*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :671 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 17. oktobra 2013  
Jezik postopka: angleščina.„Pritožba — Pravica do dostopa do dokumentov institucij — Uredba (ES) št. 1049 /2001 — Člen 4(3), 
prvi pododstavek — Varstvo postopka o dločanja v institucijah — Zabeležka generalnega sekretariata 
Sveta o predlogih, podanih v okviru zakono dajnega postopka gl ede spremem be Uredbe 
št. 1049 /2001 — Delni dostop — Zavrnitev d ostopa do podatkov o identiteti držav članic, 
avtoric predlogov“
V zadevi C-280/11 P,
zaradi p ritožbe na podlagi člena 56 S tatuta Sodišča Evropske u nije, vložene 31. maja 2011 ,
Svet E v r opske u nije, ki g a zastopata B. Driessen in C. Fekete, agenta,
pritožnik,
ob intervenciji
Češke r epublike, ki j o zastopata M. Smolek in D. Hadroušek, agenta,
Kraljevine Španije, ki j o zastopa S. Centeno H uerta, agentka,
F rancoske r epublike, ki j o zastopata G. de Bergues in N. Rouam, agenta,
intervenientke v pritožbenem p ostopku,
drugi stranki v postopku sta
Ac cess Info Europe s sedežem v Madrid u (Španija), ki j o zastopata O. Brouwer in J. Blockx, odvetnika,
tožeča stranka n a prvi stopnji,
ob intervenciji
E v ropskega p arlamenta, ki g a zastopata A. Caiola in M . Dean, agenta, z naslovom z a vročanje 
v Luxembourgu,
intervenient v pritožbenem p ostopku,
Helenske r epublike, ki j o zastopata E.-M. Mamouna in K. Boskovits, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
Združenega k raljestva Velika Britanija in Se verna Irska,
intervenienta na prvi stopnji,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano ( poročevalec), predsednik senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča v funkciji 
člana prvega senata, A. Borg Barthet, E. Levits, sodnika, M. Berger, sodnica,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: M . Aleksejev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 21. februarja 2013 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 16. maja 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Svet Evropske u nije s pritožbo predlaga razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske u nije z dne 
22. marca 2011 v zadevi Access Info Europe p roti Svetu (T-233/09, ZOdl. Str. II-1073 , v nadaljevanju: 
izpodbijana sodba), s katero je Splošno s odišče za nično ra zglasilo odločbo Sveta z dne 26. februarja 
2009 ( v nadaljevanju: sporna odločba), s katero je bil družbi Access Info Europe (v nadaljevanju: Access 
Info) zavrnjen dostop do nekaterih informacij v zabeležki z dne 26. novembra 2008 , ki j o je Generalni 
sekretariat Sveta naslovil na delovno s kupino z a informacije, ki d eluje znotraj Sveta, glede predloga 
nove u redbe o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in K omisije (v 
nadaljevanju: zahtevani dokument).
Pravni okvir
2 V uvodni izjavi 6 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049 /2001 z dne 30. maja 2001 
o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 1, zvezek 3, str. 331) je navedeno:
„Širši dostop do dokumentov se zagotovi, kadar i nstitucije delujejo v svoji zakono dajni funkciji, 
vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno p a se ohranja učinkovitost postopka o dločanja institucij. 
Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno d ostopni.“
3 V členu 1 te uredbe je določeno:
„Namen te uredbe je:
a) na podlagi javnega ali zasebnega interesa določiti načela, pogoje in omejitve, ki u rejajo pravico 
dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije […], da b i zagotovili čim širši 
dostop do dokumentov,
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :671 3SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
4 Člen 4(3), prvi pododstavek, navedene uredbe določa:
„Dostop do dokumenta, ki g a je institucija pripravila ali prejela za no tranjo ra bo in se nanaša na 
zadevo, o kateri institucija ni odločala, se zavrne, če bi razkritje resno o slabilo postopek odločanja 
institucije, razen če ne prevlada j avni interes za razkritje.“
Dejansko stanje
5 Družba Access Info je 3. decembra 2008 S vet pisno z aprosila za dostop do zahtevanega dokumenta. 
V tem d okumentu so bili zbrani predlogi dopolnil ali novih besedil, ki j ih je več držav članic podalo 
na seji delovne skupine za informacije 25. novembra 2008 , navedene v točki 1 te sodbe.
6 Svet je s sporno o dločbo odobril dostop le do dela zahtevanega dokumenta. Natančneje, Svet je družbi 
posredoval različico tega dokumenta, na podlagi katere ni bilo mogoče identificirati držav članic, ki s o 
bile avtorice teh predlogov.
7 Svet je zavrnitev ra zkritja identitet zadevnih dr žav članic utemeljil z izjemo, ki j o določa člen 4(3), prvi 
pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 , ker naj bi razkritje teh id entitet resno o slabilo njegov postopek 
odločanja, in s tem, da n e obstaja prevladujoč javni interes za razkritje. Ker so bile namreč razprave 
takrat v uvodni fazi, naj bi razkritje id entitet zadevnih dr žav članic zmanjšalo m anevrski p rostor 
delegacij me d pogajanji, ki s o značilna za zakono dajni postopek znotraj Sveta, in resno o slabilo 
možnost za dosego sporazuma.
8 Na da n sestave z ahtevanega dokumenta, in sicer 26. novembra 2008 , je celotna ra zličica tega 
dokumenta postala dostopna javnosti na spletni strani organizacije Statewatch, n e da b i bilo to 
razkritje dovoljeno (v nadaljevanju: nedovoljeno ra zkritje).
Izpodbijana sodba
9 Družba Access Info je v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča 12. junija 2009 v ložila tožbo za razglasitev 
ničnosti sporne odločbe, ki j i je bilo z izpodbijano s odbo ugodeno.
10 Splošno s odišče je najprej predstavilo temeljna načela glede dostopa do dokumentov. Natančneje, 
v točkah od 55 d o 58 t e sodbe je opozorilo, da p ravica dostopa javnosti do dokumentov institucij 
prispeva k demokratičnosti teh institucij in da j e namen člena 1 Uredbe št. 1049 /2001 j avnosti podeliti 
kar s e da š iroko p ravico do dostopa, zato je treba izjeme o d razkritja razlagati in uporabljati strogo. Ta 
načela naj bi bila posebej upoštevna, kadar S vet deluje ko t zakono dajni organ.
11 Dalje je Splošno s odišče v točkah 59 in 60 izpodbijane sodbe pojasnilo, da z golj okoliščina, da s e 
dokument nanaša na interes, ki j e varovan z eno o d izjem, ne m ore zadostovati, da s e upraviči 
uporaba te izjeme, saj je ta uporaba lahko n ačeloma upravičena le, če bi bil z dostopom d o 
dokumenta lahko kon kretno i n dejansko o grožen varovani interes. Poleg tega m ora b iti nevarnost 
ogrožanja varovanega interesa razumno p redvidljiva in ne zgolj hipotetična. Ta institucija bi morala 
tehtati me d p osebnim i nteresom, ki g a je treba zavarovati z nerazkritjem d ela zahtevanega 
dokumenta – v tem p rimeru identiteto dr žav članic, ki s o avtorice predlogov – in splošnim interesom, 
da se ta dokument razkrije v celoti.
