Keywords

Summary



Keywords

1. Približevanje zakonodaj – Avtorska pravica in sorodne pravice – Direktiva 2001/29 – Usklajevanje nekaterih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi – Pravica reproduciranja

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29, člen 5(2)(b))

2. Približevanje zakonodaj – Avtorska pravica in sorodne pravice – Direktiva 2001/29 – Usklajevanje nekaterih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi – Pravica reproduciranja

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29, uvodni izjavi 35 in 38 ter člen 5(2)(b))

3. Približevanje zakonodaj – Avtorska pravica in sorodne pravice – Direktiva 2001/29 – Usklajevanje nekaterih pravnih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi – Pravica reproduciranja

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29, člen 5(2)(b))

Summary

1. Pojem pravičnega nadomestila v smislu člena 5(2)(b) Direktive 2001/29 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi je samostojen pojem prava Unije, ki ga je treba razlagati enotno v vseh državah članicah, ki so uvedle izjemo privatnega razmnoževanja, ne glede na možnost, ki je priznana tem državam, da v mejah, določenih s pravom Unije, zlasti z navedeno direktivo, določijo obliko, načine financiranja in pobiranja ter višino tega pravičnega nadomestila.

(Glej točko 37 in točko 1 izreka.)

2. Člen 5(2)(b) Direktive 2001/29 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi je treba razlagati tako, da pravično ravnotežje, ki ga je treba vzpostaviti med zadevnimi osebami, pomeni, da mora biti pravično nadomestilo obvezno izračunano na podlagi merila škode, povzročene avtorjem varovanih del zaradi uvedbe izjeme privatnega razmnoževanja. V skladu z zahtevami tega pravičnega ravnotežja je, če se določi, da so za financiranje pravičnega nadomestila zavezane osebe, ki razpolagajo z opremo, aparati in nosilci za digitalno reproduciranje in na tej podlagi pravno ali dejansko dajejo to opremo na razpolago zasebnim uporabnikom ali zanje opravijo storitev reproduciranja, saj imajo te osebe možnost, da dejansko breme tega financiranja prevalijo na zasebne uporabnike.

V tem pogledu imajo države članice – ob upoštevanju praktičnih težav pri identifikaciji zasebnih uporabnikov in pri nalaganju obveznosti povrnitve škode, ki so jo povzročili imetnikom pravic, in ob upoštevanju dejstva, da se lahko škoda, ki nastane s posamično zasebno uporabo, izkaže za minimalno, in torej ne povzroči nastanka obveznosti plačila, kot je navedeno v zadnjem stavku uvodne izjave 35 Direktive 2001/29 – možnost, da za financiranje pravičnega nadomestila uvedejo pristojbino za privatno razmnoževanje, ki se ne naloži zadevnim zasebnikom, temveč tistim, ki razpolagajo z opremo, aparati in nosilci za digitalno reproduciranje.

(Glej točki 46 in 50 ter točko 2 izreka.)

3. Člen 5(2)(b) Direktive 2001/29 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi je treba razlagati tako, da mora nujno obstajati povezava med uporabo pristojbine, namenjene financiranju pravičnega nadomestila glede opreme, aparatov in nosilcev za digitalno reproduciranje, in njihovo domnevno uporabo za namene privatnega reproduciranja. Zato uporaba pristojbine za privatno razmnoževanje brez razlikovanja, zlasti za opremo, aparate in nosilce za digitalno reproduciranje, ki niso dani na razpolago zasebnim uporabnikom in ki so očitno namenjeni drugačni uporabi kot izdelavi zasebnih kopij, ni v skladu z Direktivo 2001/29.

Kadar pa je zadevna oprema dana na razpolago fizičnim osebam v zasebne namene, nikakor ni treba dokazati, da so te s to opremo dejansko izdelale zasebne kopije in tako dejansko povzročile škodo avtorju varovanega dela. Za te fizične osebe se namreč utemeljeno domneva, da bodo v celoti uživale to razpolaganje in da bodo torej v celoti izkoristile funkcije te opreme, vključno z reproduciranjem.

(Glej točke 54, 55 in 59 ter točko 3 izreka.)