I ‑ 619Zadeva C-412/04
Komisija Evropskih skupnosti
proti
Italijanski republiki
„Neizpolnitev obveznosti države – Javna naročila gradenj, blaga 
in storitev – Direktive 92/50/EGS, 93/36/EGS, 93/37/EGS in 
93/38/EGS – Preglednost – Enako obravnavanje – Naročila, zaradi 
vrednosti izključena s področja uporabe teh direktiv“
Sklepni predlogi generalnega pravobranilca D.  Ruiz‑Jaraboja Colomerja, 
predstavljeni 8. novembra 2006   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I ‑ 625
Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 21. februarja 2008  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I ‑ 652
Povzetek sodbe
 1.  Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi 
Sodišče – Upo števni pdo žaj  – Stanje ob poteku roka, določenega v obrazloženim mnenju
  (člen 226 ES)
I ‑ 620POVZETEK – ZADEVA C‑412/04
 2.  Približevanje zakonodaj – Postopki oddaje javnih naročil storitev, blaga in gradenj – 
Direktive 92/50, 93/36 in 93/37 – Določitev glede na glavni predmet pogodbe – Mešana 
naročila gradenj, blaga in storitev – Naročila blaga ali storitev, ki vključujejo dodatna dela
  (direktive Sveta 92/50, 93/36 in 93/37)
 3.  Približevanje zakonodaj – Postopki oddaje javnih naročil gradenj – Direktiva 93/37 – 
Oddaja javnih naročil
  (člena 43 ES in 49 ES; Direktiva Sveta 93/37)
 4.  Približevanje zakonodaj – Postopki oddaje javnih naročil gradenj – Direktiva 93/37 – 
Področje uporabe
  (Direktiva Sveta 93/37, člen 6(1) in (3))
 5.  Približevanje zakonodaj – Postopki oddaje javnih naročil storitev ter naročil naročnikov 
v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju – Direktivi 92/50 
in 93/38 – Oddaja javnih naročil
  (direktivi Sveta 92/50 in 93/38)
 6.  Postopek – Vloga, s katero se postopek začne – obli čnosti Zahteve
  (Poslovnik Sodišča, člen 38(1)(c))
 1.  Obstoj neizpolnitve obveznosti je treba 
presoditi glede na položaj države članice, 
kot je obstajal ob preteku roka, določe ‑
nega v obrazloženem mnenju. Glede tega 
ni mogoče upoštevati sprejetja zakonskih 
in drugih predpisov po datumu izteka 
navedenega roka.
  (Glej točki 42 in 43.) 2.  Država članica, ki uporablja nacionalno 
ureditev glede javnih naročil gradenj za 
mešana naročila gradenj, blaga in storitev 
ter za naročila blaga ali storitev, ki vklju ‑
čujejo dodatna dela, če ta dela pred ‑
stavljajo več kot 50 % cene zadevnega 
naročila, ne izpolni obveznosti iz Direk ‑
tive 92/50 o usklajevanju postopkov za 
oddajo javnih naročil storitev, Direktive 
93/36 o usklajevanju postopkov oddaje 
javnih naročil blaga in Direktive 93/37 
o usklajevanju postopkov za oddajo 
I ‑ 621KOMISIJA PROTI ITALIJI
javnih naročil za gradnje, kot je bila spre ‑
menjena z Direktivo 97/52.
  Ko namreč pogodba hkrati vsebuje 
elemente, ki se nanašajo na javno naro ‑
čilo gradenj, in elemente, ki se nanašajo 
na neko drugo vrsto naročila, je glavni 
predmet pogodbe tisto, kar določa, katera 
direktiva Skupnosti o javnih naročilih se 
bo načeloma uporabila. Tako je področje 
uporabe Direktive 93/37 vezano zlasti 
na glavni predmet pogodbe, ki mora biti 
določen v okviru objektivnega preizkusa 
celotnega naročila, na katero se nanaša 
ta pogodba. Do te določitve mora priti 
glede na bistvene obveznosti, ki prevla ‑
dajo in ki kot take določajo to naročilo, 
ne pa glede na obveznosti, ki so le nebi ‑
stvene ali dopolnilne in so določene s 
samim predmetom pogodbe, pri čemer 
je zadevna vrednost posameznih pred ‑
stavljenih storitev le eno izmed meril, ki 
jih je treba upoštevati za navedeno dolo ‑
čitev. Zato vrednost gradnje ne more biti 
izključno merilo za uporabo ureditve o 
javnih naročilih gradenj za mešano naro ‑
čilo, če je ta gradnja le dodatna, razen 
s kršitvijo zahtev Direktive 93/37.  Poleg tega ima taka nacionalna ureditev 
za posledico tudi kršitev zahtev direktiv 
92/50 in 93/36, če bi njena uporaba 
lahko vodila do izmika določenih 
mešanih naročil postopkom, določenim 
s tema direktivama, in sicer tistih naročil, 
v katerih vrednost gradnje, tudi dodatne, 
predstavlja več kot 50 % skupne cene, pri 
čemer ostaja pod pragom, določenim z 
Direktivo 93/37, čeprav dosega prage, 
določene z direktivama 92/50 in 93/36.