12 Splošno s odišče je z uporabo teh načel v točkah od 68 d o 80 izpodbijane sodbe preučilo glavni razlog, 
na podlagi katerega je Svet utemeljil razkritje le dela zahtevanega dokumenta, in sicer domnevno 
zmanjšanje m anevrskega prostora d elegacij znotraj Sveta, kar i zhaja iz okoliščine, da b i razkritje
4 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
 identitete držav članic, ki s o odgovorne za predloge, povzročilo pritisk javnosti na te države, ki b i imel 
takšne razsežnosti, da d elegacije teh dr žav ne bi mogle ve č da jati predlogov v zvezi z omejevanjem 
preglednosti.
13 Prvič, v točkah od 69 d o 74 izpodbijane sodbe je Splošno s odišče najprej me nilo, da j e prav načelo 
demokratične legitimnosti tisto, ki n alaga avtorjem p redlogov, ki j ih vsebuje zahtevani dokument, da 
javnosti odgovarjajo za svoja dejanja, zlasti ker se ta dokument nanaša na zakono dajni postopek. D alje, 
Splošno s odišče je me nilo, da ra zkritje identitet avtorjev predloga ne bi preprečilo delegacijam, da b i ga 
pozneje opustile. Predlog naj bi bil namreč podan zato, da s e o njem ra zpravlja, če je anonimen ali ne, 
in po razpravi naj ne bi ostal nespremenjen zato, ker je bila znana identiteta njegovega avtorja. Javnost 
naj bi popolnoma razumela to značilnost predlogov zakono dajnega postopka. Poleg tega je Splošno 
sodišče me nilo, da n i mogoče domnevati, da j avno m nenje v celoti nasprotuje omejitvi načela 
preglednosti. Nazadnje, Splošno s odišče je me nilo, da c elo nedovoljeno ra zkritje ni imelo škodljivih 
posledic za postopek odločanja Sveta.
14 Drugič, Splošno s odišče je v točkah 75 in 76 izpodbijane sodbe zavrnilo trditev, da b i bilo treba pri 
presoji nevarnosti oslabitve p ostopka o dločanja, ki j e povezan z zmanjšanjem m anevrskega prostora 
držav članic, upoštevati predhodni značaj razprav. Splošno s odišče je me nilo, da s am predhodni značaj 
razprav ne upravičuje uporabe izjeme, ki j o določa člen 4(3), prvi pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 , 
saj ta določba namreč ne razlikuje me d fazami razprav.
15 Tretjič, Splošno s odišče je v točkah 77 in 78 n avedene sodbe zavrnilo trditev, da b i bilo treba 
upoštevati posebno o bčutljivost delegacij držav članic v tej zadevi. Splošno s odišče je v zvezi s tem 
menilo, da s o zadevni predlogi spremem b običajen del zakono dajnega postopka. Zato naj ti predlogi 
ne bi bili posebej občutljivi v smislu, da b i bil v primeru ra zkritja id entitete avtorjev p redlogov 
ogrožen temeljni interes Unije ali držav članic, toliko b olj, ker naj ne bi šlo za vsebino p redlogov, ki s o 
jih da le države članice, ampak zgolj za razkritje identitete delegacij, ki s o avtorji teh predlogov. Poleg 
tega je Splošno s odišče me nilo, da j e za demokratične razprave z načilno, da p redlog za spremem bo 
osnutka u redbe lahko p ri javnosti in v medijih izzove tako p ozitivne ko t negativne kri tike.
16 Četrtič, Splošno s odišče je v točki 79 izpodbijane sodbe zavrnilo trditev, da n aj bi bil nenavadno d olg 
postopek sprejemanja no ve u redbe o dostopu d o d okumentov posledica težav, ki n aj bi jih 
nedovoljeno ra zkritje povzročilo v pogajanjih. Splošno s odišče je me nilo, da b i se trajanje postopka 
v resnici lahko p ojasnilo s številnimi drugimi političnimi in pravnimi razlogi.
17 Nazadnje, Splošno s odišče je v točkah 82 in 83 izpodbijane sodbe zavrnilo trditev S veta, da s o bila 
zaradi n edovoljenega razkritja poročila srečanj njegovih delovnih skupin m anj izčrpna, zlasti v zvezi 
z identifikacijo delegacij. V zvezi s tem j e Splošno s odišče ugotovilo, da j e m ogoče to spremem bo 
pojasniti tudi s tem, da j e dr užba Access Info vložila tožbo zoper sporno o dločbo. Vsekakor bi bila 
odsotnost neposredne vzročne zveze me d ra zkritjem id entitete delegacij javnosti in resno o slabitvijo 
postopka o dločanja dokazana z dokumentom, izdanim po nedovoljenem ra zkritju, v katerem n aj ne bi 
bili le anonimno n avedeni predlogi za spremem bo zakonskega besedila, ampak tudi imena delegacij, 
vsaj v izvirni različici tega dokumenta.
18 Splošno s odišče je zlasti na podlagi zgoraj navedenih ugotovitev t ožbi ugodilo in sporno o dločbo 
razglasilo za nično.
Postopek p red S odiščem in predlogi strank
19 Češki republiki in Kraljevini Španiji je bila s sklepom z dne 17. oktobra 2011 d ovoljena intervencija 
v podporo predlogom S veta, Evropskem u parlamentu pa je bila dovoljena intervencija v podporo 
predlogom dr užbe Access Info. Francoski republiki je bila s sklepom z dne 2. februarja 2012 d ovoljena 
intervencija v podporo predlogom Sveta.
ECLI:EU:C:2013 :671 5SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
20 Svet, Č eška r epublika, Helenska r epublika, Kraljevina Španija in F rancoska r epublika S odišču 
predlagajo, naj:
— izpodbijano s odbo razveljavi;
— dokončno o dloči o vprašanjih, ki s o predmet te pritožbe in
— družbi Access Info naloži plačilo stroškov na obeh stopnjah.
21 Družba Access Info in Evropski p arlament Sodišču predlagata, naj pritožbo zavrne in Svetu naloži 
plačilo stroškov.
