*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :254 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 10. aprila 2014  
Jezik postopka: nizozemščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Intelektualna lastnina — Avtorska p ravica in sorodne 
pravice — Usklajevanje nekaterih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski dr užbi — 
Direktiva 2001 /29/ES — Člen 5(2)(b) in (5) — Pravica reproduciranja — Izjeme i n omejitve — 
Reprodukcija za zasebno ra bo — Zakonitost vira ko pije — Direktiva 2004 /48/ES — Področje uporabe“
V zadevi C-435/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Hoge Raad d er Nederlanden (Nizozemska) z odločbo z dne 21. septembra 2012 , ki j e prispela na 
Sodišče 26. septembra 2012 , v postopku
ACI Adam B V in drugi
proti
Stic hting de T h uiskopie,
Stic hting Onder handelingen T h uiskopie vergoeding,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi L. Bay Larsen, predsednik senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča, v funkciji sodnika 
četrtega senata, M. Safjan, J. Malenovský (poročevalec), sodnika, in A. Prechal, sodnica,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 9. oktobra 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za ACI Adam BV in dr uge D. Visser, odvetnik,
— za Stichting de T huiskopie in Stichting O nderhandelingen T huiskopie ve rgoeding T . Cohen 
Jehoram in V. Rörsch, odvetnika,
— za nizozemsko v lado C. Schillemans in M . Noort, agentki,
— za špansko v lado M . García-Valdecasas Dorrego, agentka,
2 ECLI:EU:C:2014 :254SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj s P. Gentilijem, avvocato dello Stato,
— za litovsko v lado D. Kriaučiūnas in J. Nasutavičienė, agenta,
— za avstrijsko v lado A. Posch, agent,
— za Evropsko ko misijo J. Samnadda i n F. Wilman, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 9. januarja 2014
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 5(2)(b) in (5) Direktive 2001 /29/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in 
sorodnih pravic v informacijski dr užbi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, 
str. 230) ter D irektive E vropskega p arlamenta in S veta 2004 /48/ES z dne 29. aprila 2004 
o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 2, 
str. 32).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo ACI Adam B V in nekaterimi drugimi podjetji (v 
nadaljevanju: ACI Adam i n dr ugi) na eni strani ter Stichting de T huiskopie (v nadaljevanju: 
Thuiskopie) in Stichting O nderhandelingen Thuiskopie ve rgoeding (v nadaljevanju: SONT), dvema 
skladoma, na dr ugi strani, od ka terih je prvi zadolžen za pobiranje in ra zdeljevanje nadomestila, 
katerega plačilo je naloženo p roizvajalcem a li uvoznikom no silcev, namenjenih reprodukciji literarnih, 
znanstvenih ali umetniških del, ki s e opravi z namenom zasebne uporabe (v nadaljevanju: nadomestilo 
za ko pijo v zasebne namene), drugi pa za določitev v išine tega nadomestila, glede tega, da S ONT za 
določitev višine navedenega nadomestila upošteva škodo, nastalo zaradi ko pij, narejenih iz nezakonitega 
vira.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 2001 /29
3 V uvodnih izjavah 22, 31, 32, 35, 38 in 44 D irektive 2001 /29 je navedeno:
(22) Cilja ustrezne podpore razširjanju ku lture se ne sme d oseči z žrtvovanjem s trogega varstva pravic 
ali z dopuščanjem n ezakonitih oblik distribuiranja ponarejenih ali piratskih del.
[…]
(31) Zagotoviti je treba pravično ra vnotežje pravic in interesov me d različnimi kategorijami imetnikov 
pravic, pa tudi me d ra zličnimi ka tegorijami imetnikov pravic in u porabnikov varovanih 
predmetov.[…]
ECLI:EU:C:2014 :254 3SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
(32) Ta dir ektiva določa izčrpno n aštete izjeme i n omejitve p ravice reproduciranja ter pravice 
priobčenja javnosti. Nekatere izjeme a li omejitve se nanašajo le na pravico reproduciranja, kjer je 
to primerno. Ta seznam ustrezno u pošteva različne pravne tradicije v državah članicah, hkrati pa 
je njegov cilj zagotoviti delujoč no tranji trg. Države članice naj koherentno u porabljajo te izjeme 
in omejitve, kar b omo ocenjevali ob pregledu izvedbenih predpisov v prihodnosti.
[…]
(35) V določenih primerih izjem a li omejitev n aj imetniki pravic prejmejo pravično n adomestilo, ki j im 
bo ustrezno n adomestilo uporabo njihovih varovanih del ali predmetov sorodnih pravic. Pri 
določanju oblike, podrobne ureditve in m ožne ra vni takšnega pravičnega nadomestila naj se 
upoštevajo posebne okoliščine vsakega primera. Pri o cenjevanju teh okoliščin bi lahko b il 
koristen kri terij potencialna škoda, ki j o zadevno d ejanje povzroči imetnikom pravic. V primerih, 
ko s o imetniki pravic že prejeli plačilo v kaki dr ugi obliki, na primer ko t del licenčnine, jim n e 
pripada no beno p osebno a li ločeno p lačilo. Stopnja pravičnega nadomestila naj polno u pošteva 
stopnjo uporabe tehničnih zaščitnih u krepov, ki j ih p redvideva ta dir ektiva. V določenih 
situacijah, ko j e škoda imetnika p ravic minimalna, plačilo ni potrebno.
