ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 79/7

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verfassungsgerichtshof (Avstrija) 19. decembra 2012 – Kärntner Landesregierung in drugi

(Zadeva C-594/12)

2013/C 79/13

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Verfassungsgerichtshof

Stranke v postopku v glavni stvari

Vlagatelji zahteve za oceno ustavnosti: Kärntner Landesregierung, Michael Seitlinger, Christof Tschohl, Andreas Krisch, Albert Steinhauser, Jana Herwig, Sigrid Maurer, Erich Schweighofer, Hannes Tretter, Scheucher Rechtsanwalt GmbH, Maria Wittmann-Tiwald, Philipp Schmuck, Stefan Prochaska

Nasprotna stranka v postopku: Bundesregierung (zvezna vlada)

Vprašanja za predhodno odločanje

1. Veljavnost aktov institucij Unije:

Ali so členi od 3 do 9 Direktive 2006/24/ES (1) v skladu s členi 7, 8 in 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah?

2. Razlaga Pogodb:

2.1. Ali je treba glede na pojasnila k členu 8 Listine, ki so v skladu s členom 52(7) Listine pripravljena kot vodilo za razlago Listine in jih mora Verfassungsgerichtshof ustrezno upoštevati, Direktivo 95/46/ES (2) in Uredbo (ES) št. 45/2001 (3) obravnavati kot enakovredni pogojem iz členov 8(2) in 52(1) Listine?

2.2. V kakšnem odnosu je „pravo Unije“ iz člena 52(3), zadnji stavek, Listine z direktivami na področju prava varstva podatkov?

2.3. Ali je treba glede na to, da Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001 vsebujeta pogoje in omejitve za zagotavljanje pravice do varstva osebnih podatkov iz Listine, pri razlagi člena 8 Listine upoštevati spremembe, ki izhajajo iz poznejšega sekundarnega prava?

2.4. Ali načelo spoštovanja višje ravni varstva iz člena 53 Listine ob upoštevanju člena 52(4) Listine povzroči, da je treba meje, ki so v Listini postavljene za dopustne omejitve, s sekundarnim pravom zožati?

2.5. Ali lahko glede na člen 52(3) Listine, odstavek 5 preambule in pojasnila k členu 7 Listine, na podlagi katerih v njih zagotovljene pravice ustrezajo pravicam iz člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah (EKČP), navodila za razlago člena 8 Listine, ki vplivajo na razlago zadnjenavedenega člena, izhajajo iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s členom 8 EKČP?

(1) Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES (UL L 105. str. 54).

(2) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 15, str. 355).

(3) Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 26, str. 102).
—

kršitev prava Unije: napačna razlaga in uporaba členov 6, 7 in 17 Uredbe (ES) št. 1051/2001 ter člena 10(1) in (2) (c) in (e) Uredbe (ES) 1591/2001; pomanjkljiva obrazložitev; kršitev načela sorazmernosti.
1.

Ali je člen 70(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 2913/92 (1) mogoče razlagati tako, da je rezultate pregleda dela blaga, navedenega na deklaraciji, mogoče razširiti na blago iz prejšnjih deklaracij, ki ni bilo predmet delnega pregleda, vendar je bilo deklarirano z isto oznako kombinirane nomenklature in je izviralo od istega proizvajalca ter je bilo glede na podatke o poimenovanju in sestavi blaga, ki so navedeni na potrdilih tega proizvajalca, popolnoma enako blagu, navedenemu na deklaraciji, iz katere so bili vzeti vzorci za delni pregled? Z drugimi besedami: Ali pojem „deklaracija“ v smislu člena 70(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 2913/92 zajema tudi deklaracije, iz katerih niso bili vzeti vzorci za pregled, vendar je bilo na njih deklarirano popolnoma enako blago (blago je deklarirano pod isto oznako kombinirane nomenklature, izvira od istega proizvajalca in na potrdilih proizvajalca sta za blago navedena isto ime in ista sestava)?
—

Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 11. septembra 2012 v zadevi, Corsica Ferries France SAS proti Evropski komisiji (T-565/08) naj se razveljavi v delu, v katerem se člen 1, drugi in tretji odstavek, Odločbe Komisije 2009/611/ES z dne 8. julija 2008 o ukrepih C 58/02 (ex N 118/02), ki jih je Francija izvedla v korist Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) (1), razglasi za ničen;
1.