Pritožba
22 Svet v utemeljitev p ritožbe v bistvu navaja tri pritožbene razloge.
Prvi pritožbeni razlog
Trditve strank
23 S prvim p ritožbenim ra zlogom S vet – ki g a podpira K raljevina Španija – trdi, da j e Splošno s odišče 
kršilo ravnovesje, ki g a določa primarno p ravo – člena 207(3) ES in 255 E S, ki s e uporabljata ratione 
temporis – in sekundarno p ravo – u vodna izjava 6 in člen 4(3), prvi pododstavek, U redbe 
št. 1049 /2001 – me d, po eni strani, širšo pravico do dostopa za dokumente, ki s e nanašajo na 
zakono dajno d ejavnost institucij, in po dr ugi, nujnostjo, da s e ohrani učinkovitost postopka o dločanja. 
Zlasti naj bi Splošno s odišče v točki 69 i zpodbijane sodbe pri ra zlagi navedenega člena 4(3), prvi 
pododstavek, da lo prevelik pomen preglednosti postopka o dločanja, ne da b i upoštevalo zahteve, 
povezane z načelom učinkovitosti tega postopka.
24 Natančneje, Svet – ki g a podpirajo Češka republika, Helenska republika in Kraljevina Španija – trdi, da 
je njegov zakono dajni postopek fleksibilen in zahteva ve liko p rožnosti, zato da l ahko dr žave č lanice 
spremenijo svoja prvotna stališča, s čimer se tako p oveča možnost za dosego skupnega stališča. Da se 
zagotovi „pogajalski prostor“ in da s e tako o hrani učinkovitost tega zakono dajnega postopka, bi bilo 
treba tem dr žavam v razpravah zagotoviti kar n ajvečji manevrski p rostor, in sicer že v prvih fazah 
postopka. Ta manevrski prostor pa naj bi se zmanjšal, če bi se identiteta delegacij razkrila prezgodaj 
v postopku, ker bi to povzročilo pritiske javnosti, ki b i samim delegacijam odvzeli potrebno p rožnost 
za zagotovitev u činkovitosti postopka o dločanja Sveta.
25 Češka r epublika in Kraljevina Španija v zvezi s tem d odajata, da v tem p rimeru ra zkritje identitete 
delegacij za dosego cilja U redbe št. 1049 /2001 n i bilo p otrebno. Dostop d o celotne vsebine 
zahtevanega dokumenta naj bi namreč zadostoval za to, da s e zagotovi demokratična ra zprava 
o vprašanjih, na ka tera se zadevni dokument nanaša. Edina posledica razkritja identitete delegacij naj 
ne bi bilo omogočanje pritiskov na Svet, temve č na države članice.
26 Družba Access Info ugovarja, da S vet v prvem p ritožbenem ra zlogu izpodbija le tri točke izpodbijane 
sodbe, in sicer točki 57 in 58 i zpodbijane sodbe, v katerih je Splošno s odišče zgolj opozorilo na 
upoštevno s odno p rakso, in točko 69 te sodbe, v kateri je, po mnenju dr užbe Access Info, ki j o podpira 
Parlament, Splošno s odišče tehtalo me d zahtevami po preglednosti in zahtevo po varstvu postopka 
odločanja ter ugotovilo, da ra zkritje id entitete zadevnih dr žav članic v tem p rimeru ni oslabilo 
postopka o dločanja Sveta.
6 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
Presoja Sodišča
27 Za odločanje o tem p ritožbenem ra zlogu je treba opozoriti, da s e Uredba št. 1049 /2001 gl ede na njeno 
uvodno izjavo 1 umešča v kontekst namena iz člena 1, drugi odstavek, PEU, po ka terem s e označi nova 
faza v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze me d narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim 
bolj javno i n v kar n ajtesnejši povezavi z državljani. Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 2 navedene 
uredbe, je pravica dostopa javnosti do dokumentov institucij povezana z njihovo demokratičnostjo 
(sodbe z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah Švedska i n T urco proti Svetu, C-39/05 P in 
C-52/05 P, ZOdl., str. I-4723 , točka 34; z dne 21. septembra 2010 v združenih zadevah Švedska in 
drugi proti API in Komisiji, C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P, ZOdl., str. I-8533 , točka 68, in 
z dne 21. julija 2011 v zadevi Švedska p roti MyTravel in Komisiji, C-506/08 P, ZOdl., str. I-6237 , 
točka 72).
28 Namen Uredbe št. 1049 /2001 j e torej, kot je navedeno v uvodni izjavi 4 in njenem č lenu 1, čim bolj 
uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov institucij (zgoraj navedene sodbe Švedska in Turco 
proti Svetu, točka 33; Švedska in dr ugi proti API in Komisiji, točka 69, in Švedska p roti MyTravel in 
Komisiji, točka 73).
29 Res je, da z a to pravico kljub temu ve ljajo nekatere omejitve n a podlagi javnega ali zasebnega interesa. 
Natančneje in v skladu z uvodno izjavo 11 U redbe št. 1049 /2001 člen 4 te uredbe določa, da i nstitucije 
zavrnejo dostop do dokumenta, kadar b i razkritje ogrožalo enega od interesov, ki j ih varuje ta člen (glej 
sodbo z dne 1. februarja 2007 v zadevi Sison p roti Svetu, C-266/05 P, ZOdl., str. I-1233 , točka 62, ter 
zgoraj navedeni sodbi Švedska i n dr ugi proti API in K omisiji, točki 70 in 71, in Švedska p roti 
MyTravel in Komisiji, točka 74).
30 Ker pa te izjeme p omenijo odstop od načela, da s e javnosti zagotovi čim širši dostop do dokumentov, 
jih je treba razlagati in uporabljati ozko (zgoraj navedene sodbe Sison p roti Svetu, točka 63; Švedska 
in Turco proti Svetu, točka 36; Švedska in dr ugi proti API in Komisiji, točka 73, in Švedska p roti 
MyTravel in Komisiji, točka 75).
31 Tako p o eni strani velja, da č e zadevna institucija sklene, da z avrne dostop do nekega dokumenta, 
katerega razkritje se je zaprosilo, mora n ačeloma pojasniti, kako b i dostop do tega dokumenta lahko 
konkretno i n dejansko o grožal interes, ki g a varuje izjema iz člena 4 Uredbe št. 1049 /2001 , ki j o ta 
institucija uveljavlja. Poleg tega mora biti nevarnost te škode razumno ve rjetna in ne zgolj hipotetična 
(zgoraj navedena sodba Švedska p roti MyTravel in Komisiji, točka 76 in navedena sodna praksa).
32 Po dr ugi strani mora institucija, če uporabi eno o d izjem i z člena 4 Uredbe št. 1049 /2001 , tehtati 
poseben interes, ki g a je treba varovati z nerazkritjem z adevnega dokumenta, in zlasti javni interes, da 
se omogoči dostop do dokumenta, ob upoštevanju prednosti, ki i zhajajo, kot je navedeno v uvodni 
izjavi 2 U redbe št. 1049 /2001 , iz povečane preglednosti, to je tesnejšega sodelovanja dr žavljanov 
v postopku o dločanja in ve čje legitimnosti v upravi ter njeno u činkovitejše in odgovornejše ravnanje 
v razmerju do dr žavljanov v demokratičnem s istemu (zgoraj navedena sodba Švedska in Turco proti 
Svetu, točka 45).