[…]
(38) Državam članicam je treba omogočiti, da p redvidijo izjemo ali omejitev p ravice reproduciranja za 
določene tipe reprodukcije avdio, vizualnega in avdiovizualnega gradiva za privatno u porabo, kar 
spremlja pravično n adomestilo. To lahko z ajema uvedbo ali nadaljevanje sistemov nadomestil, ki 
bodo nadomestile škodo, povzročeno i metnikom p ravic. Čeprav ra zlike me d takšnimi sistemi 
nadomestil vp livajo n a delovanje no tranjega trga, te ra zlike gl ede analognega privatnega 
reproduciranja ne bi smele bistveno vp livati na razvoj informacijske dr užbe. Digitalno p rivatno 
razmnoževanje bo ve rjetno b olj razširjeno i n bo imelo ve čji ekono mski u činek. T ako je treba 
ustrezno u poštevati razliko me d di gitalnim in analognim p rivatnim ra zmnoževanjem t er ju 
v določenih pogledih razlikovati.
[…]
(44) Izjeme i n omejitve, ki j ih predvideva ta dir ektiva, je treba uporabljati v skladu z mednarodnimi 
obveznostmi. Takšne izjeme i n omejitve se ne smejo uporabljati na način, ki vp liva na legitimne 
interese imetnika p ravic ali ki n asprotuje no rmalnemu izkoriščanju njegovega dela ali predmeta 
sorodnih pravic. Določanje takšnih izjem a li omejitev s strani dr žav članic naj še posebej 
ustrezno o draža povečan ekono mski vp liv, ki g a lahko i majo takšne izjeme a li omejitve 
v kontekstu no vega elektronskega okolja. Torej je m ogoče, da j e obseg določenih izjem a li 
omejitev še bolj omejen, kadar g re za določene no ve ra be varovanih del in predmetov sorodnih 
pravic.“
4 Člen 2(a) Direktive 2001 /29 d oloča:
„Države članice predvidijo za spodaj naštete izključno p ravico, da d ovolijo ali prepovedo, neposredno 
ali posredno, začasno a li stalno, reproduciranje na vsak način in v vsaki obliki, v celoti ali deloma:
(a) avtorjem z a njihova dela […]“
5 Člen 5(2) in (5) te dir ektive d oloča:
„2.Države č lanice lahko p redvidijo izjeme i n omejitve p ravice reproduciranja iz člena 2 v naslednjih 
primerih:
[…]
4 ECLI:EU:C:2014 :254SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
(b) v zvezi z reprodukcijami v katerem ko li me diju, ki j ih izdela fizična oseba za privatno u porabo in 
v namene, ki n iso niti posredno n iti neposredno ko mercialni, ob pogoju, da i metniki p ravic 
prejmejo pravično n adomestilo, pri ka terem s e upošteva uporaba ali neuporaba tehničnih ukrepov 
po členu 6 na zadevnem d elu ali predmetu;
[…]
5. Izjeme i n omejitve iz odstavkov 1, 2, 3 in 4 naj se uporabijo le v določenih posebnih primerih, ki 
niso v nasprotju z normalnim izkoriščanjem d ela ali drugega predmeta in ne vp livajo pretirano n a 
legitimne interese imetnika p ravic.“
6 Člen 6 navedene dir ektive d oloča:
„1.Države članice predvidijo ustrezno p ravno v arstvo proti izognitvi katerim ko li tehničnim ukrepom, 
ki jih zadevna oseba izvaja v vednosti, da s i prizadeva za ta cilj, oziroma ob ve rjetnosti, da ve , da s i 
prizadeva za ta cilj.
[…]
3. Za n amene te dir ektive i zraz ‚tehnični ukrepi‘ pomeni vsakršno t ehnologijo, napravo a li 
komponento, ki j e ob običajnem o bratovanju namenjena preprečevanju ali oviranju dejanj v zvezi 
z deli in predmeti sorodnih pravic, ki j ih ni dovolil imetnik pravic avtorske a li katere ko li sorodne 
pravice, predvidene v zakonu, oziroma pravice sui ge neris, ki j o predvideva poglavje III D irektive 
96/9/ES. Tehnični ukrepi se štejejo za ‚dejanske‘, kadar u porabo varovanega dela ali predmeta 
sorodnih pravic nadzorujejo imetniki pravic z uporabo nadzorovanega dostopa ali zaščitnega postopka, 
na primer šifriranja, kodiranja ali druge transformacije dela oziroma predmeta sorodnih pravic ali 
mehanizma za nadzor razmnoževanja, ki d oseže cilj zaščite.
