Zadeva C‑213/15 P

Evropska komisija

proti

Patricku Breyerju

„Pritožba – Dostop do dokumentov institucij – Člen 15(3) PDEU – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Področje uporabe – Prošnja za dostop do vlog, ki jih je vložila Republika Avstrija v zadevi, v kateri je bila izdana sodba z dne 29. julija 2010, Komisija/Avstrija (C‑189/09, neobjavljena, EU:C:2010:455) – Dokumenti, ki so v posesti Evropske komisije – Varstvo sodnih postopkov“

Povzetek – Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 18. julija 2017

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Obseg–Izključitev dokumentov Sodišča, ki so v zvezi z njegovo sodno dejavnostjo–Uporabljivost Uredbe št. 1049/2001 za vloge, ki so jih pripravile države članice in ki so v posesti Komisije–Poseg v polni učinek izključitve–Neobstoj

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Obseg–Izključitev dokumentov Sodišča, ki so v zvezi z njegovo sodno dejavnostjo–Odsotnost vpliva uporabljivosti Uredbe št. 1049/2001 na druge institucije, ki imajo v posesti vloge, ki so jih države članice predložile v sodnih postopkih pred Sodiščem Unije

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Uredba št. 1049/2001 Izjeme od pravice dostopa do dokumentov–Dokumenti, ki izvirajo iz države članice–Možnost države članice od institucije zahtevati nerazkritje dokumentov–Obseg

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Uredba št. 1049/2001–Izjeme od pravice dostopa do dokumentov–Varstvo sodnih postopkov–Obseg–Vloge, ki jih je država članica predložila pred Sodiščem Unije v zadevah, v katerih postopki še potekajo–Splošna domneva o uporabi izjeme od pravice do dostopa

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Uredba št. 1049/2001–Področje uporabe–Zahteva za dostop do dokumentov, ki jih je pripravila država članica in so v zvezi s sodnimi postopki–Vključitev

Institucije Evropske unije–Pravica javnosti do dostopa do dokumentov–Uredba št. 1049/2001–Področje uporabe–Določitev glede na naravo zahtevanega dokumenta in njegovega avtorja–Izključitev

Člen 3(b) Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije izrecno določa, da se pravica dostopa do dokumentov Parlamenta, Sveta in Komisije ne nanaša zgolj na dokumente institucij, ki jih te pripravijo, ampak tudi na dokumente, ki jih institucije prejmejo od tretjih strank, med katere spadajo tudi druge institucije Unije in države članice. Tako je področje uporabe Uredbe št. 1049/2001 opredeljeno z navedbo institucij, ki so naštete v njej, in ne s posebnimi kategorijami dokumentov niti z avtorjem dokumenta, ki ga ima v posesti ena od teh institucij. (glej točki 36 in 37)

Okoliščina, da je dokumente ene od institucij, navedenih v Uredbi št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, pripravila država članica in so v zvezi s sodnimi postopki, ne more biti razlog za izključitev takih dokumentov s področja uporabe te uredbe. Na eni strani namreč dejstvo, da se Uredba št. 1049/2001 ne uporablja za prošnje za dostop do dokumentov v posesti Sodišča Evropske unije, ne pomeni, da so dokumenti, povezani s sodno dejavnostjo te institucije, načeloma izključeni s področja uporabe te uredbe, če so ti dokumenti v posesti ene od institucij Unije, ki so naštete v tej uredbi, kot je Komisija. Na drugi strani se varstvo legitimnih interesov držav članic glede takih dokumentov lahko zagotovi na podlagi izjem od načela pravice dostopa do dokumentov, ki so določene v Uredbi št. 1049/2001. Čeprav je dejstvo, da niti Statut Sodišča Evropske unije niti poslovniki sodišč Unije ne določajo pravice dostopa tretjih oseb do vlog, predloženih v okviru sodnih postopkov, seveda treba upoštevati pri razlagi izjeme iz člena 4(2) Uredbe št. 1049/2001, pa to dejstvo nasprotno ne more voditi do tega, da se navedena uredba ne bi uporabljala za prošnje za dostop do vlog, ki so jih pripravile države članice za sodni postopek pred sodiščem Unije in ki so v posesti institucije. (glej točke 38, 39 in 45)