33 Poleg tega je Sodišče presodilo tudi, da s o te ugotovitve z lasti upoštevne, kadar S vet deluje ko t 
zakono dajalec, kar i zhaja iz uvodne izjave 6 Uredbe št. 1049 /2001 , v skladu s katero se prav v takem 
primeru zagotovi širši dostop do dokumentov. Preglednost v zvezi s tem p ovečuje krepitev demokracije 
tako, da o mogoča državljanom nadzor nad v semi informacijami, ki s o bile podlaga za zakono dajni akt. 
Možnost državljanov, da p oznajo temelje zakono dajne dejavnosti, je namreč pogoj, da l ahko u činkovito 
uresničujejo svoje demokratične pravice (zgoraj navedena sodba Švedska i n T urco proti Svetu, 
točka 46).
34 Na podlagi teh načel je treba preučiti prvi pritožbeni razlog, s katerim Svet v bistvu trdi, da n aj Splošno 
sodišče sploh ne bi upoštevalo zahtev v zvezi z varstvom njegovega postopka o dločanja.
ECLI:EU:C:2013 :671 7SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
35 Vendar j e treba ugotoviti, da j e Splošno s odišče v točki 69 izpodbijane sodbe prav v skladu s sodno 
prakso, navedeno v točki 30 te sodbe, opozorilo, da d ostop javnosti do celotne vsebine dokumentov 
Sveta pomeni načelo in da j e treba izjeme o d tega načela razlagati in uporabljati strogo.
36 V n asprotju s tem, kar t rdi S vet, je Splošno s odišče upoštevalo zahteve v zvezi z učinkovitostjo 
postopka o dločanja. V točkah od 69 d o 83 izpodbijane sodbe je namreč temeljito preučilo trditve, 
s katerimi je Svet želel upravičiti uporabo izjem v zvezi z varstvom p ostopka o dločanja zadevne 
institucije.
37 Splošno s odišče je tako v sekakor upoštevalo ra vnovesje me d načelom p reglednosti in ohranjanjem 
učinkovitosti postopka o dločanja Sveta in v skladu z načeli, navedenimi v točkah od 31 d o 33 t e 
sodbe, preučilo vsebino t rditev, ki j ih je podal Svet, da b i upravičil uporabo izjeme i z člena 4(3), prvi 
pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 .
38 Splošno s odišče je šele po tem, ko j e preučilo te trditve in ugotovilo, da no bena me d njimi ne bi mogla 
biti razlog, da b i zadevno ra zkritje informacij v zvezi z identiteto držav članic kon kretno resno o grožalo 
interes, ki g a varuje zadevna izjema, v točki 84 izpodbijane sodbe sklenilo, da j e Svet s tem, da j e 
v izpodbijani odločbi nasprotoval razkritju informacij, kršil člen 4(3), prvi pododstavek, U redbe 
št. 1049 /2001 .
39 Ker je poleg tega očitke S veta m ogoče ra zumeti ko t izpodbijanje presoje Splošnega sodišča glede 
navedenih trditev, je treba ugotoviti, da S vet v utemeljitev t ega pritožbenega ra zloga ne navaja 
nobenega dejstva, na podlagi katerega bi bilo mogoče ovreči ugotovitev S plošnega sodišča, da t rditve, 
ki jih je Svet podal na prvi stopnji, niso bile dovolj utemeljene, da b i bilo m ogoče ugotoviti, da b i 
zadevno ra zkritje podatkov v zvezi z identiteto dr žav članic kon kretno r esno o slabilo postopek 
odločanja Sveta.
40 Nazadnje, glede trditve Č eške republike in Kraljevine Španije, da ra zkritje identitete delegacij ni bilo 
potrebno z a dosego cilja Uredbe št. 1049 /2001 , zadostuje ugotovitev, kot je bilo navedeno v točki 28 te 
sodbe, da j e namen člena 1 Uredbe št. 1049 /2001 č im b olj uresničiti pravico dostopa javnosti do 
dokumentov. Splošno s odišče je glede na to načelo v točki 69 izpodbijane sodbe pravilno p ojasnilo, da 
je namen Uredbe št. 1049 /2001 z agotoviti dostop javnosti do celotne vsebine dokumentov Sveta, kamor 
v tem p rimeru spada t udi id entiteta avtorjev ra zličnih predlogov, saj je dostop do vseh navedenih 
dokumentov mogoče omejiti le na podlagi izjem o d te pravice, ki j ih določa ta uredba in ki m orajo 
biti utemeljene s konkretnim o grožanjem i nteresov, ki j ih varujejo. Ker je Splošno s odišče v tem 
primeru obstoj te nevarnosti izključilo, dostopa do dela zahtevanega dokumenta ni mogoče šteti za 
zadostnega za dosego cilja te uredbe.
41 V teh okoliščinah je prvi pritožbeni razlog treba zavrniti kot neutemeljen.
Tretji pritožbeni razlog
Trditve strank
42 S tretjim pritožbenim ra zlogom, ki g a je treba preučiti na drugem me stu, in je sestavljen iz treh delov, 
Svet Splošnemu sodišču očita, da j e večkrat napačno u porabilo pravo, zaradi č esar je ugotovilo, da t a 
institucija ni „pravno in dejansko z adostno“ dokazala resne nevarnosti za svoj postopek odločanja.
43 V prvem d elu tretjega pritožbenega ra zloga Svet, ki g a podpirata Helenska r epublika in Kraljevina 
Španija, trdi, da j e Splošno s odišče v točkah 73 in 74 izpodbijane sodbe zahtevalo dokaz glede obstoja 
resničnega ogrožanja interesa, ki g a varuje zadevna izjema. Vendar S vet me ni, da z a uporabo izjeme i z
8 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
 člena 4(3) Uredbe št. 1049 /2001 z adostuje že zgolj obstoj nevarnosti nastanka škode za uveljavljanje te 
izjeme, tako da m ora institucija, ki p rejme z ahtevo za dostop do dokumentov, dokazati zgolj verjetnost, 
da iz razkritja tega dokumenta izhaja razlog za resno o slabitev p ostopka o dločanja te institucije.
44 Družba Access Info in Parlament trdita, da j e Splošno s odišče, ne da b i od Sveta sploh zahtevalo, da 
dokaže, da j e razkritje resno o slabilo postopek odločanja, v navedenih točkah 73 in 74 z golj presojalo 
trditev S veta, da n aj bi bil postopek odločanja te institucije dejansko in kon kretno o slabljen zaradi 
nedovoljenega razkritja.