Ali je treba člen 1(4) [Direktive Sveta 91/477/EGS (1), v nadaljevanju: Direktiva] v povezavi s členom 3 Direktive ter členoma 45(1) in 52(1) Listine [Evropske unije o temeljnih pravicah] razlagati tako, da (a) nasprotuje temu, da država članica sprejme predpis, ki bi preprečeval izdajo evropskega dovoljenja za strelno orožje v smislu člena 1(4) Direktive imetniku dovoljenja za nošenje orožja (dovoljenje, ki se zahteva za posest orožja), ki je bilo izdano za drug namen kot šport ali lov in ki imetniku sicer omogoča posest (in nošenje) strelnega orožja, glede katerega prosi za izdajo navedenega evropskega dovoljenja za strelno orožje, in to ne glede na to, da: (b) zakonodaja te države članice (izvora) temu imetniku tudi brez evropskega dovoljenja za strelno orožje dovoljuje, da tako strelno orožje nese z njenega ozemlja na ozemlje druge države članice, pod enim samim pogojem spoštovanja obveznosti glede priglasitve, pri čemer se položaj navedenega imetnika glede države članice izvora nikakor ne bi spremenil niti ob izdaji evropskega dovoljenja za strelno orožje (to pomeni, da bi moral imetnik izpolniti le enako obveznost glede priglasitve)?
1.

Ali je treba točko 14 Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta razlagati tako, da se šteje, da je ustanavljanje, vodenje ali spodbujanje piramidnega sistema pospeševanja prodaje poslovna praksa, ki je v vseh okoliščinah zavajajoča, samo kadar mora potrošnik plačati prispevek, da bi prejel nagrado predvsem zato, ker je uvedel v sistem nove potrošnike, in ne toliko zaradi prodaje ali rabe izdelkov?
2.

Ali je treba pojem „minimalne urne postavke“ iz člena 3(1), prvi pododstavek, točka (c), Direktive 96/71/ES razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji ali praksi, po katerih se plačila delodajalca ne štejejo za sestavni del minimalne plače, zaradi česar se ne morejo vračunati v minimalno plačo, če delodajalec te dajatve izplačuje na podlagi obveznosti iz kolektivne pogodbe, — ki je v skladu z voljo strank kolektivnih pogodb in nacionalnega zakonodajalca namenjena povečanju premoženja delavcev, in so zato — mesečna plačila delodajalca delavcem predmet dolgoročnih naložb, na primer kot varčevalni prispevki, prispevki za gradnjo ali nakup stanovanja ali kot prispevek h kapitalskemu življenjskemu zavarovanju, in — se spodbujajo z državnimi subvencijami in davčnimi ugodnostmi in — lahko delavec s temi zneski razpolaga šele po izteku večletnega roka in
SL Uradni list Evropske unije C 26/24

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 5. novembra 2012 – Conseil national de l'ordre des médecins proti Ministère des affaires sociales et de la santé

(Zadeva C-492/12)

2013/C 26/47

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Conseil d'État

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Conseil national de l'ordre des médecins

Tožena stranka: Ministère des affaires sociales et de la santé

Vprašanji za predhodno odločanje

1. Ali zahteva iz člena 36 Direktive 2005/36/ES (1), da je poklic zobozdravnika poseben poklic, nasprotuje uvedbi strokovnega usposabljanja tretje univerzitetne stopnje, ki je skupna študentom medicine in študentom zobozdravstva?

