ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom – Nacionalna ureditev, ki pridržuje oznako „zlato“ zgolj za izdelke čistine 750 tisočink – Nedopustnost – Utemeljitev – Varstvo potrošnikov – Pošteno trgovanje – Odsotnost

(Člen 28 ES)

Summary

Država, ki pridrži oznako „zlato“ zgolj za izdelke čistine 750 tisočink, medtem ko so izdelki čistine 375 tisočink ali 585 tisočink označeni z oznako „zlata zlitina“, ki je manj privlačna za potrošnike, čeprav se v njihovi državi izvora tržijo pod oznako „zlato“, ni izpolnila obveznosti iz člena 28 ES.

Tak predpis za izdelke dveh najnižjih stopenj čistine določa nepotrebno dvojno označevanje, saj je treba navesti poleg čistine izdelka tudi oznako „zlata zlitina“, in tako ni sorazmeren s ciljem zagotavljanja poštenega trgovanja in varstva potrošnikov in je ta cilj mogoče doseči z ukrepi, ki v manjši meri omejujejo trgovino znotraj Skupnosti.

(Glej točke 13, 14, od 19 do 21 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Trgovanje na podlagi notranjih informacij – Direktiva 89/592 –Prepoved razkritja notranjih informacij tretjim – Izjema – Razkritje notranjih informacij v običajnem okviru opravljanja službenih nalog – Pojem – Član uprave ali odbora za zvezo skupine podjetij, ki take informacije posreduje predsedniku organizacije delavcev, ki je to osebo imenovala – Dopustnost – Pogoji – Predsednik, ki informacije posreduje sodelavcem – Dopustnost – Pogoji

(Direktiva Sveta 89/592, člen 3(a))

Summary

Člen 3(a) Direktive 89/592 o usklajevanju predpisov o trgovanju na podlagi notranjih informacij, ki določenim osebam prepoveduje, da razkrijejo notranje informacije tretjim, razen v običajnem okviru opravljanja službenih nalog, poklica ali dolžnosti, nasprotuje temu, da oseba, ki dobi notranje informacije kot predstavnik delavcev v okviru upravnega odbora družbe ali kot član odbora za zvezo skupine podjetij, te informacije razkrije predsedniku poklicne organizacije, ki združuje te delavce in ki je to osebo imenovala za člana odbora za zvezo, razen če obstaja tesna vez med razkritjem in opravljanjem službenih nalog, poklica ali dolžnosti in če je to razkritje nujno potrebno zaradi opravljanja teh službenih nalog, poklica ali dolžnosti.

V okviru presoje mora nacionalno sodišče glede na nacionalne predpise, ki se uporabljajo, zlasti upoštevati, da je treba to izjemo od prepovedi razkritja notranjih informacij razlagati ozko, da lahko vsako dodatno razkritje poveča tveganje uporabe teh informacij v namen, ki je v nasprotju z Direktivo 89/592, in občutljivost notranjih informacij.

Navedeni člen 3(a) nasprotuje temu, da predsednik poklicne organizacije razkrije notranje informacije sodelavcem, kot so podpredsednika te organizacije in najvišji upravni vodja sekretariata, razen pod temi istimi pogoji. V okviru presoje mora nacionalno sodišče glede na nacionalne predpise, ki se uporabljajo, zlasti upoštevati ta ista merila.

(Glej točki 48 in 54 ter točki 1 in 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Dokaz neizpolnitve obveznosti – Breme na strani Komisije – Domneve – Nedopustnost

(člen 226 ES)

2. Svoboda opravljanja storitev – Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev – Direktiva 96/71 – Pogoji za delo in zaposlitev – Minimalna plača – Sestavni deli – Nacionalni predpis, v katerem se ne upoštevajo dopolnila in dodatki, ki ne spreminjajo razmerja med storitvijo delavca in protidajatvijo, ki jo ta prejme – Nedopustnost

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71, člen 3)

Summary

1. Komisija mora v okviru tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve obveznosti. Ta institucija mora Sodišču predložiti elemente, ki so potrebni za to, da Sodišče preveri obstoj navedene neizpolnitve obveznosti, ne da bi se pri tem smela opreti na kakršno koli domnevo.