  (Glej točke od 47 do 49, 50 in 51 ter 
točko 1 izreka.)
 3.  Zakonodajalec Skupnosti se je izrecno in 
načelno odločil pustiti naročila, katerih 
vrednost je manjša od določenega praga, 
zunaj ureditve objave, ki jo je uvedel, 
tako da posledično glede njih ni določil 
nobene obveznosti. Če se ugotovi, da 
tako naročilo pomeni določen čezmejni 
interes, pomeni popolnoma nepre ‑
gledna oddaja tega naročila podjetju, 
ki se nahaja v državi članici naročnika, 
različno obravnavanje v škodo podjetij, ki 
bi jih lahko navedeno naročilo zanimalo, 
vendar se nahajajo v drugi državi članici. 
I ‑ 622POVZETEK – ZADEVA C‑412/04
Razen če je upravičeno z objektivnimi 
okoliščinami, tako različno obravna ‑
vanje, ki je z izključitvijo vseh podjetij 
iz drugih držav članic predvsem njim v 
škodo, pomeni posredno diskriminacijo 
glede na državljanstvo, ki je na podlagi 
členov 43 ES in 49 ES prepovedana.
  Ker so, prvič, v skladu s členom 249 ES, 
direktive za vsako državo članico, na 
katero so naslovljene, zavezujoče glede 
cilja, ki ga je treba doseči, in ker, drugič, 
je zakonodajalec Skupnosti, zlasti z dolo ‑
čitvijo pragov, s področja uporabe Direk ‑
tive 93/37 izključil določena naročila, 
države članice niso dolžne za prenos te 
direktive v svojo ureditev sprejeti določb, 
ki se sklicujejo na obveznost spoštovanja 
členov 43 ES in 49 ES, ki se uporablja le 
pod prej navedenimi pogoji. Neravnanje 
nacionalnega zakonodajalca v zvezi s 
tem, da gre za javna naročila, ki se nana ‑
šajo na komunalna ureditvena dela v 
vrednosti, ki je manjša od praga, določe ‑
nega z veljavnimi pravili Direktive 93/37, 
in ki jih izvede imetnik gradbenega 
dovoljenja ali potrjenega načrta razde ‑
litve zemljišča, če je ugotovljen obstoj 
določenega čezmejnega interesa, pa ne izpodbija dejstva, da se člena 43 ES in 
49 ES uporabljata za navedena naročila.
  (Glej točke od 65 do 68.)
 4.  Država članica, ki dovoljuje neposredno 
dodelitev gradnje in del pooblaščenemu 
imetniku gradbenega dovoljenja ali 
potrjenega načrta razdelitve zemljišča, 
s tem da je postopek oddaje v skladu 
z določbami navedene direktive dolo ‑
čila le v primeru – če je gradnja nadalje 
razdeljena na več sklopov –, ko ocenjena 
vrednost posameznega sklopa, ki se 
obravnava individualno, presega prag, 
določen za njeno uporabo, ne izpolni 
obveznosti iz Direktive 93/37 o usklaje ‑
vanju postopkov za oddajo javnih naročil 
za gradnje, kot je bila spremenjena z 
Direktivo 97/52.
  Okoliščina, da določba nacionalnega 
prava predvideva neposredno izvedbo 
komunalnih ureditvenih del, ki jih 
izvede imetnik gradbenega dovoljenja ali 
potrjenega načrta razdelitve zemljišča, 
ki se v celoti ali deloma odbijejo od 
prispevka, dolgovanega iz naslova dode ‑
litve dovoljenja, je del pravil na področju 
I ‑ 623KOMISIJA PROTI ITALIJI
urbanizma, ki ima svoje značilnosti in 
sledi posebnemu cilju, drugačnemu od 
Direktive 93/37, ne zadošča za izključitev 
neposredne izvedbe področja uporabe 
slednje direktive, kadar so zahtevani 
elementi, ki so z njo zajeti, združeni. 
Ta izvedba mora biti tako podvr ‑
žena postopkom, določenim z Direk ‑
tivo 93/37, kadar izpolnjuje pogoje, dolo ‑
čene v tej direktivi za določitev lastnosti 
javnega naročila gradenj, in zlasti kadar 
je navzoč pogodbeni element, ki se 
zahteva s členom 1(a) te direktive in ko je 
vrednost gradenj enaka pragu ali presega 
prag, ki ga določa njen člen 6(1).