2. Ali je treba določbe direktive o specializacijah s področja medicine razlagati tako, da prepovedujejo, da bi usposabljanje za zobozdravnike vključevalo discipline, kakršne so naštete v točki 3 tega sklepa (2)?

(1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, str. 22).

(2) To je, na eni strani, teoretična izobrazba s področja oralne kirurgije, ki zajema zlasti znanja s področja periapikalne kirurgije in kirurških posegov za odstranjevanje odontogenih in neodontogenih cist v čeljustih, predprotetične kirurgije in implantologije, študija patologije benignih tumorov, patologije žlez slinavk ter ortodontdskega in ortognatskega kirurškega zdravljenja, na drugi strani pa praktično usposabljanje najmanj tri semestre na oddelku, specializiranem za dentalno medicino, in najmanj tri semestre na oddelku, specializiranem za maksilofacialno kirurgijo.
1.

Primarno: ali je bilo treba pred začetkom veljavnosti Uredbe ES št. 754 iz leta 2004 (1) barvni plazemski zaslon (velikosti 106,6 centimetrov, z dvema zvočnikoma in daljinskim upravljavcem, z vhodom, ki je že vnaprej pripravljen za vstavitev videokartice (ki je zelo poceni, je ni težko najti in se brez težav vstavi), ki ni uvožena skupaj z zaslonom, po vstavitvi katere zaslon omogoča sprejem kompozitnih videosignalov AV in ga je mogoče priključiti tako na naprave za avtomatsko obdelavo podatkov kot tudi na naprave za snemanje in reproduciranje slike in zvoka, DVD predvajalnike, videokamere in satelitske sprejemnike) uvrstiti pod tarifno številko 8471 ali pod tarifno številko 8528;
SL Uradni list Evropske unije C 26/22

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verfassungsgerichtshof (Belgija) 29. oktobra 2012 – Pelckmans Turnhout NV proti Walter Van Gastel Balen NV in drugim

(Zadeva C-483/12)

2013/C 26/42

Jezik postopka: nizozemščina

Predložitveno sodišče

Verfassungsgerichtshof

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Pelckmans Turnhout NV

Tožene stranke: Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Lifestyle NV, Walter Van Gastel Schoten NV

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba načelo enakosti, zagotovljeno s členom 6(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členoma 20 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v povezavi s členoma 15 in 16 te listine ter členi od 34 do 36, 56 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije, razlagati tako, da nasprotuje ureditvi, kot je ta iz členov 8, 9, 16 in 17 zakona z dne 10. novembra 2006 o obratovalnem času na področju trgovine, obrti in storitev, v delu, v katerem v njih določena obveznost določitve dneva tedenskega počitka:

(i) ne velja za trgovce, ki poslujejo na železniških postajah ali v poslovnih enotah javnih prevoznih podjetij, za prodajo na letališčih in v pristaniščih za mednarodni potniški promet ter za prodajo na bencinskih črpalkah ali poslovnih enotah na območju avtocest, velja pa za trgovce, ki poslujejo na drugih krajih,

(ii) ne velja za trgovce, ki prodajajo proizvode, kot so časopisi, revije, tobačni izdelki in kadilski pripomočki, telefonske kartice in izdelki nacionalne loterije, nosilci avdiovizualnih del in videoigrice ter sladoled, velja pa za trgovce, ki ponujajo druge proizvode,

(iii) velja le za prodajo na drobno, to je za podjetja, ki so usmerjena v prodajo potrošniku, ne velja pa za druge trgovce,
1.

Ali je treba tarifno številko 7321 kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1031/2008 z dne 19. septembra 2008 (UL L 291, str. 1), razlagati tako, da se lahko kompleti dimnih cevi, ki so podrobneje opisani v obrazložitvi, štejejo za dele peči za ogrevanje prostorov, štedilnikov, rešetkastih ognjišč in kuhinjskih peči?
1.