(Glej točko 35.)

2. Obveznosti iz člena 3 Direktive 96/71 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev ne izpolni tista država članica, katere zakonodaja kot sestavnega del minimalne plače ne prizna dopolnil in dodatkov, ki ne spreminjajo razmerja med storitvijo delavca in protidajatvijo, ki jo ta prejme, in ki jih svojim gradbenim delavcem, napotenim v to državo članico, izplačajo delodajalci s sedežem v drugih državah članicah, z izjemo splošne nagrade, dodeljene delavcem tega sektorja.

(Glej točko 43 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Pravno varstvo baz podatkov – Direktiva 96/9 – Izraz naložba v pridobivanje, preverjanje ali predstavitev vsebine baze podatkov – Sredstva, namenjena za pripravo koledarja nogometnih tekem – Izključitev

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/9, člen 7(1))

Summary

Izraz naložba v pridobivanje vsebine baze podatkov v smislu člena 7(1) Direktive 96/9/ES o pravnem varstvu baz podatkov je treba razumeti tako, da zajema naložbe, namenjene za vzpostavitev te baze. Zajema torej sredstva, namenjena pridobivanju obstoječih elementov, in njihovo zbiranje v tej bazi, ne zajema pa sredstev, zagotovljenih za ustvarjanje sestavnih elementov vsebine baze podatkov.

V kontekstu priprave koledarja srečanj za potrebe organizacije nogometnega prvenstva sredstva, namenjena za določitev datumov, ur in parov moštev za različna srečanja teh prvenstev, ne pomenijo take naložbe. Poleg tega pridobivanje sestavnih podatkov koledarja nogometnih srečanj ne zahteva posebnega truda poklicnih lig, ki so neposredno vpletene v ustvarjanje teh podatkov. Sredstev, porabljenih za preverjanje ali predstavitev sestavnih podatkov koledarja, ravno tako ni mogoče šteti za bistveno naložbo, ki je neodvisna od naložbe, ki jo zahteva ustvarjanje sestavnih podatkov.

(Glej točke 33, 34, 41, 42, od 44 do 46, 49 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom – Nacionalna ureditev, ki trženje živil, obogatenih s hranili, pogojuje s tem, da je podana prehranska potreba prebivalstva – Nedopustnost – Utemeljitev – Varovanje javnega zdravja – Neobstoj – Kršitev načela sorazmernosti

(Pogodba ES, člena 30 in 36 (po spremembi postala člena 28 ES in 30 ES))

Summary

Obveznosti iz člena 30 Pogodbe (po spremembi postal člen 28 ES) ne izpolni država članica, ki uporablja upravno prakso, v skladu s katero se živila, obogatena z vitaminom A (v obliki retinoidov), vitaminom D, folno kislino, selenom, bakrom in cinkom, ki se zakonito proizvajajo in tržijo v drugih državah članicah, na njenem ozemlju ne smejo tržiti, če niso nadomestni izdelki ali rekonstituirani izdelki v smislu nacionalnih predpisov, razen če ta obogatitev zadovoljuje prehransko potrebo prebivalstva te države članice, pri čemer se niti ne preverja ali ta živila lahko nadomestijo živila, ki so že na trgu in pri katerih je dodajanje hranilnih snovi obvezno.

Čeprav pravo Skupnosti ne nasprotuje temu, da bi država članica ob uporabi previdnostnega načela s predpisi prepovedala, da bi se brez predhodne pridobitve dovoljenja tržila živila, če so jim dodane druge hranilne snovi, kot so tiste, ki jih omenjeni predpisi dovoljujejo, saj morajo države članice, če ni harmonizacije in če v okviru dosedanjih znanstvenih raziskav obstajajo negotovosti, določiti, kakšno raven varovanja zdravja in življenja ljudi nameravajo zagotavljati, pa morajo to diskrecijsko pravico izvrševati ob spoštovanju načela sorazmernosti. Poleg tega morajo nacionalni organi ob upoštevanju nacionalnih prehranskih navad in dognanj mednarodnih znanstvenih raziskav za vsak posamezen primer dokazati, da je njihova ureditev potrebna za zagotavljanje varovanja javnega zdravja in zlasti da trženje zadevnih izdelkov pomeni dejansko tveganje za javno zdravje.