Glej besedilo odločbe. (glej točki 41 in42)

Glej besedilo odločbe. (glej točko 43)

V skladu s členom 15(3), četrti pododstavek, PDEU je Sodišče Evropske unije podrejeno sistemu dostopa do dokumentov institucij iz prvega pododstavka iste določbe le, kadar opravlja upravne naloge. Zato pogojev, ki urejajo dostop do dokumentov te institucije in ki se nanašajo na njeno sodno dejavnost, ni mogoče določiti z uredbami, sprejetimi na podlagi člena 15(3), drugi pododstavek, PDEU. Vendar nezmožnost uporabe sistema dostopa do dokumentov, kot je določen v členu 15(3), prvi pododstavek, PDEU, za Sodišče Evropske unije, kadar to opravlja sodne naloge, ne preprečuje uporabe tega sistema za institucijo, za katero se določbe člena 15(3) PDEU in Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v celoti uporabljajo, kot je Komisija, kadar ima ta v posesti dokumente, kot so sporne vloge, ki jih je pripravila država članica v okviru postopka zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s sodnimi postopki. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo z uvedbo člena 15 PDEU, ki je nadomestil člen 255 ES, je namreč razširjeno področje uporabe načela transparentnosti v pravu Unije, saj je odslej določena pravica dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije, med katerimi so Sodišče Evropske unije, Evropska centralna banka in Evropska investicijska banka, kadar izvajajo upravne naloge. Ni pa nobene podlage za trditev, da razširitev te pravice, da bi obsegala tudi upravne dejavnosti zadnjenavedenih, spremlja uvedba kakršne koli omejitve področja uporabe Uredbe št. 1049/2001 glede dokumentov iz države članice, kot so navedene vloge, ki jih ima v posesti Komisija v zvezi s sodnim postopkom pred Sodiščem Evropske unije. Poleg tega glede na člen 15(1) PDEU, člen 298 PDEU in določitev pravice dostopa do dokumentov v členu 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki uveljavljajo cilj odprte evropske uprave, se člena 15(3), četrti pododstavek, PDEU ne bi smelo razlagati tako, da zahteva sprejetje ozke razlage področja uporabe Uredbe št. 1049/2001 s posledico, da dokumenti, ki jih je pripravila država članica, kot so sporne vloge, ki jih je pripravila država članica v okviru postopka zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 258 PDEU, ne spadajo na področje uporabe te uredbe, če jih ima v posesti Komisija. (glej točke od 48 do 52)

Omejitve dostopa do sodnih dokumentov, kot so določene v členu 255 ES, ki ga je nasledil člen 15 PDEU, ali na podlagi Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, imajo isti cilj, in sicer zagotoviti, da se pravica dostopa do dokumentov institucij izvršuje brez poseganja v varstvo sodnih postopkov, pri čemer to varstvo pomeni zlasti, da je treba zagotoviti spoštovanje načel enakosti orožij in učinkovitega izvajanja sodne oblasti. Glede na to, da je na podlagi Uredbe št. 1049/2001 mogoče glede na okoliščine posameznega primera zavrniti razkritje dokumentov v zvezi s postopki pred sodišči Unije in s tem zagotavljati varstvo takih sodnih postopkov, je treba ugotoviti, da se s členom 15(3), četrti pododstavek, PDEU ne zahteva razlaga, da je treba vloge, ki jih pripravi država članica in so v posesti Komisije, kot so sporne vloge, nujno izključiti s področja uporabe te uredbe. Če je namreč varstvo sodnih postopkov tako zagotovljeno v skladu z namenom člena 15(3), četrti pododstavek, PDEU, polni učinek te določbe ne more biti ogrožen. (glej točki 53 in 54)