Ali člen 56 [PDEU] (nekdanji člen 49 PES) in člen 22 Uredbe št. 1408/71 (1) nasprotujeta nacionalni ureditvi, kot so členi 40(1)(b), 45 in 46 uredbe 592/2008, ki določajo, da ima zaposlena ali samozaposlena oseba ali član njene družine pravico do vračila celotnega zneska za stroške zdravljenja v tujini, le če je prej pridobil dovoljenje za to?
8.

Ali je pri razlagi in uporabi členov 27 in 28 [Uredbe št. 44/2001] poleg namena, da se izogne nezdružljivim oziroma protislovnim odločitvam, treba upoštevati tudi pravico dostopa do sodišča, ki jo ima druga tožeča stranka?
—

Ugotovi naj se, da Italijanska republika s tem, da v predpisanih rokih ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za odpravo programa državnih pomoči, ki je bil ugotovljen kot nezakonit in nezdružljiv s skupnim trgom z odločbo Komisije 2011/746/EU z dne 23. februarja 2011 o državnih pomočeh št. C 38/B/2004 (ex NN 58/2004) in št. C 13/2006 (ex N 587/2005) in ki ga je Italija izvršila v korist družb Portovesme Srl, ILA SpA, Euralluminia SpA in Syndial SpA (izdana 24. februarja 2012 pod št. C(2011) 956 in objavljena v UL L 309, 24.11.2011, str. od 1 do 22), ni izpolnila obveznosti iz členov 3, 4 in 5 te odločbe in Pogodbe DEU).
SL Uradni list Evropske unije C 366/26

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Italija) 14. septembra 2012 – Anitrav proti Roma Capitale

(Zadeva C-420/12)

2012/C 366/46

Jezik postopka: italijanščina

Predložitveno sodišče

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Associazione Nazionale Imprese Trasporto Viaggiatori (Anitrav)

Tožena stranka: Roma Capitale

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali člen 49 PDEU, člen 3 Pogodbe EU, členi od 3 PDEU do 6 PDEU, 101 PDEU in 102 PDEU nasprotujejo uporabi členov 3(3), 8(3) in 11 zakona št. 21 iz leta 1992 v delu, v katerem določajo, da „morata biti sedež prevoznika in remiza izključno na ozemlju občine, ki je izdala dovoljenje“, da „je treba za pridobitev in ohranitev veljavnosti dovoljenja za opravljanje storitve dajanja vozila z voznikom v najem imeti sedež, remizo ali privezni mostič na podlagi veljavnega pravnega naslova na ozemlju občine, ki je izdala dovoljenje,“ in da „se rezervacija za storitev najema vozila z voznikom opravi v remizi. Vsak posamezni najem vozila z voznikom se začne in konča v remizi v občini, ki je izdala dovoljenje, z vrnitvijo v remizo, uporabnik pa lahko vstopi in izstopi tudi na ozemlju drugih občin“?
3.

Če je treba tudi na drugo vprašanje odgovoriti nikalno, ali demokratične zahteve pravne države, na katerih očitno temelji člen 16 Listine, in/ali zahtevi po pravičnosti in učinkovitosti, ki sta razvidni iz člena 47 Listine, zahteva po preglednosti iz člena 56 PDEU in/ali prepoved dvakratnega kazenskega pregona in kaznovanja za isto kaznivo dejanje iz člena 50 Listine nasprotujejo nacionalni ureditvi, kakršna je določena v členih od 52 do 54 in 56a GSpG ter členu 168 StGB, glede na to, da je brez jasnih zakonodajnih določb medsebojna razmejitev med temi določbami za državljana vnaprej komaj predvidljiva in je v vsakem posamičnem primeru mogoča samo prek dragega uradnega postopka in da na teh določbah temeljijo velike razlike v pristojnosti (upravnega ali sodnega organa), pooblastilo za ukrepanje, s tem povezana stigmatizacija in procesni položaj (npr. obrnjeno dokazno breme)?
1.