V teh okoliščinah sistematičnost prepovedi trženja obogatenih živil, kot izhaja iz upravne prakse zadevne države, ne omogoča spoštovanja prava Skupnosti glede opredelitve in presoje dejanskega tveganja za javno zdravje, ki zahteva, da se v vsakem posameznem primeru temeljito preučijo učinki, ki bi jih lahko povzročilo dodajanje zadevnih vitaminov in mineralnih soli takemu živilu.

(Glej točke 42, 44, 46, 47, 63, 70 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Registracija ladij v državi članici – Pogoj v zvezi z državljanstvom družbenikov in poslovodij družb lastnic ladij in krajevnega zastopnika – Nedopustnost – Utemeljitev – Izvrševanje učinkovitega nadzora in suverenosti – Neobstoj

(Člena 43 ES in 48 ES)

2. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Upravljanje ladij – Pogoj v zvezi z državljanstvom in stalnim prebivališčem poslovodij ladijskih družb – Nedopustnost – Utemeljitev – Izvrševanje učinkovitega nadzora in suverenosti – Neobstoj

(Člena 43 ES in 48 ES)

Summary

1. Država članica, ki sprejme in v veljavi ohrani predpise, v katerih so postavljeni določeni pogoji državljanstva države članice Unije ali Evropskega gospodarskega prostora za družbenike in poslovodje družb lastnic pomorskega plovila, ki ga želijo registrirati v tej državi članici, ter za fizične osebe, pooblaščene za tekoče upravljanje kraja poslovanja, iz katerega se opravlja dejavnost pomorske plovbe, ki je potrebna za registracijo ladje, krši obveznosti iz členov 43 ES in 48 ES, ker sporna ureditev glede registracije ladij učinkuje kot omejitev svobode ustanavljanja za lastnike teh ladij.

Če namreč družbe lastnice ne izpolnjujejo navedenih pogojev državljanstva, lahko registracijo dosežejo le, če ustrezno spremenijo strukturo kapitala družbe ali njenih poslovodnih organov. Lastniki ladij morajo svojo zaposlitveno politiko prilagoditi tako, da med zastopniki na kraju samem ni takih brez državljanstva Skupnosti ali Evropskega gospodarskega prostora.

Ker ni uskladitvenega predpisa, ki bi veljal za celotno Skupnost, lahko namreč enostransko določeni pogoj državljanstva Unije ali Evropskega gospodarskega prostora ravno tako kot pogoj državljanstva določene države članice pomeni oviro za svobodo ustanavljanja.

Take omejitve ni mogoče upravičiti z nujnostjo izvrševanja učinkovitega nadzora in suverenosti nad ladjami, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice.

(Glej točke od 19 do 21, 39 in izrek.)

2. Država članica, ki sprejme in v veljavi ohrani predpise, v katerih so postavljeni določeni pogoji državljanstva in stalnega bivališča v državi članici Unije ali Evropskega gospodarskega prostora za poslovodje ladjarskih družb, registriranih v tej državi, krši obveznosti iz členov 43 ES in 48 ES, ker sporna ureditev glede upravljanja ladij učinkuje kot omejitev svobode ustanavljanja za lastnike teh ladij.

Ta ureditev namreč ovira državljane Skupnosti, da bi dejavnost v obliki ladjarske družbe opravljali s poslovodjo, ki je državljan tretje države ali ima v tretji državi prebivališče.

Taka omejitev, kot je obravnavana, se ne more upravičiti z nujnostjo izvrševanja učinkovitega nadzora in suverenosti nad ladjami, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice.