4. Ne glede na pravno v arstvo, ki g a predvideva odstavek 1, v odsotnosti prostovoljnih ukrepov, ki j ih 
sprejmejo imetniki pravic, vključno z dogovori me d imetniki pravic in dr ugimi zadevnimi strankami, 
države č lanice sprejmejo primerne ukrepe z a zagotovitev, da i metniki pravic omogočijo upravičencu 
do izjeme a li omejitve, predvidene v nacionalnem z akonu v skladu s členom 5(2)(a), (2)(c), (2)(d), 
(2)(e), (3)(a), (3)(b) ali (3)(e), sredstva za uživanje takšne izjeme a li omejitve v obsegu, nujnem z a 
uživanje takšne izjeme a li omejitve, in kj er ima ta upravičenec zakonit dostop do zadevnega 
varovanega dela ali predmeta.
[…]“
Direktiva 2004 /48
7 Člen 1 Direktive 2004 /48 o predeljuje njen predmet:
„Ta dir ektiva se nanaša na ukrepe, postopke i n pravna sredstva, ki s o potrebna za zagotovitev 
uveljavitve p ravic intelektualne lastnine. V tej dir ektivi izraz ‚pravice intelektualne lastnine‘ vključuje 
pravice industrijske lastnine.“
8 Člen 2 te dir ektive, ki d oloča njeno p odročje uporabe, v odstavku 1 določa:
„Brez poseganja v sredstva, ki j ih ali jih lahko p redvideva zakono daja Skupnosti ali nacionalna 
zakono daja, če so lahko t a sredstva ugodnejša za imetnike p ravic, se ukrepi, postopki in pravna 
sredstva, predvideni v tej dir ektivi, uporabljajo v skladu s členom 3 za ka tero ko li kršitev p ravic 
intelektualne lastnine, kot je predvidena v pravu Skupnosti in/ali nacionalnem p ravu zadevne dr žave 
članice.“
ECLI:EU:C:2014 :254 5SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
Nizozemsko p ravo
9 Člen 1 zakona o avtorski p ravici (Auteurswet, Stb. 2008 , št. 538, v nadaljevanju: AW) avtorju 
literarnega, znanstvenega ali umetniškega dela ali njegovim p ravnim n aslednikom me d dr ugim 
priznava izključno p ravico do reproduciranja tega dela v okviru omejitev, določenih z zakono m.
10 Člen 16c(1) in (2) AW u vaja načelo nadomestila za ko pijo v zasebne namene. Ta določba določa:
„1.Za kr šitev a vtorske p ravice na literarnem, znanstvenem a li umetniškem d elu se ne šteje 
reproduciranje dela, v celoti ali delno, na no silcu, ki j e namenjen izvajanju, predstavitvi ali razlagi 
določenega dela, če se to reproduciranje izvaja brez neposrednega ali posrednega pridobitnega namena 
in je namenjeno izključno lastni vaji, študiju ali uporabi fizične osebe, ki r eproducira.
2. Za reproduciranje v smislu odstavka 1 m ora b iti avtorju ali njegovim p ravnim n aslednikom 
izplačano p ravično n adomestilo. N adomestilo p lača p roizvajalec ali uvoznik no silca v smislu 
odstavka 1.“
11 Člen 1019 h zakonika o pravdnem p ostopku ( Wetboek van Burgerlijke R echtsvordering), s katerim je 
prenesen člen 14 D irektive 2004 /48, določa:
„Če je to potrebno, se stranki, ki s svojimi predlogi ni uspela, ne glede na določbe drugega odstavka 
dvanajstega oddelka dr ugega naslova prve kn jige in člena 843a(1) naložijo ra zumno v isoki in 
sorazmerni stroški postopka in dr ugi stroški, ki j ih je priglasila stranka, ki j e s svojimi predlogi uspela, 
razen če to ne bi bilo pravično.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
12 Družba ACI Adam in dr ugi so uvozniki in/ali proizvajalci praznih no silcev, kakršni so CD in CD-R.
13 Družba ACI Adam in dr ugi morajo v skladu s členom 16c Thuiskopie plačati nadomestilo za ko pijo 
v zasebne namene, katerega višino d oloči SONT.
14 Družba ACI Adam in dr ugi me nijo, da j e napaka, da s e v zvezi s tem z neskom u pošteva škoda, ki 
morda l ahko n astane imetnikom avtorskih pravic zaradi ko pij, narejenih iz nezakonitega vira.
15 Družba ACI Adam in dr ugi so zato zoper Thuiskopie in SONT vložili tožbo pri Rechtbank te ’s-
Gravenhage (sodišče v Haagu), s katero so v bistvu trdili, da j e nadomestilo za ko pijo v zasebne 
namene iz člena 16c(2) AW n amenjeno l e nadomestitvi škode, ki j o imajo imetniki p ravic zaradi 
reproduciranja, ki s pada v okvir člena 16c(1), in da s e pri določitvi višine nadomestila za ko piranje 
v zasebne namene ne sme u poštevati nadomestila škode, ki j e nastala zaradi ko piranja del iz 
nezakonitega vira.
16 Rechtbank te ’s-Gravenhage je tožbo dr užbe ACI Adam in dr ugih zavrnilo s sodbo z dne 25. junija 
2008 .
17 Družba ACI Adam in dr ugi so pri Gerechtshof te ’s-Gravenhage (pritožbeno s odišče v Haagu) zoper to 
sodbo vložili pritožbo. To sodišče je s sodbo z dne 15. novembra 2010 p otrdilo sodbo Rechtbank te ’s-
Gravenhage.