Ali je člen 11(9) in (10), prvi stavek, Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (1) z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (zdaj Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) z dne 30. novembra 2009) (v nadaljevanju: osnovna uredba) v povezavi s členom 2(8) in (9) te uredbe treba razlagati tako, da imajo te določbe, če spremembe okoliščin v smislu člena 11(9) niso bile dokazane, pri določanju izvozne cene prednost pred vsakršnimi implicitnimi pristojnostmi institucij iz člena 11(3) osnovne uredbe, vključno – kot v primeru Uredbe Sveta (ES) št. 1279/2007 (3) – z implicitno pristojnostjo institucij, da ugotavljajo zanesljivost izvoznih cen družbe Severstal-Metiz v prihodnosti tako, da primerjajo minimalne cene na podlagi cenovne zaveze s cenami za prodajo v tretje države? Ali lahko na odgovor na to vprašanje vpliva okoliščina, da se institucije pri izvrševanju pristojnosti v zvezi z ugotavljanjem trajnosti spremenjenih okoliščin glede obstoja dampinga v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, odločijo – kot so se v primeru družbe Severstal-Metiz in Uredbe Sveta (ES) št. 1279/2007 – da spremenijo protidampinški ukrep (znižajo carinsko stopnjo)?
1.

Ali je treba Direktivo 2001/29/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi razlagati tako, da je izjema, na podlagi katere avtorji niso upravičeni do nadomestila za priobčitev njihovih del z oddajanjem po televiziji ali radiu prek televizijskih ali radijskih sprejemnikov pacientom v sobah v zdravilišču, ki je podjetje, v nasprotju s členoma 3 in 5 (člen 5(2)(e), (3)(b) in (5))?
4.

Ali je v členu 29(1), točka 1, Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (Uredba o prospektu št. 809/2004) določena zahteva, da mora biti prospekt ali osnovni prospekt zlahka dostopen pri vstopu na spletno stran, na kateri je dan na voljo javnosti, izpolnjena: (a) če se za dostop, naložitev in tiskanje zahteva registracija na spletni strani, na kateri se potem lahko izvede dostop, pri čemer se za registracijo zahteva sprejem izjave o omejitvi odgovornosti in posredovanje elektronskega naslova; ali (b) če je za to treba plačati nadomestilo; ali (c) če je brezplačen dostop do delov prospekta omejen na dva dokumenta na mesec, vendar je za prejem vseh zahtevanih informacij v smislu člena 22(1), tretji stavek, Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (Uredba o prospektu št. 809/2004) treba naložiti najmanj tri dokumente?
SL Uradni list Evropske unije C 295/19

Pritožba, ki jo je 16. julija 2012 vložil Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) zoper sodbo Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 8. maja 2012 v zadevi T-331/10, Yoshida Metal Industry Co. Ltd proti Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

(Zadeva C-338/12 P)

2012/C 295/34

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Pritožnik: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (zastopnik: A. Folliard-Monguiral, zastopnik)

Druge stranke v postopku: Yoshida Metal Industry Co. Ltd, Pi-Design AG, Bodum France in Bodum Logistics A/S

Predlogi

Pritožnik Sodišču predlaga, naj:

— v celoti ugodi pritožbi;

— razveljavi izpodbijano sodbo;

— naloži družbi Yoshida Metal Industry Co. Ltd plačilo stroškov Urada.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