(Glej točke 32 in 33, 39 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Državljanstvo Evropske unije – Pravica do prostega gibanja in prostega prebivanja na ozemlju držav članic – Direktiva 90/364 – Mladoletni državljan države članice, ki je zdravstveno zavarovan in ga vzdržuje roditelj, državljan tretje države, ki ima zadostna sredstva in dejansko skrbi za mladoletno osebo – Pravica do prebivanja tako za mladoletno osebo kot za roditelja v drugi državi članici – Pogoji, na podlagi katerih mladoletna oseba pridobi svoje državljanstvo – Neupoštevnost

(Člen 18 ES; Direktiva Sveta 90/364)

Summary

Člen 18 ES in Direktiva 90/364/EGS o pravici do prebivanja mlajšemu mladoletniku države članice, ki je ustrezno zdravstveno zavarovan in ki ga vzdržuje roditelj, državljan tretje države, in čigar sredstva zadoščajo za to, da prvi ne obremenjuje javnih financ države članice gostiteljice, podeljujeta pravico do trajnega prebivanja na ozemlju te države. V takem primeru te določbe roditelju, ki dejansko skrbi za tega državljana, dovoljujejo, da z njim prebiva v državi članici gostiteljici.

V zvezi s tem se pogoj obstoja zadostnih sredstev, oblikovan v Direktivi 90/364, ne bi smel razlagati tako, da mora mladoletnik sam imeti taka sredstva, ne da bi se lahko glede tega skliceval na sredstva družinskega člana. Taka razlaga bi namreč temu pogoju dodala zahtevo v zvezi z izvorom sredstev, ki bi pomenila nesorazmerno poseganje v uresničevanje temeljne pravice do prostega gibanja in prebivanja, zagotovljene v členu 18 ES, ker ni nujna za dosego zasledovanega cilja, in sicer varstva javnih financ držav članic.

Strankam tudi ni mogoče odreči upravičenj iz zadevnih določb Skupnosti zato, ker je roditelj, ki skrbi za otroka, s prebivanjem v državi članici ustvaril pogoje, ki bi njegovemu otroku, ki ga je pričakoval, omogočili pridobitev državljanstva druge države članice, da bi pozneje za otroka in zase dobil pravico do trajnega prebivanja. Opredelitev pogojev za pridobitev in izgubo državljanstva v skladu z mednarodnim pravom spada v pristojnost vsake države članice, pri čemer je to pristojnost treba izvajati ob spoštovanju prava Skupnosti, in ni dopustno, da država članica omejuje učinke pridobitve državljanstva druge države članice, s tem da za namen uresničevanjem temeljnih svoboščin, določenih s Pogodbo, zahteva dodaten pogoj za priznanje tega državljanstva.

(Glej točke 33, 36, 37, 39, 47 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Sektor telekomunikacij – Uporaba odprtosti omrežij (ONP) pri govorni telefoniji in univerzalne storitve za telekomunikacije – Direktiva 98/10 – Obveznost za države članice, da določijo razčlenjeno obračunavanje – Ureditev, ki določa razvrščanje zneskov samo glede na vrsto stroškov – Nedopustnost

(Direktiva Evropskega parlementa in Sveta 98/10, člen 14(2))

Summary

Država članica, ki se odloči za obračunavanje, ki razvršča zneske samo glede na vrsto telefonskih stroškov in ne prikazuje zadovoljive ravni podrobnosti, da bi potrošnikom zagotavljala učinkovit nadzor in preverjanje, kot to zahteva navedena določba, ne izpolni obveznosti iz člena 14(2) Direktive št. 98/10 o uporabi odprtosti omrežij (ONP) pri govorni telefoniji in o univerzalnih storitvah za telekomunikacije v konkurenčnem okolju.