18 Predložitveno s odišče, pri ka terem s o dr užba ACI Adam in dr ugi zoper to sodbo vložili kasacijsko 
pritožbo, me ni, da D irektiva 2001 /29 n e določa, ali je treba pri določitvi pravičnega nadomestila iz 
člena 5(2)(b) te dir ektive u poštevati reproduciranje, ki s e opravi iz nezakonitega vira.
6 ECLI:EU:C:2014 :254SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
19 V teh okoliščinah je Hoge Raad d er Nederlanden prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba člen 5(2)(b) – po potrebi v povezavi s členom 5(5) – [Direktive 2001 /29] razlagati tako, 
da tam n avedena izjema, ki s e nanaša na avtorske p ravice v zvezi z reproduciranjem, ki u streza 
merilom, navedenim v tem č lenu, velja ne glede na to, ali so primerki d ela, ki j e podlaga za 
reproduciranje, v razpolagalno s fero zadevne fizične osebe prišli po zakoniti poti – se pravi brez 
kršitve a vtorskih pravic imetnikov teh pravic – ali pa ve lja ta izjema le za reproduciranje na 
podlagi primerkov, ki s o prišli v razpolagalno s fero zadevne fizične osebe, ne da b i bile kr šene 
avtorske p ravice?
2. a) Če se sprejme z adnja trditev iz prvega vp rašanja, ali lahko u poraba tristopenjskega preizkusa 
iz člena 5(5) Direktive [2001 /29] povzroči, da s e področje uporabe izjeme i z člena 5(2) te 
direktive ra zširi, ali pa je lahko p osledica uporabe tega preizkusa, le da s e področje uporabe 
te izjeme z oži?
b) Če se sprejme z adnja trditev iz prvega vp rašanja, ali je določba nacionalnega prava, po ka teri 
je treba za reproduciranje, ki g a opravi fizična oseba za uporabo v zasebne namene in brez 
neposrednega ali posrednega ko mercialnega namena, plačati pravično n adomestilo ne glede 
na to, ali je zadevno r eproduciranje na podlagi člena 5(2) Direktive [2001 /29] dovoljeno – ne 
da b i ta določba imetnikom pravic omejevala pravico do prepovedi reproduciranja ali pravico 
do povračila škode – v nasprotju s členom 5 Direktive o avtorski pravici ali katero ko li drugo 
določbo evropskega prava?
Ali je za odgovor na to vp rašanje ob upoštevanju tristopenjskega preizkusa iz člena 5(5) 
Direktive [ 2001 /29] o avtorski p ravici u poštevno, da t ehnični u krepi, namenjeni 
preprečevanju nezakonitega izdelovanja ko pij v zasebne namene, (še) ne obstajajo?
3. Ali se Direktiva 2004 /48 u porabi za spor, kakršen je predloženi, v katerem – potem ko j e ena od 
držav članic na podlagi člena 5(2)(b) Direktive [2001 /29] proizvajalcem i n uvoznikom no silcev, ki 
so primerni za reproduciranje del in temu namenjeni, naložila, da m orajo v tem č lenu določeno 
pravično n adomestilo n akazati organizaciji, ki j o je ta dr žava pooblastila za zbiranje in 
razdeljevanje pravičnega nadomestila – zavezanec za plačilo predlaga, naj sodišče na podlagi 
nekaterih spornih okoliščin, ki s o upoštevne za določitev p ravičnega nadomestila, odloči v škodo 
omenjene organizacije, ki t emu oporeka?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo in drugo vprašanje
20 Predložitveno s odišče s prvim in dr ugim vp rašanjem, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu 
sprašuje, ali je treba pravo U nije, zlasti člen 5(2)(b) Direktive 2001 /29 v povezavi s členom 5(5) 
razlagati tako, da n asprotuje nacionalnemu predpisu, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, ki 
položaja, v katerem j e vir, iz katerega se opravi reproduciranje v zasebne namene, zakonit, ne razlikuje 
od položaja, v katerem j e ta vir nezakonit.
21 Na splošno je treba opozoriti, da v skladu s členom 2 Direktive 2001 /29, države č lanice avtorjem z a 
njihova dela priznavajo izključno p ravico, da d ovolijo ali prepovedo, neposredno a li posredno, začasno 
ali stalno, reproduciranje na vsak način in v vsaki obliki, v celoti ali deloma, in to na način, da l ahko 
v skladu s členom 5(2) te dir ektive te države članice določijo izjeme i n omejitve n avedene pravice.
ECLI:EU:C:2014 :254 7SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
22 V zvezi z obsegom teh izjem i n omejitev je treba opozoriti, da j e treba v skladu z ustaljeno s odno 
prakso Sodišča določbe dir ektive, ki o dstopajo od splošnega načela, ki g a uvaja ta dir ektiva, razlagati 
ozko (sodba Infopaq International, C-5/08, EU:C:2009 :465, točka 56 in navedena sodna praksa).