— Pritožnik navaja, da Splošno sodišče ni obrazložilo izpodbijane sodbe, ker ni odgovorilo na trditev Urada, navedeno v točki 18 izpodbijane sodbe.
Nazadnje, po mnenju Komisije sporna nacionalna ureditev ni primerna niti nujna za izpolnitev morebitnih legitimnih ciljev, (i) ker je prehodno obdobje enega leta in pol ob upoštevanju velikega znižanja obvezne najvišje starosti s 70 let na 60 za pravno razmerje za opravljanja storitev izjemno kratko in (ii) ker prehodno obdobje ni skladno z vidika splošne pokojninske reforme, s katero se splošna upokojitvena starost zvišuje z 62 let na 65 v obdobju osmih let med letoma 2014 in 2022, zaradi česar se bo obvezna najvišja starost za pravno razmerje za opravljanje storitev po samo dveh letih zvišala. Komisija zato meni, da sporna nacionalna ureditev nesorazmerno posega v legitimne interese prizadetih sodnikov, tožilcev in notarjev ter presega, kar je nujno za izpolnitev cilja.
SL Uradni list Evropske unije C 273/5

Tožba, vložena 14. junija 2012 – Evropska komisija proti Kraljevini Belgiji

(Zadeva C-296/12)

2012/C 273/07

Jezik postopka: nizozemščina

Stranki

Tožeča stranka: Evropska komisija (zastopnika: R. Lyal in W. Roels, zastopnika)

Tožena stranka: Kraljevina Belgija

Predlog tožeče stranke

— Ugotovi naj se, da Kraljevina Belgija s tem, da je dopustila in ohranila v veljavi davčne olajšave za pokojninsko varčevanje, v kolikor te olajšave veljajo le za plačila belgijskim ustanovam in belgijskim skladom, ni izpolnila obveznosti iz Pogodbe o delovanju Evropske unije, namreč iz členov 56 in 63;

— Kraljevini Belgiji naj se naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Po mnenju Komisije naj bi bil s tem, da za plačila ustanovam s sedežem v drugih državah članicah ne veljajo davčne olajšave, medtem ko za plačila ustanovam s sedežem v Belgiji davčne olajšave veljajo, oviran prosti pretok storitev tako za prejemnike zadevnih storitev kot tudi za izvajalce storitev, ki nimajo sedeža v Belgiji.

Komisija poleg tega meni, da gre – v primeru, ko za individualne in kolektivne varčevalne račune oziroma prispevke za življenjsko zavarovanje ne veljajo davčne olajšave, če imajo ustanove, pri katerih so ustanovljeni varčevalni računi oziroma pri katerih se plačujejo prispevki za življenjsko zavarovanje, sedež v drugi državi članici, medtem ko za tovrstne naložbe in prispevke veljajo davčne olajšave, če ima zadevna ustanova sedež v Belgiji, – za omejevanje prostega pretoka kapitala v smislu, da so belgijski imetniki računov oziroma zavarovanci odvrnjeni od tega, da pri ustanovi, ki nima sedeža v Belgiji, odprejo varčevalne račune oziroma sklenejo življenjsko zavarovanje, ker za tovrstni varčevalni račun oziroma tovrstno pogodbo o življenjskem zavarovanju ne velja ugodnost davčne olajšave in so zato manj ugodni.

Po mnenju Komisije za tovrstne omejitve ni nobenega razloga.
5.

Ali je začasna ustavitev izplačil regresa in božičnice, ki ni edini mogoč, nujen in bistven ukrep v smeri prizadevanj konsolidacije javnih financ v položaju resne ekonomske in finančne krize v državi, v nasprotju s pravico iz člena 31(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker ogroža življenjski standard in izpolnjevanje finančnih obveznosti zaposlenih in njihovih družin, ki niso pričakovali, da bo njihov letni dohodek zmanjšan za dve plačili?
(a)

Ali člen 21 Zakonika o schengenskih mejah nasprotuje nacionalnim kontrolam, kakršne so te iz člena 50 Vreemdelingenwet 2000, ki se izvajajo na podlagi splošnih informacij in empiričnih podatkov o nezakonitem prebivanju oseb na kraju kontrole, kakor je določeno v členu 4.17a(2) Vreemdelingenbesluit 2000, ali pa so za izvajanje takih kontrol potrebni konkretni indici, da oseba, ki bo kontrolirana, nezakonito prebiva v zadevni državi članici?