45 V dr ugem d elu tretjega pritožbenega razloga je Svet, ki m u je glede tega sledila Helenska republika, 
menil, da S plošno s odišče v točki 76 i zpodbijane sodbe pri presoji nevarnosti za resno o slabitev 
postopka o dločanja zaradi ra zkritja identitete delegacij ni upoštevalo pomem bnosti faze, v kateri je bila 
razprava. Svet me ni, da b i dejstvo, da b i se javnosti priznala pravica do vp ogleda v vse predloge in 
dokumente v postopku o dločanja, odvrnilo delegacije, da i zrazijo svoja stališča v začetni fazi postopka. 
Ob upoštevanju specifičnosti delovanja Sveta naj bi bila namreč ta mnenja, zlasti kadar s o povezana 
s tehničnimi zadevami, pogosto ra ziskovalne narave i n naj ne bi nujno i zražala natančnega in 
dokončnega stališča države članice, iz ka tere je delegacija, tako da b i se ta mnenja lahko ra zvila me d 
postopkom. Posledica priznanja pravice do vp ogleda v predhodni fazi postopka n aj bi bila, da b i 
delegacije izrazile svoje stališče šele po tem, ko b i od svojih nacionalnih vlad p ridobile pogajalsko 
stališče, kar b i pomenilo, da p ostopek postane bolj tog.
46 V odgovoru na ta vp rašanja družba Access Info najprej trdi, da S vet ni natančno p ojasnil, v čem n aj bi 
bile zatrjevane posebnosti njegovega postopka o dločanja. Dalje, Svet je šele v pritožbenem p ostopku 
zatrjeval, da n aj bi bila oslabljena možnost delegacij držav članic, da s premenijo svoja stališča me d 
postopkom. Kot naj bi odločilo Splošno s odišče v točki 76 i zpodbijane sodbe, naj člen 4(3), prvi 
pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 n ikakor ne bi omenjal faze pogajanj kot me rila, ki s e ga upošteva 
pri utemeljevanju uporabe izjeme o d pravice do dostopa. Seveda b i bilo to dejstvo mogoče obravnavati 
pri presoji nevarnosti ogrožanja interesa, ki g a ta določba varuje. Vendar p a naj identifikacija delegacij, 
ki p redložijo predloge v začetni fazi razprav, tem d elegacijam n e bi preprečevala, da p ozneje lahko 
spremenijo svoje stališče. Nazadnje, družba Access Info navaja, da m ora biti preglednost kar n ajvečja 
takrat, ko s e postopek začne. Ko se razprave kon čajo in so sprejete ko mpromisne rešitve, sta namreč 
preglednost in javna razprava povsem n ekoristni.
47 S tretjim d elom tretjega pritožbenega razloga Svet v bistvu trdi, da S plošno s odišče v točkah 72 in 
od 79 d o 83 izpodbijane sodbe v nasprotju z zahtevami iz točke 69 zgoraj navedene sodbe Švedska in 
Turco proti Svetu pri presoji nevarnosti za resno o slabitev p ostopka o dločanja, ki g a je povzročilo 
celotno ra zkritje tega dokumenta, ni pravilno u poštevalo občutljivosti zahtevanega dokumenta. Svet 
meni, da n aj bi občutljivost navedenega dokumenta v tem p rimeru izhajala iz dejstva, da n aj bi se 
zadevni predlogi nanašali na izjeme o d načela preglednosti, ki b i jih m orala določiti no va uredba 
o dostopu do dokumentov. Občutljivost teh vp rašanj naj bi bila sicer po eni strani podprta z dejstvom, 
da n aj bi sodišči Unije nedavno o dločili o teh izjemah in po dr ugi strani z razpravo in pritiski javnega 
mnenja, ki j ih ta vp rašanja povzročajo.
48 V utemeljitev tega dela Svet navaja več trditev. Najprej trdi, da z goraj navedena sodba Švedska in Turco 
proti Komisiji instituciji omogoča, da s e sklicuje na izjemo iz člena 4(3), prvi pododstavek, U redbe 
št. 1049 /2001 , saj je zahtevani dokument posebej občutljiv. Splošno s odišče pa naj bi to določbo 
v točki 78 izpodbijane sodbe razlagalo tako, da s e uporablja le, kadar j e ogrožen temeljni interes Unije 
ali držav članic. Te razlage naj ne bi bilo mogoče upravičiti ne z besedilom te določbe oziroma ostalih 
delov te uredbe ne s sâmo navedeno s odbo Švedska in Turco proti Svetu. Poleg tega bi ta razlaga 
skupaj z višjim d okaznim s tandard om, ki g a zahteva Splošno s odišče za dokazovanje te škode, 
praktično on emogočila sklicevanje na to določbo.
ECLI:EU:C:2013 :671 9SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
49 Dalje, da b i poudaril posebno o bčutljivost zadevnih vp rašanj, Svet Splošnemu sodišču očita, da j e 
napačno ra vnalo s tem, da j e v točki 79 izpodbijane sodbe me nilo, da s o neobičajno trajanje zadevnega 
zakono dajnega postopka p ovzročili pravni in politični razlogi v zvezi z začetkom ve ljavnosti Lizbonske 
pogodbe, volitve v Parlament in začetek delovanja no ve K omisije. Svet ob sklicevanju na določene 
spremem be, do ka terih je prišlo v besedilih dokumentov njegovih delovnih skupin od dr ugega polletja 
2008 – torej po nedovoljenem ra zkritju – trdi, da s ta v resnici vsaj deloma za to zamudo kri va 
zmanjšanje izčrpnosti in pomanjkanje odkritosti v razpravah po nedovoljenem ra zkritju, kar j e odvzelo 
učinkovitost postopku o dločanja v instituciji.
50 Nazadnje, ustavitev zadevnega zakono dajnega postopka n aj bi bila deloma tudi posledica dejstva, da s o 
države č lanice zlasti zaradi n edovoljenega ra zkritja izrazile ve like t ežave p ri odstopanju od svojih 
prvotnih stališč v razpravi. Zlasti so bile pri tem z adržane delegacije teh dr žav, ki s o hotele predlagati 
spremem be, saj bi jih javnost lahko o bravnavala tako, kot da o mejujejo pravico do dostopa. Svet trdi, 
da S plošno s odišče neupravičeno n i priznalo teh negativnih učinkov na postopek odločanja Sveta, ki 
so nastali zaradi n edovoljenega razkritja. Po eni strani naj bi Splošno s odišče napačno ra vnalo, ker je 
v točki 72 izpodbijane sodbe odločilo, da t a trditev n i utemeljena, glede na to, da n aj bi eden od 
zadevnih predlogov po nedovoljenem ra zkritju, omejeval pravico do dostopa javnosti, čeprav tega 
predloga, v nasprotju s tem, kar j e ugotovilo Splošno s odišče, ni predložila delegacija dr žave č lanice, 
ampak sama Komisija. Po dr ugi strani naj bi Splošno s odišče v točkah 82 in 83 izpodbijane sodbe 
neutemeljeno z avrnilo trditve, ki j ih je Svet navedel kot razlago za manjšo izčrpnost poročil zadevnega 
spisa in v zvezi s poimensko id entifikacijo delegacij v delovnih skupinah. Č eprav je Splošno s odišče to 
dejstvo pojasnilo z vložitvijo tožbe pred tem s odiščem, Svet me ni, da j e, glede na občutljivost zadevnih 
vprašanj, ta spremem ba nastala predvsem z aradi n edovoljenega razkritja. Svet prikazuje to zmanjšano 
navajanje podrobnosti z navajanjem p oročila zadevne delovne skupine iz julija 2009 , v katerem 
identiteta delegacij ni bila ve č omenjena, saj so bili uporabljeni izrazi, ko t so „določeno š tevilo 
delegacij“ in „ostale delegacije“.