Čeprav ta določba ne določa posebej, katere informacije morajo osnovni razčlenjeni računi nujno vsebovati, pa Direktiva določa najmanjši obseg informacij, potreben za to, da se naročnikom omogočita preverjanje in nadzor stroškov uporabe fiksnih javnih telefonskih omrežij. Obračunavanje, ki naročniku omogoča sklepanje, da je v obdobju, ki ga zajema račun, opravil določeno število klicev v različnih tarifnih območjih in za določen skupni znesek, ne omogoča nadzora in preverjanja stroškov na podlagi računa.

(Glej točke 16, 19, 24 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Svobodno opravljanje storitev – Neposredno zavarovanje, razen življenjskega zavarovanja – Direktiva 92/49 – Prosto določanje premijskih stopenj – Sistem bonus-malus, ki ne vodi do tega, da bi država neposredno določala premijske stopnje – Dopustnost

(Direktiva Sveta 92/49)

Summary

Sistem bonus-malus – ki velja za pogodbe avtomobilskega zavarovanja, ki ima gotovo učinke na gibanje premij, vendar pa ne vodi do tega, da bi država neposredno določala premijske stopnje, saj zavarovalnice ostanejo proste pri določanju višine osnovnih premij – se ne more izenačiti s sistemom predhodne odobritve, ki nasprotuje načelu prostega določanja premijskih stopenj, določenemu z Direktivo 92/49 o spremembah direktiv 73/239/EGS in 88/357/EGS in o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja.

V tem pogledu se popolna uskladitev premijskih stopenj na področju zavarovanja z izjemo življenjskega zavarovanja, s katero se izključi vsak nacionalni ukrep, ki ima lahko učinke na premijske stopnje, zaradi pomanjkanja ustrezne jasno izražene volje zakonodajalca Skupnosti ne more domnevati.

(Glej točki 23 in 24.)
Keywords

Summary



Keywords

Državne pomoči – Pooblastilo Sveta, da izjemoma odobri pomoč ob upoštevanju izjemnih okoliščin – Pogoji za izvedbo – Predložitev zadeve Svetu s strani zadevne države članice pred sprejetjem odločbe Komisije o nezdružljivosti pomoči s skupnim trgom in sprejetje odločbe v roku treh mesecev – Omejitev – Onemogočanje učinkovanja predhodne odločbe Komisije

(Člen 87 ES, 88 ES in 89 ES)

Summary

Pogodba ES s tem, da v členu 88 ES predvideva, da Komisija stalno preučuje in preverja pomoči, določa, da ugotovitev nezdružljivosti pomoči s skupnim trgom temelji, pod nadzorom Sodišča prve stopnje in Sodišča, na postopku, katerega izvedba spada v pristojnost te institucije. Člena 87 ES in 88 ES ji tako dajeta glavno vlogo za ugotovitev morebitne nezdružljivosti pomoči.

Kot izhaja iz določb člena 88(2), tretji pododstavek, ES, se ta določba nanaša na izjemen in poseben primer. Dejansko lahko Svet „na zahtevo države članice“ s soglasjem odloči, da se dodeljena pomoč ali pomoč, ki naj bi jo dodelila ta država članica, šteje za združljivo s skupnim trgom „z odstopanjem od določb člena 87 ali uredb iz člena 89“, če „izjemne okoliščine“ utemeljujejo tako odločitev.

Pooblastilo Sveta iz člena 88(2), tretji pododstavek, ES je očitna izjema, zato je treba upoštevati, da pojasnila iz člena 88(2), tretji in četrti pododstavek, na podlagi katerih po eni strani predložitev zadeve Svetu s strani države članice začasno prekine preiskavo na Komisiji za obdobje treh mesecev in po drugi strani odloči Komisija, če Svet v tem roku ne sprejme odločbe, kažejo, da po preteku navedenega roka Svet ni več pristojen za sprejem odločbe na podlagi navedenega tretjega pododstavka glede zadevne pomoči. Tako se izogne sprejemanju odločb z izrekom, ki bi se lahko izkazal za protislovnega.

