Združene zadeve T-228/00, T-229/00, T-242/00, T-243/00, od T-245/00 do T-248/00, T-250/00, T-252/00, od T-256/00 do T-259/00, T-265/00, T-267/00, T-268/00, T-271/00, od T-274/00 do T-276/00, T-281/00, T-287/00 in T-296/00

Gruppo ormeggiatori del porto di Venezia Soc. coop. rl in drugi

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Pomoči, ki jih dodelijo države — Odločba Komisije o ugotovitvi nezdružljivosti nezakonitih shem pomoči s skupnim trgom in naložitvi vračila nezdružljivih pomoči — Izključitev iz nacionalnega postopka vračila — Ničnostna tožba — Neobstoj pravnega interesa — Nedopustnost“

Sklep Sodišča prve stopnje (drugi razširjeni senat) z dne 10. marca 2005 II-791

Povzetek sklepa

Ničnostna tožba – Fizične in pravne osebe – Akti, ki jih neposredno in posamično zadevajo – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost sheme pomoči s skupnim trgom – Tožba podjetij, ki jo vlagajo zgolj kot potencialni prejemniki v okviru te sheme pomoči – Nedopustnost

Pravo Skupnosti – Načela – Pravica do učinkovitega sodnega varstva – Upravičenci iz sheme pomoči, kije bila ugotovljena za nezakonito, ki niso bili predmet nacionalnih odločb za vračilo in ki zato nimajo interesa, ne morejo pri sodišču Skupnosti vložiti tožbe zaradi razglasitve ničnosti odločbe Komisije – Pravica do izpodbijanja veljavnosti odločbe Komisije pred nacionalnim sodiščem v primeru morebitnih ukrepov za vračilo, ki se nanje nanašajo, ne glede na obravnavo tožbe zaradi razglasitve ničnosti, ki so jo vložili drugi prejemniki, ki imajo pravni interes, s strani sodišča Skupnosti

Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost shem pomoči s skupnim trgom in s katero je naloženo vračilo izplačanih pomoči – Odločba, ki je upravičenci iz teh shem pomoči niso izpodbijali na podlagi člena 230 ES – Pogoji za izpodbijanje veljavnosti odločbe pred nacionalnim sodiščem v okviru tožbe zoper nacionalne ukrepe, ki so bili sprejeti za njeno izvršitev – Očiten neobstoj pravnega interesa za vložitev tožbe pri sodišču Skupnosti

Ničnostna tožba – Pravni interes – Zahteva po obstoječem in dejanskem interesu – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost pomoči s skupnim trgom in s katero je naloženo njeno vračilo – Prejemniki pomoči, ki jih nacionalni ukrepi v zvezi v vračilom ne zadevajo – Interes, ki se opira na prihodnjo in negotovo odločbo Komisije – Neobstoj obstoječega in dejanskega interesa

Ker pogoji za dopustnost tožbe, zlasti neobstoj pravnega interesa, zadevajo procesne predpostavke javnega reda, mora Sodišče prve stopnje po uradni dolžnosti preveriti, ali ima tožeča stranka interes doseči razglasitev ničnosti odločbe, ki jo izpodbija. (Glej točko 22.)

Za dopustnost ničnostne tožbe, ki jo vloži fizična ali pravna oseba, se zahteva, da ima ta obstoječ in dejanski interes za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. Ta interes je treba presoditi na dan vložitve tožbe. Ni ga mogoče presoditi z vidika prihodnjega ali hipotetičnega dogodka. Zlasti velja, da mora tožeča stranka, če se interes, ki ga uveljavlja, nanaša na prihodnji pravni položaj, dokazati, da vpliv na ta položaj že obstaja. Obstoječega in dejanskega interesa za razglasitev ničnosti odločbe Komisije, s katero je ugotovljena nezdružljivost nezakonitih shem pomoči s skupim trgom in s katero je naloženo njihovo vračilo, ne izkazujejo podjetja, v zvezi s katerimi je država članica na podlagi izreka izpodbijane odločbe in navodil v zvezi z njeno izvršitvijo, ki jih je poslala Komisija, odločila, da od njih ne bo izterjala zatrjevanih pomoči. Zgolj prihodnje in negotovo sprejetje odločbe Komisije, ki izpodbija izvedbeno odločbo zadevne države članice, bi namreč lahko vplivalo na njihov pravni položaj. (Glej točke 23, 25, 26 in 29.)