51 Družba Access Info najprej ugovarja, da s e je Splošno s odišče sklicevalo na položaj, v katerem j e 
ogrožen „temeljni interes Unije ali držav članic“ samo zato, da j e podalo primer položaja, v katerem j e 
vprašanje mogoče šteti kot „posebej občutljivo“, ne da b i zahtevalo, da j e te položaje mogoče šteti kot 
občutljive. Dalje, v nasprotju z zadevnim d okumentom v postopku, v katerem j e bila izdana zgoraj 
navedena sodba Švedska i n T urco proti Svetu, naj zahtevani dokument ne bi vseboval pravnega 
mnenja, ampak zgolj predloge spremem b zakono dajnega osnutka. Nazadnje, družba A ccess Info 
dodaja, da S vet svoje zavrnitve n i natančno o brazložil, čeprav navedena sodba Švedska in Turco proti 
Svetu to zahteva.
52 Družba Access Info me ni, da j e treba odločiti, da t retji del tretjega pritožbenega ra zloga Sveta 
v preostalem n i dopusten, in sicer v delu, v katerem o poreka p resoji Splošnega sodišča gl ede 
občutljivosti zahtevanega dokumenta, in v delu, ki s e nanaša na razloge, ki n aj bi upravičili neobičajno 
dolg z adevni zakono dajni postopek. V sekakor pa dr užba A ccess I nfo, ki j o načeloma podpira 
Parlament, me ni, prvič, da S vet utemeljuje občutljivo naravo vp rašanj, ki s o predmet zahtevanega 
dokumenta, z okoliščino, da t a vp rašanja porajajo javno ra zpravo in se z njimi ukvarja sodna praksa 
sodišč Unije. Družba Access Info pa me ni, da S vet svojih trditev n i obrazložil. Poleg tega naj bi se 
velik del zakono dajnih postopkov nanašal na vp rašanja v zvezi s pritiski interesnih skupin ali 
razpravami v medijih. Ve ndar p a naj bi bilo prav to tisto, kar z ahtevata preglednost in demokracija, in 
naj ne bi dokazovalo občutljive n arave d okumenta, ki b i upravičeval zaupno o bravnavanje dokumenta, 
kot je zahtevani dokument. Poleg tega, čeprav so bila vp rašanja, ki s e presojajo, glede tega občutljiva, 
niso le identitete dr žav članic, ampak tudi vsebina predlogov tisti, ki j ih ne bi smeli razkriti. Drugič, 
družba A ccess Info ugovarja trditvi Sveta, da j e neobičajno d olg z adevni zakono dajni postopek 
povzročilo nedovoljeno ra zkritje. V resnici bi bilo m ogoče zamudo prav tako u pravičiti s tem, da n i 
obstajal politični sporazum me d Svetom in Parlamentom gl ede spremem be uredbe. Tretjič, družba 
Access Info ugovarja dejstvu, da j e nedovoljeno ra zkritje povzročilo spremem be pri podrobnostih 
v poročilih delovne skupine.
10 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
Presoja Sodišča
53 Ugotoviti je treba, da p rvi del tretjega pritožbenega razloga Sveta izhaja iz napačnega razumevanja 
izpodbijane sodbe.
54 Splošno s odišče je namreč v točki 59 te sodbe pravilno p ojasnilo, da s e uporabo izjem o d pravice do 
dostopa upravičuje z nevarnostjo ogrožanja enega od varovanih interesov, s tem da m ora b iti ta 
nevarnost razumno p redvidljiva in ne zgolj hipotetična.
55 Pri ugotavljanju, ali je v tem p rimeru taka n evarnost obstajala, je Splošno s odišče najprej v točkah 
od 70 d o 72 izpodbijane sodbe navedlo, da S vet ni dokazal predpostavke, s katero je utemeljil svoje 
trditve, in sicer dejstva, da n aj bi bila posledica razkritja identitete delegacij to, da j e bil pritisk javnosti 
tak, da t e delegacije ne bi mogle več predložiti predloga v smislu omejitve p reglednosti. Ker Svet tega 
ni dokazal, je Splošno s odišče pravilno u gotovilo, da ra zkritje identitete delegacij, ki s o želele predložiti 
te predloge, ni moglo oslabiti postopka o dločanja Sveta.
56 Splošno s odišče je v nadaljevanju v točkah 73 in 74 izpodbijane sodbe preučilo trditev – ki j e povzeta 
v točki 50 n avedene sodbe in je Svet ni izpodbijal – da j e nedovoljeno ra zkritje „negativno vp livalo na 
iskrenost in izčrpnost razprav znotraj delovne skupine Sveta, ker si zaradi n jega delegacije niso mogle 
zamisliti različnih rešitev ali spremem b, na podlagi katerih bi bilo mogoče približanje mnenj o najbolj 
spornih vp rašanjih“.
57 Vendar p a je v točkah 73 in 74 S plošno s odišče na ta tožbeni razlog zgolj odgovorilo in sklenilo, da 
v nasprotju s trditvami Sveta to razkritje v tem p rimeru ni oslabilo postopka o dločanja te institucije.
58 V teh okoliščinah je treba prvi del tretjega pritožbenega razloga zavrniti kot neutemeljen.
59 V zvezi z drugim d elom tega pritožbenega razloga, s katerim S vet zatrjuje, da S plošno s odišče pri 
presoji nevarnosti resne oslabitve, ki b i ga za postopek odločanja Sveta pomenilo celotno ra zkrije stališč 
delegacij, ni upoštevalo pomem bnosti faze, v kateri je bila razprava, je treba ugotoviti, da t udi ta del 
pomeni napačno ra zumevanje izpodbijane sodbe.
60 Splošno s odišče je namreč v točki 76 te sodbe pojasnilo, da s ama predhodnost razprav ni omogočila 
upravičiti uporabe izjeme, ki j o določa člen 4(3), prvi pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 . Tako j e 
Splošno s odišče s tem, da j e izključilo dejstvo, da j e bilo na podlagi ostalih trditev S veta m ogoče 
dokazati nevarnost za oslabitev n jegovega postopka o dločanja, pravilno u gotovilo, da z golj okoliščina, 
da je do prošnje za ra zkritje prišlo v zelo zgodnji fazi zakono dajnega postopka, ni zadostovala za 
uporabo navedene izjeme.