23 Iz tega je razvidno, da j e treba izjeme i n omejitve iz člena 5(2) Direktive 2001 /29 ra zlagati ozko.
24 Poleg tega je treba opozoriti, da č len 5(5) te dir ektive zahteva, naj se izjeme i n omejitve u porabijo le 
v določenih posebnih primerih, ki n iso v nasprotju z običajnim izkoriščanjem d ela ali dr ugega 
predmeta in ne vp livajo pretirano n a legitimne interese imetnika p ravic.
25 Toda, kot je razvidno iz njenega besedila, ta določba Direktive 2001 /29 z golj podrobneje določa pogoje 
uporabe izjem i n omejitev p ravice reproduciranja, ki s o dovoljene na podlagi člena 5(2) te dir ektive, in 
sicer, da s o navedene izjeme i n omejitve d ovoljene le v določenih posebnih primerih, da n iso 
v nasprotju z običajnim izkoriščanjem d ela ali predmeta sorodnih pravic, in da n eupravičeno n e 
škodijo legitimnim interesom imetnika p ravic. Člen 5(5) te dir ektive t orej ne opredeljuje vsebine 
različnih izjem i n omejitev iz člena 5(2), temve č ga dr žave č lanice uporabljajo zgolj v primeru teh 
izjem.
26 Namen člena 5(5) Direktive 2001 /29 tako n i niti vplivati na vsebino d oločb iz člena 5(2) te dir ektive 
niti me d dr ugim ra zširiti obseg izjem i n omejitev, ki s o v njem d oločene.
27 Poleg tega iz uvodne izjave 44 D irektive 2001 /29 izhaja, da j e bil namen zakono dajalca Unije zagotoviti, 
da se – če države članice določijo izjeme a li omejitve, ki s o določene v tej dir ektivi – obseg teh izjem 
ali omejitev d odatno z manjša gl ede nekaterih no vih del, ki s o varovana z avtorsko p ravico, ali 
predmetov sorodnih pravic. Niti ta uvodna izjava niti nobena druga določba navedene dir ektive p a ne 
določata možnosti držav članic, da ra zširijo obseg teh izjem a li omejitev.
28 Natančneje, države č lanice na podlagi člena 5(2)(b) Direktive 2001 /29 d oločijo izjeme o d izključne 
pravice reproduciranja, ki j o ima avtor na svojem d elu, v zvezi z reprodukcijami v katerem ko li 
mediju, ki j ih izdela fizična oseba za uporabo v zasebne namene in v namene, ki n iso niti posredno 
niti neposredno ko mercialni (v nadaljevanju: izjema razmnoževanja v zasebne namene).
29 Toda v tej določbi ni izrecne navedbe glede zakonitosti ali nezakonitosti vira, iz ka terega se lahko 
reproducira d elo.
30 Zato je treba besedilo navedene določbe razlagati ob uporabi načela ozke ra zlage, kot je to poudarjeno 
v točki 23 te sodbe.
31 Taka ra zlaga zahteva, da j e treba člen 5(2)(b) Direktive 2001 /29 ra zumeti tako, da i zjema zasebnega 
razmnoževanja imetnikom a vtorske p ravice res prepoveduje, da b i se sklicevali na svojo izključno 
pravico da d ovolijo ali prepovedo reprodukcijo v zvezi z osebami, ki n aredijo ko pije njihovih del 
v zasebne namene, nasprotuje pa temu, da b i to določbo ra zumeli tako, da i metnikom a vtorske 
pravice – poleg te izrecno d oločene omejitve – nalaga, naj dopuščajo kr šitve n jihovih pravic, do 
katerih lahko p ride ob izdelavi kopij v zasebne namene.
32 Ta ugotovitev je poleg tega potrjena s kontekstom, v katerega spada č len 5(2)(b) Direktive 2001 /29 ter 
s cilji tega člena.
33 Prvič, iz uvodne izjave 32 D irektive 2001 /29 je razvidno, da m ora seznam izjem i z člena 5 te dir ektive 
zagotoviti ravnovesje me d ra zličnimi pravnimi tradicijami v državah članicah in dobrim d elovanjem 
notranjega trga.
8 ECLI:EU:C:2014 :254SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
34 Iz tega sledi, da i majo dr žave č lanice m ožnost uvedbe ali neuvedbe ra zličnih izjem i z člena 5 te 
direktive, in to v skladu s svojimi pravnimi tradicijami, vendar m orajo, ko s e odločijo uvesti določeno 
izjemo, to uporabljati dosledno, tako da t a ne more škoditi ciljem D irektive 2001 /29, katerih namen je 
zagotovitev d obrega delovanja no tranjega trga.
35 Toda, če imajo dr žave č lanice m ožnost sprejetja ali nesprejetja predpisov, ki d ovoljuje, da s e 
reproduciranje v zasebne namene lahko o pravi tudi iz nezakonitega vira, bi zaradi t ega vsekakor 
nastala škoda za dobro delovanje no tranjega trga.
36 Drugič, iz uvodne izjave 22 te dir ektive izhaja, da s e cilja ustrezne podpore razširjanju ku lture ne sme 
doseči z žrtvovanjem s trogega varstva pravic ali z dopuščanjem n ezakonitih oblik di stribuiranja 
ponarejenih ali piratskih del.
