Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila za presojo – Domneva odločilnega vplivanja matične družbe na hčerinske družbe, ki so v celoti v njeni lasti – Izpodbojnost – Dokazno breme

(člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

2. Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis odgovornosti – Kršitev, ki jo je storil subjekt, ki ni prenehal obstajati, nadaljeval pa jo je drugi subjekt, ki ga je nasledil v gospodarski dejavnosti na zadevnem trgu – Pripis odgovornost za celotno kršitev temu drugemu subjektu – Dopustnost glede na to, da sta oba subjekta pod nadzorom istega javnega organa ali zasebne družbe

(člen 101(1) PDEU)

3. Pritožba – Razlogi – Napačna presoja dejstev – Nedopustnost – Nadzor Sodišča nad presojo dokazov – Izključitev, razen ob izkrivljanju

(člen 256 PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek)

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitve – Neobstoj zavezujočega ali izčrpnega seznama meril – Pooblastilo Komisije za odločanje po prostem preudarku – Upoštevanje konkretnega vpliva kršitve na trg – Obseg

(člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2) in (3))

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Odvračalni učinek – Elementi presoje sredstva odvračanja

(Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2) in (3))

6. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračalni učinek – Upoštevanje velikosti in vseh sredstev sankcioniranega podjetja – Upoštevnost – Uporaba množitelja za izhodiščni znesek – Diskrecijska pravica Komisije – Nujnost individualizacije kazni glede na velikost in ravnanje zadevnih podjetij

(Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

7. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Diskrecijska pravica Komisije – Sodni nadzor – Izvrševanje neomejene pristojnosti Splošnega sodišča – Obseg

(člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

8. Postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Zahteve obličnosti – Kratek povzetek navajanih razlogov – Pravni razlogi, ki niso navedeni v tožbi – Napotitev na elemente v prilogi – Nedopustnost

(Statut Sodišča, člen 21; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c))

9. Pritožba – Nasprotna pritožba – Pravni interes – Razglasitev delne ničnosti odločbe Komisije o naložitvi globe s strani Splošnega sodišča in nato znižanje zneska te globe – Namen Komisije ponovno uvesti preiskavo – Nevplivanje – Ohranitev interesa Komisije, da se njena nasprotna pritožba razglasi za utemeljeno in da se naložena sankcija ohrani

10. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitve – Obteževalne okoliščine – Ponovna kršitev – Nujnost navedbe okoliščin sodelovanja zadevnega podjetja pri prejšnji kršitvi – Pomanjkljiva obrazložitev

(člena 101 PDEU in 296 PDEU)

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 51 in 53.)

2. Kadar na področju konkurence dva subjekta sestavljata enoten gospodarski subjekt, dejstvo, da subjekt, ki je storil kršitev, še obstaja, samo po sebi ne preprečuje, da bi bil sankcioniran subjekt, h kateremu so bile prenesene njegove gospodarske dejavnosti. Tako izvajanje sankcije je zlasti dopustno, kadar sta ta subjekta pod nadzorom iste osebe in sta glede na tesne vezi, ki ju povezujejo na gospodarskem in organizacijskem področju, uporabljala v glavnem iste gospodarske smernice. Čeprav pod ta primer spada tudi položaj, v katerem je subjekt, ki je storil kršitev, pravno ali gospodarsko prenehal obstajati, ker bi utegnila biti sankcija, naložena podjetju, ki ne opravlja več gospodarskih dejavnosti, brez odvračilnega učinka, je poleg tega Komisija upravičena pripisati odgovornost za kršitev družbi, ki ni storilka kršitvenih ravnanj, če je subjekt, ki je storilec kršitve, še naprej obstajal kot gospodarski subjekt na drugih trgih, ker so bile zadevne družbe v lasti istega javnega subjekta.

(Glej točke 52, 55 in 56.)

3. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 66 do 72.)

4. Težo kršitev prava Unije v zvezi s konkurenco ugotoviti glede na številne elemente, ne da bi obstajal zavezujoč in izčrpen seznam meril, ki jih je treba upoštevati. Konkretni učinek kršitve na trg ni odločilno merilo za določitev višine glob. Poleg tega je horizontalne omejevalne sporazume glede cen ali razdelitev trgov mogoče opredeliti kot zelo resne kršitve že na podlagi njihove narave, ne da bi bilo treba Komisiji dokazati dejanski vpliv kršitve na trg. V tem primeru je dejanski vpliv kršitve le eden od dejavnikov, ki lahko, če ga je mogoče izmeriti, Komisiji omogoči, da izhodiščno globo poveča nad predvideni minimalni znesek. Ker je navedena kršitev sama po sebi zelo resna, upoštevanje njenega konkretnega vpliva ne more povzročiti zvišanja globe.

(Glej točke od 82 do 84.)

5. Glede odvračalnega učinka glob množitelj ni nujno namenjen le splošnemu odvračanju v smislu ukrepa za odvračanje podjetij na splošno od zadevne kršitve, temveč je lahko namenjen tudi posebnemu odvračanju, torej odvračanju posamične tožene stranke od ponovne kršitve v prihodnosti. Komisiji tako njene presoje ni treba omejiti na dejavnike, ki se nanašajo zgolj na posebni položaj zadevnega podjetja.

(Glej točko 94.)

6. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke 102 in od 104 do 107.)

7. Glej besedilo odločbe.

(Glej točko 103.)

8. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 115 do 117.)

9. Izguba pravnega interesa med postopkom načeloma ne vpliva na dopustnost, vendar lahko zaradi nje sodišče postopek ustavi. Če pa je Splošno sodišče delno spremenilo odločbo Komisije o ugotovitvi obstoja kartela in naložitvi globe podjetjem, ki so v njem sodelovala, Komisija ohrani pravni interes, saj bi denarna kazen, povečana za obresti, dalje obstajala, če bi Sodišče sprejelo njeno nasprotno pritožbo, česar pa ne bi storilo, če bi Komisija sprejela novo odločbo.

(Glej točki 124 in 125.)

10. Kadar Komisija pri izračunu globe zaradi kršitve pravil Unije o konkurenci uporabi množitelj, s katerim upošteva, da je bilo podjetje že prej vpleteno v tako kršitev, mora skupaj z odločbo o naložitvi navedene globe podati obrazložitev, ki sodiščem Unije in tej družbi omogoča seznanitev s tem, kako in koliko je bila vpletena v prejšnjo kršitev. Zlasti če Komisija meni, da je navedena družba sestavljala podjetje, ki je bilo naslovnik odločbe o prejšnji kršitvi, mora to trditev pravno zadostno obrazložiti.

Če na podlagi navedb v odločbi, s katero se pritožnici nalaga povečanje globe zaradi ponovne kršitve, nikakor ni mogoče razumeti, kako in koliko naj bi bila ta, ki je ni niti med naslovniki prejšnjih odločb, vpletena v prejšnjo kršitev, je treba šteti, da navedena odločba ni dovolj obrazložena. V teh okoliščinah namreč Komisija ne predloži dovolj podrobnih in natančnih dokazov za utemeljitev tega, da je isto podjetje v smislu člena 101 PDEU ponovilo kršitveno ravnanje.

(Glej točke 142, 144, 146 in 149.)