  Poleg tega iz člena 6(3) Direktive 93/37 
izhaja, da če je gradnja nadalje razdeljena 
na več sklopov in je vsak sklop predmet 
naročila, je treba upoštevati vrednost 
vsakega sklopa pri izračunu zneskov iz 
odstavka 1 tega člena, na podlagi česar se 
določi, ali je treba to direktivo uporabiti 
za vse sklope ali ne. Poleg tega se v skladu 
z njenim členom 6(4) nobena gradnja 
ali naročilo ne sme nadalje razdeliti z 
namenom, da bi se izognili uporabi te 
direktive. Zato kadar pogodba, skle ‑
njena med posameznikom, lastnikom 
zemljišč, ki se delijo na sklope, in komu ‑
nalno upravo, ustreza merilom opre ‑
delitve pojma „javna naročila gradenj“ 
v smislu člena 1(a) Direktive  93/37, je 
treba ocenjeno vrednost  – ki je nače ‑
loma upoštevana pri ugotovitvi, ali je bil dosežen prag, določen s to direktivo, in 
ali mora zato dodelitev naročila upošte ‑
vati pravila oglaševanja, ki jih ta določa – 
upoštevati le glede celotne vrednosti 
gradenj in del, in sicer s seštevkom 
vrednosti posameznih sklopov.
  (Glej točke od 70 do 74 in točko 1 
izreka.)
 5.  Država članica, ki dovoljuje da se, prvič, 
naloge vodenja gradnje, za katere so 
načeloma zadolženi tehnični oddelki 
naročnika, zaupajo projektantu in, 
drugič, naloge preverjanj ter nadzora 
javnih gradenj dodelijo tretjim, nave ‑
denim na seznamih, ki jih v ta namen 
sestavi ministrstvo za javna dela, ne da 
bi uporabili postopke javnega razpisa, 
ne izpolni obveznosti iz direktiv 92/50 
o usklajevanju postopkov za oddajo 
javnih naročil storitev in 93/38 o usklaje ‑
vanju postopkov naročanja naročnikov v 
vodnem, energetskem, transportnem in 
telekomunikacijskem sektorju.
  Edini izjemi, ki dovoljujeta uporabo 
direktiv 92/50 in 93/38, sta namreč tisti, 
I ‑ 624POVZETEK – ZADEVA C‑412/04
ki sta tam taksativno in izrecno nave ‑
deni. Vendar, naloge preverjanj in naloge 
nadziranja gradenj spadajo v razred 12 
tako priloge  I  A k Direktivi 92/50 kot 
priloge XVI A k Direktivi 93/38. Glede 
tega, prvič, iz člena 8 Direktive 92/50 
izhaja, da se naročila, katerih predmet so 
storitve, naštete v navedeni prilogi I A, 
oddajajo predvsem v skladu z določbami 
iz naslova  III te direktive, ki je name ‑
njen izbiri postopkov oddaje navedenih 
naročil, in, drugič, iz člena  15 Direk ‑
tive 93/38 izhaja, da se naročila blaga in 
gradenj ter naročila, katerih predmet so 
storitve, naštete v prilogi XVI A, oddajo 
zlasti v skladu s predpisi naslova VI 
te direktive, ki se nanaša na postopke 
oddaje naročil. Zato ker je treba dode ‑
litev nalog vodenja gradnje opraviti v 
skladu s pravili, določenimi z direkti ‑
vama 92/50 in 93/38, neposredna dode ‑
litev projektantu krši ti direktivi v zvezi 
z naročili, ki glede na svojo vrednost 
spadajo na področje njune uporabe. 
Ker je treba dodelitev naloge nadziranja 
gradnje opraviti v skladu s pravili, dolo ‑
čenimi z direktivama 92/50 in 93/38, 
bi dodelitev tretjim prav tako kršila navedeni direktivi v zvezi z naročili, ki 
spadajo na njuno področje uporabe.
  (Glej točke 84, 85, od 89 do 93  
in točko 1 izreka.)
 6.  Iz člena 38(1)(c) Poslovnika Sodišča in 
upoštevne sodne prakse izhaja, da je 
treba v vsaki tožbi navesti predmet spora 
in kratek povzetek tožbenih razlogov in 
da mora biti ta dovolj jasen in natančen, 
da toženi stranki omogoča pripravo 
obrambe in Sodišču njen preizkus. Iz tega 
izhaja, da morajo biti temeljni elementi 
glede dejstev in prava, na katerih tožba 
temelji, skladno in razumljivo razvidni 
iz besedila same vloge in da morajo biti 
ti predlogi izraženi nedvoumno, da se 
prepreči, da bi Sodišče odločilo ultra 
petitum  ali da o očitku ne bi odločilo.
  (Glej točko 103.)