37 Tako p a ni mogoče dopustiti nacionalnega predpisa, ki n ikakor ne razlikuje me d ko pijami v zasebne 
namene, ki s e naredijo iz zakonitih virov, in tistimi, ki s e naredijo iz ponarejenih ali piratskih virov.
38 Poleg tega lahko o b njegovi uporabi nacionalni predpis, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, na 
podlagi katerega se ne dela razlike me d tem, ali je vir, iz ka terega se opravi reproduciranje v zasebne 
namene, zakonit ali nezakonit, krši nekatere pogoje iz člena 5(5) Direktive 2001 /29.
39 Prvič, priznanje, da s e tako r eproduciranje lahko o pravi iz nezakonitega vira b i namreč opogumilo 
promet s ponarejenimi ali piratskimi deli, kar b i nujno z manjšalo obseg zakonite prodaje ali drugih 
transakcij v zvezi z varovanimi deli, tako da b i se škodilo no rmalnemu izkoriščanju teh del.
40 Drugič, uporaba takega nacionalnega predpisa lahko o b upoštevanju ugotovitve iz točke 31 te sodbe 
povzroči neupravičeno š kodo imetnikom avtorske p ravice.
41 Iz zgornjih ugotovitev je razvidno, da j e treba člen 5(2)(b) Direktive 2001 /29 ra zlagati tako, da n e 
vključuje primera ko pij v zasebne namene, narejenih iz nezakonitega vira.
42 V enakih okoliščinah člena 5(5) Direktive 2001 /29 p redložitveno s odišče sprašuje tudi, ali je treba za 
presojo skladnosti nacionalnega predpisa, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, s pravom U nije 
upoštevati tudi to, da t ehnični ukrepi v smislu člena 6 te dir ektive, na ka tere se nanaša člen 5(2)(b) 
navedene dir ektive, v času izvajanja tega predpisa ne obstajajo ali še ne obstajajo.
43 Sodišče je v zvezi s tem ž e presodilo, da s o tehnični ukrepi, na ka tere se sklicuje v besedilu 
člena 5(2)(b) Direktive 2001 /29, namenjeni omejevanju dejanj, ki j ih imetniki pravic niso dovolili, torej 
zagotavljanju pravilne uporabe te določbe ter tako p reprečevanju dejanj, pri ka terih se ne bi spoštovali 
strogi pogoji, ki j ih ta določba nalaga (glej v tem s mislu sodbo VG Wort in dr ugi, od C-457/11 d o 
C-460/11, EU:C:2013 :426, točka 51).
44 Poleg tega, ker so dr žave č lanice – in ne imetniki pravic – tiste, ki u vedejo izjemo ra zmnoževanja 
v zasebne namene in za namene takšnega ra zmnoževanja dovolijo to uporabo del ali predmetov 
sorodnih pravic, je zato dr žava članica, ki j e z uvedbo te izjeme d ovolila izdelavo ko pije v zasebne 
namene, pristojna za zagotovitev p ravilne uporabe navedene izjeme i n s tem z a omejevanje dejanj, ki 
jih imetniki p ravic niso dovolili (glej v tem s mislu sodbo V G Wort in dr ugi, EU:C:2013 :426, 
točki 52 in 53).
45 Iz točk 39 in 40 te sodbe pa izhaja, da n acionalni predpis, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, ki 
položaja, v katerem j e vir, iz katerega se opravi reproduciranje v zasebne namene, zakonit, ne razlikuje 
od položaja, v katerem j e ta vir nezakonit, ne more zagotavljati pravilne uporabe izjeme ra zmnoževanja 
v zasebne namene. Okoliščina, da n e obstaja nikakršen tehnični ukrep, ki b i ga bilo mogoče uporabiti 
za boj proti nezakonitemu razmnoževanju v zasebne namene, ne more omajati te ugotovitve.
ECLI:EU:C:2014 :254 9SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
46 Iz tega sledi, da p ri presoji skladnosti nacionalne zakono daje, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, 
s pravom U nije ni treba upoštevati, da t ehnični ukrepi v smislu člena 6 Direktive 2001 /29, na ka tere 
se sklicuje člen 5(2)(b) navedene dir ektive, ne obstajajo oziroma še ne obstajajo.
47 Nazadnje, ugotovitve, do ka tere je Sodišče prišlo v točki 41 te sodbe, ni mogoče ovreči ob upoštevanju 
pogoja „pravičnega nadomestila“, določenega v členu 5(2)(b) Direktive 2001 /29.
48 V zvezi s tem j e treba spomniti, da m orajo v skladu s to določbo dr žave č lanice, ki s e odločijo za 
uvedbo izjeme z a razmnoževanje v zasebne namene, v nacionalnem p ravu določiti plačilo „pravičnega 
nadomestila“ imetnikom pravic.