61 Zato drugi del tega pritožbenega razloga ni utemeljen.
62 Nazadnje, v zvezi s tretjim delom tretjega pritožbenega razloga Sveta je treba najprej ugotoviti, da s e 
Splošno s odišče, ke r je v točki 78 i zpodbijane sodbe me nilo, da vp rašanja, ki s o bila predmet 
zahtevanega dokumenta, niso bila pretirano o bčutljiva, ni sklicevalo na zgoraj navedeno s odbo Švedska 
in Turco proti Svetu, kar j e pravilno, glede na to, da s e točka 69 te zadnje sodbe, s katero se ta del 
utemeljuje, nanaša le na posebne dokumente, in sicer na pravna mnenja. V tem p rimeru pa ne samo, 
da j e bil zahtevani dokument izdan v zakono dajnemu postopku, ampak tudi n e spada v nobeno 
kategorijo dokumentov, ki j i Uredba št. 1049 /2001 p riznava interes, ki g a je treba posebej varovati, kot 
so pravna mnenja.
63 Tudi če bi Splošno s odišče napačno s klenilo, da j e me rilo, z uporabo ka terega se lahko d okaže posebej 
občutljiva narava dokumenta, nevarnost, da ra zkritje tega dokumenta ogroža temeljni interes Unije ali 
držav članic, je vsekakor treba ugotoviti, da v točki 77 i zpodbijane sodbe Splošno s odišče posebej 
občutljive n arave z ahtevanega dokumenta v tej zadevi ni izključilo na podlagi tega me rila. Menilo je
ECLI:EU:C:2013 :671 11SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
 namreč, da n aj bi različni predlogi spremem b ali novega besedila, ki s o jih predložile štiri d elegacije 
držav članic, ki s o navedene na zahtevanem d okumentu, spadali v običajni zakono dajni postopek, kar 
pomeni, da j ih ni bilo m ogoče šteti ko t občutljive s amo na podlagi me rila v zvezi z ogrožanjem 
temeljnega interesa Unije ali držav članic, ampak na podlagi katerega ko li drugega me rila.
64 Zato Svet Splošnemu sodišču neutemeljeno o čita, da n i upoštevalo posebne občutljivosti zahtevanega 
dokumenta.
65 Drugič, glede ostalih trditev, ki j ih navaja Svet v utemeljitev tretjega dela tretjega pritožbenega razloga, 
je treba opozoriti na ustaljeno s odno p rakso Sodišča, na podlagi katere iz člena 256 PD EU in člena 58, 
prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske u nije izhaja, da j e Splošno s odišče edino p ristojno, prvič, za 
ugotavljanje dejstev, razen če bi vsebinska n epravilnost njegovih ugotovitev izhajala iz listin v spisu, ki 
so mu bile predložene, in dr ugič, za presojo teh dejstev. Potem ko S plošno s odišče ugotovi ali presodi 
dejstva, je Sodišče pristojno, da n a podlagi člena 256 PD EU izvaja nadzor nad p ravno o predelitvijo teh 
dejstev in pravnimi posledicami, ki j ih je iz njih izpeljalo Splošno s odišče. Sodišče zato ni pristojno z a 
ugotavljanje dejstev in načeloma niti za presojo dokazov, ki j ih je Splošno s odišče sprejelo v podporo 
tem d ejstvom. Ta presoja torej, razen v primeru izkrivljanja teh dokazov, ni pravno vp rašanje, ki j e 
predmet nadzora S odišča (glej zlasti sodbo z dne 19. marca 2009 v zadevi Archer Daniels M idland 
proti Komisiji, C-510/06 P, ZOdl., str. I-1843 , točka 105, in sklep z dne 10. novembra 2011 v zadevi 
Agapiou Joséphidès proti Komisiji in EACEA, C-626/10 P, točka 107).
66 S trditvijo, da n aj bi Splošno s odišče neobičajno t rajanje zadevnega zakono dajnega postopka n apačno 
pripisalo pravnim in političnim ra zlogom v zvezi z začetkom ve ljavnosti Lizbonske p ogodbe, volitvami 
v Parlament in začetkom delovanja no ve K omisije, pa želi Svet, ne da b i uveljavljal izkrivljanje dokazov, 
izpodbijati presojo Splošnega sodišča, da n eobičajno trajanje zakono dajnega postopka n i bilo posledica 
težav, ki s o nastale z razkritjem p odatkov identitete avtorjev p redlogov, ampak posledica pravnih in 
političnih razlogov, kot to trdi t udi sam Svet, kar i zhaja iz točke 46 izpodbijane sodbe.
67 Ta institucija želi po eni strani glede domnevnih posledic, ki j ih ima nedovoljeno ra zkritje na postopek 
odločanja Sveta, le oporekati presoji, ne da b i jasno n avedla izkrivljanje dokazov, ki j o je Splošno 
sodišče podalo v točki 72 izpodbijane sodbe glede dokaza – to je javne različice dokumenta, ki v sebuje 
pisne predloge delegacij glede zadevnega zakono dajnega postopka, in sicer dokumenta št. 9716 /09 
z dne 11. maja 2009  – s sklepanjem, da t o ra zkritje, drugače ko t je trdil Svet v postopku n a prvi 
stopnji, delegaciji ni naložilo, da s e izogne predložitvi predlogov v ozkem s mislu preglednosti. Po drugi 
strani Svet izpodbija presojo Splošnega sodišča iz točk 82 in 83 i zpodbijane sodbe glede dr ugega 
dokaza – in sicer dokumenta 10859 /1/09 REV 1 – iz ka terega je Splošno s odišče sklepalo, da s e je 
ravnanje Sveta po nedovoljenem ra zkritju spremenilo, ker so bili podatki o identiteti držav članic, ki 
so predložile stališča in predloge glede predlogov Komisije, opuščeni, to spremem bo pa je mogoče 
razložiti z dejstvom, da j e družba Access Info vložila tožbo, s katero je izpodbijala zakonitost sporne 
odločbe.
68 Ker te trditve n iso dopustne, je treba tretji pritožbeni razlog zavreči kot delno n edopusten in zavrniti 
kot delno n eutemeljen.