Dokončnost odločbe Komisije o ugotovitvi nezdružljivosti sheme državne pomoči s skupnim trgom in naložitvi vračila nakazane pomoči lahko na podlagi načela pravne varnosti samo nacionalno sodišče uveljavlja zoper prejemnike te pomoči, ki se z ugovorom sklicujejo na nezakonitost te odločbe, če bi bili ti prejemniki nedvomno upravičeni do tega in obveščeni, da imajo pravico izpodbijati odločbo Komisije na podlagi člena 230, četrti odstavek, ES, ter če ne bi uveljavljali te pravice v roku, predpisanem s tem členom. V zvezi s tem v skladu z načelom dobrega vodenja sodnih postopkov za upravičence do sheme pomoči, ki niso neposredno izpodbijali odločbe Komisije v predpisanem roku, ni mogoče šteti, da so izgubili pravico uveljavljati ugovor nedopustnosti zoper to odločbo pred nacionalnim sodiščem, če bi lahko glede na posebne okoliščine obravnavanega primera ali zapletenost meril, ki jih Komisija uporablja za obveznost vračila, vprašanje, ali bi ti upravičenci na podlagi odločbe Komisije morali vrniti zadevno pomoč ali ne, razumno najprej vzbudilo določene dvome, tako da se njihov pravni interes za vložitev tožbe zoper navedeno odločbo ni zdel očiten. (Glej točko 31.)

Okoliščina, da je bila odločba Komisije, s katero ta ugotavlja nezdružljivost sheme pomoči in pod nekaterimi pogoji odreja vračilo dodeljenih pomoči, predmet ničnostne tožbe prejemnikov, ki imajo v zvezi s tem pravni interes, ne more vplivati na učinkovito sodno varstvo drugih upravičencev iz te sheme, ki ne izkazujejo takega interesa zaradi odločitve nacionalnih organov, da jih izključijo iz postopka vračila na podlagi izreka izpodbijane odločbe in navodil v zvezi z njeno izvršitvijo, ki jih je poslala Komisija. Če bi bili slednji vseeno predmet odločitve nacionalnih organov, s katero jim ti nalagajo vračilo prejete pomoči, zlasti po nadzoru Komisije, bi namreč lahko po potrebi nacionalnemu sodišču predložili predlog za razglasitev ničnosti te morebitne nacionalne odločbe in se z ugovorom sklicevali na nezakonitost zgoraj navedene odločbe Komisije. Nacionalno sodišče bi v tem primeru lahko prekinilo odločanje, da bi Sodišču na podlagi člena 234 ES predložilo vprašanje za predhodno odločanje o veljavnosti zgoraj navedene odločbe Komisije ali da bi zaradi dobrega vodenja sodnih postopkov počakalo, da sodišče Skupnosti reši zadevo v temelju. Če bi nacionalno sodišče moralo ugotoviti, da nekateri resni tožbeni razlogi, ki jih tožeče stranke navajajo v podporo svojemu ugovoru nezakonitosti, niso bili navedeni pred Sodiščem prve stopnje v podporo zgoraj navedenim ničnostnim tožbam, bi kadar koli imelo možnost Sodišču predložiti vprašanje za predhodno odločanje o presoji veljavnosti v zvezi s temi tožbenimi razlogi, tako da bi tožeče stranke v vsakem primeru uživale polno sodno varstvo. (Glej točki 32 in 33.)