49 Prav tako je treba spomniti, da b i bila razlaga, v skladu s katero bi lahko dr žave članice, ki s o uvedle 
izjemo ra zmnoževanja v zasebne namene, ko t jo določa pravo U nije in ki v skladu z uvodnimi 
izjavami 35 in 38 te dir ektive ko t bistveni element zajema pojem „pravično n adomestilo“, nedosledno 
in neusklajeno p rosto določale me rila, ki b i se lahko s preminjala od ene dr žave č lanice do dr uge, 
v nasprotju s ciljem n avedene dir ektive, ki j e namenjena usklajevanju določenih vidikov avtorske 
pravice in sorodnih pravic v informacijski dr užbi ter preprečevanju izkrivljanja kon kurence na 
notranjem t rgu zaradi ra zlik v zakono dajah dr žav članic (glej v tem s mislu sodbo Padawan, C-467/08, 
EU:C:2010 :620, točki 35 in 36).
50 V skladu s sodno p rakso Sodišča je namen takšnega nadomestila nadomestiti škodo, ki a vtorjem 
nastane z razmnoževanjem v zasebne namene njihovih varovanih del brez njihovega dovoljenja, tako 
da je treba pravično n adomestilo šteti za protidajatev z a škodo, ki a vtorjem n astane zaradi t akšnega 
razmnoževanja brez njihovega dovoljenja (glej v tem s mislu sodbo Padawan, EU:C:2010 :620, točke 30, 
39 in 40).
51 Tako m ora načeloma oseba, ki j e povzročila tako škodo, to je oseba, ki j e razmnoževala zaščiteno d elo, 
ne da b i prej prosila za dovoljenje imetnika p ravic, nadomestiti nastalo škodo s tem, da f inancira 
nadomestilo, ki b o izplačano t emu imetniku ( glej v tem s mislu sodbi Padawan, EU:C:2010 :620, 
točka 45, in Stichting de Thuiskopie, C-462/09, EU:C:2011 :397, točka 26).
52 Sodišče je kljub temu priznalo, da i majo dr žave č lanice – ob upoštevanju praktičnih težav v zvezi 
s sistemom p ravičnega nadomestila – m ožnost, da z a financiranje pravičnega nadomestila uvedejo 
pristojbino, ki s e ne naloži neposredno z adevnim z asebnikom, temve č tistim, ki l ahko z nesek te 
pristojbine vključijo v ceno da janja na voljo opreme, aparatov in no silcev za reproduciranje, ali v ceno 
reproduciranja, pri čemer morajo breme n avedene pristojbine nazadnje no siti zasebni uporabniki, ki 
plačajo to ceno ( glej v tem s mislu sodbi Padawan, EU:C:2010 :620, točki 46 in 48, in Stichting de 
Thuiskopie, C-462/09, EU:C:2011 :397, točki 27 in 28).
53 Drugič, iz uvodne izjave 31 D irektive 2001 /29 je razvidno, da m ora sistem p ristojbine, ki g a uvede 
zadevna dr žava članica, zagotoviti pravično ra vnotežje me d pravicami in interesi avtorjev, ki s o 
upravičeni do pravičnega nadomestila, na eni strani ter pravicami in interesi uporabnikov varovanih 
del na drugi.
54 Toda sistem p ristojbine za razmnoževanje v zasebne namene, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, 
ki pri izračunu pravičnega nadomestila, ki g a je treba plačati upravičencem, položaja, v katerem j e vir, 
iz katerega se opravi reproduciranje v zasebne namene, zakonit, ne razlikuje od položaja, v katerem j e 
ta vir nezakonit, ne spoštuje pravičnega ravnotežja, navedenega v prejšnji točki.
55 V takšnem s istemu se namreč povzročena škoda in torej znesek pravičnega nadomestila, ki g a je treba 
plačati upravičencem, izračuna n a p odlagi me rila škode, povzročene a vtorjem, tako z aradi 
reproduciranja v zasebne namene iz zakonitega vira ko t tudi zaradi r eproduciranja iz nezakonitega
10 ECLI:EU:C:2014 :254SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
 vira. Tako izračunani znesek se nato na kon cu vključi v ceno, ki j o uporabniki varovanih predmetov 
plačajo ob da janju na voljo opreme, aparatov in no silcev, ki o mogočajo ra zmnoževanje v zasebne 
namene.
56 Tako so vsi uporabniki, ki ku pijo takšno o premo, aparate ali nosilce, posredno ka znovani, saj s tem, da 
nosijo breme p ristojbine, ki j e določena ne glede na to, ali je vir, iz katerega se to reproduciranje opravi, 
zakonit ali nezakonit, nujno p rispevajo k nadomestilu za škodo, povzročeno z reprodukcijami v zasebne 
namene iz nezakonitega vira, ki n iso dovoljene z Direktivo 2001 /29, in m orajo tako p revzeti dodatni 
nezanemarljiv strošek za razmnoževanje v zasebne namene, ki j e zajeto z izjemo iz člena 5(2)(b) te 
direktive.
57 Toda n i mogoče šteti, da t ak položaj izpolnjuje pogoj pravičnega ravnotežja, ki g a je treba najti me d, 
prvič, pravicami in interesi upravičencev d o pravičnega nadomestila, in dr ugič, navedenimi uporabniki.