Drugi pritožbeni razlog
Trditve strank
69 Z dr ugim pritožbenim ra zlogom Svet v bistvu zatrjuje, da ra zlogovanje Splošnega sodišča ni v skladu 
s sodno p rakso Sodišča, ki i nstitucijam d opušča uveljavljanje splošnih ra zlogov za zavrnitev ra zkritja 
nekaterih ka tegorij dokumentov. Kot namreč trdi t udi H elenska republika, naj bi bile v sporni odločbi 
navedene splošne ugotovitve, ki u temeljujejo razloge, zaradi ka terih se zahtevanega dokumenta ne sme 
razkriti, in ra zloge, zaradi ka terih je bilo te ugotovitve d ejansko m ogoče uporabiti v zahtevanem
12 ECLI:EU:C:2013 :671SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
 dokumentu. Tako n aj Svet ne bi preučil le narave d okumenta, ampak naj bi svojo zavrnitev u temeljil 
z natančnimi pojasnili glede občutljivega značaja obravnavanih vp rašanj in glede dejstva, da s o se ta 
pojavila v okviru razprav pred samim zakono dajnim postopkom.
70 Družba Access Info najprej navaja, da dr ugi pritožbeni razlog, ker se ne nanaša izrecno n a no beno 
točko izpodbijane sodbe, ni dopusten niti upošteven. Družba Access Info, ki j o podpira P arlament, 
meni, da S vet niti v pritožbi niti v sporni odločbi nikakor ni pojasnil, na ka teri splošni ugotovitvi naj 
bi bila utemeljena zavrnitev d ostopa v tej zadevi. Poleg tega naj no bena določba prava Unije niti 
nobeno s plošno p ravno n ačelo v nasprotju z zahtevami sodne prakse na tem p odročju ne bi 
omogočalo utemeljitev s plošne domneve z aupnosti dokumentov, kot je zahtevani dokument, toliko 
bolj, ker gre za dokument iz zakono dajnega postopka.
Presoja Sodišča
71 Najprej je treba navesti, da j e v nasprotju s tem, kar t rdi dr užba Access Info, ta pritožbeni razlog 
dopusten, ker, kljub temu, da S vet res ne navaja jasno t očke izpodbijane sodbe, v kateri je bilo 
napačno u porabljeno p ravo, iz vseh trditev v utemeljitev tega pritožbenega razloga jasno i zhaja, da 
Svet Splošnemu sodišču očita, da n i upoštevalo, da j e bilo Svetu dovoljeno, da z avrnitev d ostopa do 
zahtevanega dokumenta utemelji z domnevo zaupnosti, ki t emelji na splošnih ugotovitvah.
72 V zvezi z vsebino j e treba opozoriti, da i z ustaljene sodne prakse izhaja, da č eprav za utemeljitev 
zavrnitve d ostopa do dokumenta načeloma ne zadostuje, da s e ta dokument nanaša na dejavnost ali 
interes, ki j u omenja člen 4 Uredbe št. 1049 /2001 , saj mora zadevna institucija tudi pojasniti, kako b i 
dostop do tega dokumenta lahko kon kretno in dejansko o grožal interes, ki g a varuje izjema iz člena 4 
navedene uredbe, se kljub temu ta institucija lahko o pre na splošne domneve, ki ve ljajo za določeno 
vrsto dokumentov, saj lahko p odobne splošne ugotovitve ve ljajo za zahteve z a razkritje, ki s e nanašajo 
na dokumente iste vrste (zgoraj navedena sodba Švedska in Turco proti Svetu, točka 50; sodbi z dne 
29. junija 2010 v zadevi Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau, C-139/07 P, ZOdl., str. I-5885 , 
točka 54, in z dne 28. junija 2012 v zadevi Komisija proti Agrofert Holding, C-477/10 P, točka 57).
73 V takem p rimeru mora zadevna institucija vseeno p ojasniti, na katerih splošnih ugotovitvah utemeljuje 
domnevo, da b i lahko ra zkritje teh dokumentov ogrožalo enega od interesov, ki j ih varujejo izjeme, 
določene v členu 4 Uredbe št. 1049 /2001 , pri čemer ni treba kon kretno p resoditi vsakega od teh 
dokumentov (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Švedska i n dr ugi proti API in K omisiji, 
točka 76).
74 Vendar p a je v tem p rimeru, tudi ob predpostavki, da j e Svet v postopku n a prvi stopnji trdil, da m u je 
bilo dovoljeno z avrniti dostop do dokumenta, kakršen je zahtevani dokument, na podlagi domneve, ki 
temelji na ugotovitvah, ki s o navedene v točki 43 i zpodbijane sodbe, in ob upoštevanju nujnosti 
ohranitve m anevrskega prostora delegacij me d predhodnimi razpravami, ki s e nanašajo na zakono dajni 
predlog Komisije, treba ugotoviti, da j e po eni strani Splošno s odišče v točkah od 70 d o 79 izpodbijane 
sodbe preučilo te ugotovitve in v točki 80 te sodbe ugotovilo, da n e zadostujejo za uporabo izjeme, ki j o 
določa člen 4(3), prvi pododstavek, U redbe št. 1049 /2001 . Po dr ugi strani Svet s tretjim p ritožbenim 
razlogom zaman skuša izpodbijati to presojo, saj je ta pritožbeni razlog zavrnjen.
75 Zato Svet ne bi mogel utemeljeno z atrjevati, da m u je bilo dovoljeno z avrniti dostop do zahtevanega 
dokumenta na podlagi domneve, ki t emelji na teh ugotovitvah.
76 Glede na zgoraj navedeno s o trditve, s katerimi se skuša dokazati, da S plošno s odišče ni upoštevalo 
razlogov, iz ka terih je Svet me nil, da s e te splošne ugotovitve u porabljajo za zahtevani dokument 
v tem p ostopku, brezpredmetne.
77 Iz tega sledi, da j e treba drugi pritožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen.
ECLI:EU:C:2013 :671 13SODBAZDNE17.10.2013 –ZADEVAC-280/11P
SVETPROTIACCESSINFOEUROPE
78 Na podlagi vsega zgoraj navedenega je treba pritožbo zavrniti.
Stroški
79 Člen 184(2) Poslovnika d oloča, da S odišče odloči o stroških, kadar p ritožba ni utemeljena. V skladu 
s členom 138(1) Poslovnika, ki s e v pritožbenem p ostopku u porablja n a podlagi njegovega 
člena 184(1), se neuspeli stranki na predlog naloži plačilo stroškov. Člen 140(1) navedenega poslovnika 
določa, da dr žave članice in institucije, ki s e ko t intervenientke u deležijo postopka, nosijo svoje stroške.
80 Ker se pritožba Sveta zavrne, se v skladu s predlogom dr užbe Access Info Svetu naloži, da p oleg svojih, 
nosi tudi stroške dr užbe Access Info.
81 Češka r epublika, Helenska r epublika, Kraljevina Španija, Francoska r epublika in Evropski p arlament 
nosijo svoje stroške.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1. Pritožba se zav rne.
2. Svet E v r opske u nije nosi stroške, ki jih je priglasila družba Ac cess Info Europe.
3. Češka republika, Helenska republika, Kraljevina Španija, F r ancoska republika in E v r opski 
parlament nosijo svoje stroške.
Podpisi