solidarno odgovorno za plačilo globe, naložene njeni hčerinski družbi, razen če matična družba, ki mora to domnevo ovreči, ne predloži zadostnih dokazov, da njena hčerinska družba na trgu ravna samostojno.

(Glej točke 37, 38, 40 in 41.)

2. Ni izključeno, da bi lahko „nedejavna“ holdinška družba kljub dejstvu, da ne posega neposredno na trg, in zlasti ob upoštevanju njene funkcije usklajevanja in finančnega vodenja, odločilno vplivala na poslovno politiko hčerinskih družb ter da je pri stoodstotnem ali skoraj stoodstotnem kapitalskem deležu te družbe v hčerinski družbi mogoče domnevati, da tak vpliv dejansko obstaja. Zato za izpodbitev domneve o dejanskem odločilnem vplivanju na poslovno politiko hčerinskih družb, ki je še vedno izpodbojna pravna domneva, ne zadostuje sklicevanje na to, da matična družba ni dejavna.

(Glej točki 48 in 49.)

3. Iz člena 256 PDEU, člena 58, prvi odstavek, Statuta Sodišča in člena 112(1)(c) Poslovnika Sodišča izhaja, da je treba v pritožbi jasno navesti izpodbijane elemente sodbe, katere razveljavitev je predlagana, ter pravne trditve, ki posebej utemeljujejo ta predlog.

V tej zvezi je treba pritožbo zavrniti, tudi če je v njej mogoče opredeliti kritizirani del izpodbijane sodbe, vendar v njej navedeni argumenti niso dovolj jasni in natančni, da bi Sodišče lahko izvajalo nadzor zakonitosti. Če bistveni elementi ne izhajajo jasno in razumljivo iz besedila same pritožbe, ki je oblikovana nejasno in dvoumno, Sodišče ne more izvajati svojega nadzora zakonitosti, ne da bi odločalo ultra petita .

(Glej točke od 59 do 61.)

4. Pritožba ne more spreminjati predmeta postopka pred Splošnim sodiščem. Pristojnost Sodišča v okviru pritožbe je namreč omejena na presojo pravnih ugotovitev o razlogih, o katerih se je razpravljalo na prvi stopnji. Vendar bi stranka, če bi ji bilo dovoljeno, da se pred Sodiščem prvič sklicuje na razloge in trditve, ki jih ni navedla pred Splošnim sodiščem, Sodišču, katerega pristojnost glede pritožb je omejena, lahko predložila spor, ki bi bil razširjen v primerjavi s sporom, o katerem je odločalo Splošno sodišče. Tak pritožbeni razlog je torej v fazi pritožbe treba šteti za nedopusten.

(Glej točko 64.)

5. Po tej metodi se sestavni deli globe, ki temeljijo na obteževalnih okoliščinah, kot je ponovitev kršitve – kot to določajo Smernice o načinu določanja kazni, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ – izračunajo na podlagi „osnovnega zneska“, ta pa se izračuna na podlagi „izhodiščnega zneska“, povišanega z množiteljem glede na trajanje kršitve.

Ta izhodiščni znesek je v bistvu določen ob upoštevanju teže kršitve in dejanskega vpliva na konkurenco zaradi kršitve zadevnega podjetja. Če je treba, se lahko znesek ob upoštevanju gospodarske zmožnosti zadevnega podjetja prilagodi, zato da se zagotovi dovolj odvračilen učinek globe. Komisija v skladu s točkama 2 in 3 Smernic po določitvi osnovnega zneska globe ob upoštevanju teže in trajanja kršitve glede na obteževalne ali olajševalne okoliščine po potrebi poviša ali zniža navedeni znesek.

Te smernice so le pravila ravnanja, ki kažejo na prakso, ki ji je treba slediti in od katere uprava v konkretnem primeru ne more odstopiti brez navedbe razlogov, ki bi bili združljivi z načelom enakega obravnavanja.

(Glej točke 72, 73, 81 in 88.)