58 Glede na vse navedeno je treba na prvo in dr ugo vp rašanje odgovoriti, da j e treba pravo Unije, zlasti 
člen 5(2)(b) Direktive 2001 /29 v povezavi s členom 5(5) razlagati tako, da n asprotuje nacionalnemu 
predpisu, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, ki p oložaja, v katerem j e vir, iz ka terega se opravi 
reproduciranje v zasebne namene, zakonit, ne razlikuje od položaja, v katerem j e ta vir nezakonit.
Tretje vprašanje
59 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba Direktivo 2004 /48 ra zlagati 
tako, da s e lahko u porablja za postopek, ka kršen je ta v postopku v glavni stvari, v katerem z avezanci 
za plačilo pravičnega nadomestila navedenemu sodišču predlagajo, naj odloči v škodo omenjene 
organizacije, ki j e pooblaščena za pobiranje in ra zdeljevanje tega nadomestila imetnikom a vtorskih 
pravic, in ki t emu predlogu oporeka.
60 Opozoriti je treba, da j e namen Direktive 2004 /48 z agotovitev spoštovanja pravic intelektualne lastnine 
z uvedbo – v ta namen – različnih ukrepov, postopkov in pravnih sredstev znotraj držav članic.
61 Sodišče je presodilo, da d oločbe Direktive 2004 /48 n iso namenjene temu, da u rejajo vse vidike p ravic 
intelektualne lastnine, ampak le tiste, ki s e nanašajo na spoštovanje teh pravic in na poseg v te pravice, 
tako da s e določijo učinkovita pravna sredstva za preprečevanje, odpravo ali popravo ka kršnihkoli 
kršitev o bstoječih p ravic intelektualne lastnine (glej sodbo B ericap Z áródástechnikai, C-180/11, 
EU:C:2012 :717, točka 75).
62 Iz člena 2(1) Direktive 2004 /48 je poleg tega razvidno, da z adevne določbe zgolj zagotavljajo uveljavitev 
različnih pravic, ki j ih imajo osebe, ki s o pridobile pravice intelektualne lastnine, torej imetniki teh 
pravic, in jih ni mogoče razlagati tako, da u rejajo različne ukrepe i n postopke, ki s o na voljo osebam, 
ki n iso imetnice teh pravic, in ki s e ne nanašajo le na kr šitev teh pravic (glej v tem s mislu sodbo 
Bericap Záródástechnikai, EU:C:2012 :717, točka 77).
63 Toda p ostopek, ka kršen je ta v postopku v glavni stvari, ki s e nanaša na obseg ureditve izjeme 
razmnoževanja v zasebne namene in n a njegov vp liv na pobiranje in ra zdeljevanje pravičnega 
nadomestila, ki g a m orajo v skladu s členom 5(2)(b) Direktive 2001 /29 p lačati uvozniki in/ali 
proizvajalci praznih no silcev, se ne začne s tožbo, ki j o vložijo imetniki p ravice, da b i preprečili, 
odpravili ali popravili kakršnekoli obstoječe kršitve p ravic intelektualne lastnine, temve č s tožbo, ki j o 
vložijo gospodarski subjekti v zvezi s pravičnim nadomestilom, ki g a morajo plačati.
64 V teh okoliščinah se Direktiva 2004 /48 n e uporabi.
ECLI:EU:C:2014 :254 11SODBAZDNE10.4.2014 –ZADEVAC-435/12
ACIADAMIN DRU GI
65 Glede na zgornje ugotovitve je treba na tretje vp rašanje odgovoriti, da j e treba Direktivo 2004 /48 
razlagati tako, da s e ne uporabi za postopek, ka kršen je ta v postopku v glavni stvari, v katerem 
zavezanci za plačilo pravičnega nadomestila predložitvenemu sodišču predlagajo, naj odloči v škodo 
omenjene organizacije, ki j e pooblaščena za pobiranje in ra zdeljevanje tega nadomestila imetnikom 
avtorskih pravic in ki t emu predlogu oporeka.
Stroški
66 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopkih p red 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Pravo Un ije, zlasti člen 5(2)(b) Direktive 2 0 0 1 / 2 9 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 
2 2. maja 2 0 0 1 o usklajevanju določenih vidikov avtorske i n sorodnih pravic v informacijski 
družbi v povezavi s členom 5(5), je treba razlagati tako, da n asprotuje n acionalnemu 
predpisu, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, ki položaja, v katerem je vir, iz katerega 
se opravi reproduciranje v zasebne namene, zakonit, ne razlikuje od položaja, v katerem je 
ta vir nezakonit.
2. Direktivo E v r opskega p arlamenta in Sveta 2 0 0 4 / 4 8 / E S z dne 2 9. aprila 2 0 0 4 o uveljavljanju 
pravic intelektualne lastnine je treba razlagati tako, da je ni mogoče uporabiti za postopek, 
kakršen je ta v postopku v glavni stvari, v katerem z avezanci za p lačilo p ravičnega 
nadomestila predložitvenemu sodišču predlagajo, naj odloči v škodo omenjene organizacije, 
ki je pooblaščena za pobiranje in razdeljevanje tega n adomestila imetnikom avtorskih pravic 
in ki temu predlogu oporeka.
Podpisi