Posledično, če na Svet ni bil naslovljen noben predlog zadevne države članice na podlagi člena 88(2), tretji pododstavek, ES, preden Komisija razglasi zadevno pomoč za nezdružljivo s skupnim trgom in konča postopek iz prvega pododstavka iste določbe, Svetu ni več dovoljeno izvajati izjemnega pooblastila, ki mu ga podeljuje navedeni tretji pododstavek za razglasitev združljivosti take pomoči s skupnim trgom.

Svet ne more več onemogočiti učinkovanja take odločbe s tem, da na podlagi te določbe razglasi za združljivo s skupnim trgom pomoč prejemnikom nezakonite pomoči, ki jo je Komisija razglasila za nezdružljivo, za kompenzacijo na podlagi te odločbe dolgovanih vračil.

(Glej točke od 29 do 33, 45.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaje – Prometni davek – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Davčna osnova – Dobava blaga in opravljanje storitev – Subvencije, ki so neposredno povezane s ceno – Pojem – Pomoči, dodeljene sektorju posušene krme – Izključitev – Nacionalna ureditev, ki ne odmerja davka na dodano vrednost na zneske navedenih pomoči – Dopustnost

(Direktiva Sveta 77/388, člen 11(A)(1)(a))

Summary

Ker določa, da se v davčno osnovo vštevajo tudi subvencije, plačane davčnim zavezancem, ki so neposredno povezane s ceno zadevne operacije, naj bi bila predmet davka na dodano vrednost v skladu s členom 11(A)(1)(a) Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih celotna vrednost blaga oziroma opravljenih storitev. Država članica, ki ne obračunava davka na zneske pomoči, izplačane na podlagi Uredbe št. 603/95 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo, ne krši obveznosti, ki jih ima na podlagi te določbe.

Pravzaprav izraz „subvencije, ki so neposredno povezane s ceno“ zajema izključno pomoči, ki pomenijo celotne ali delne protidajatve za dobavo blaga oziroma opravljeno storitev, ki jih tretji plača prodajalcu ali izvajalcu.

Sicer pa pogoji za obdavčenje navedenih pomoči s tem davkom niso izpolnjeni, če predelovalno podjetje po sušenju proda krmo, ki jo kupi od pridelovalcev zelene krme, saj v tem primeru pomoč ni posebej izplačana v korist predelovalnega podjetja, zato da bi to kupcu dobavilo posušeno krmo po ceni, ki je nižja od cenovnega tečaja na svetovnem trgu. Prav tako ti pogoji niso izpolnjeni v primeru posebne pogodbe za predelavo krme, ki jo skleneta tako podjetje in pridelovalec zelene krme, saj se pomoč, ki jo prejme predelovalno podjetje, ne izplača v njegovo korist in ker ima navedeno podjetje le vlogo posrednika med dajalcem pomoči in pridelovalcem krme.

(Glej točke 27, 28, 32, 33, 37, 39, 43 in 46.)
SL Uradni list Evropske unije C 22/33

Sklep Splošnega sodišča z dne 1. decembra 2016 – STC/Komisija

(Zadeva T-355/14) (1)

((Javna naročila gradenj - Postopek javnega razpisa - Izgradnja trigeneracijske centrale s plinsko turbino in s tem povezano vzdrževanje - Zavrnitev ponudbe ponudnika - Umik izpodbijanega akta - Ustavitev postopka))

(2017/C 022/44)

Jezik postopka: italijanščina

Stranke

Tožeča stranka: STC SpA (Forlì, Italija) (zastopnika: A. Marelli in G. Delucca, odvetnika)

Tožena stranka: Evropska komisija (zastopniki: sprva L. Di Paolo, F. Moro in L. Cappelletti, nato L. Di Paolo in F. Moro, agenti)

Intervenientka v podporo tožene stranke: CPL Concordia Soc. coop. (Concordia Sulla Secchia, Italija) (zastopnik: A. Penta, odvetnik)

Predmet

Na eni strani, predlog na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti, prvič, sklepa Komisije z dne 3. aprila 2014, s katerim je ta zavrnila ponudbo, ki jo je tožeča stranka predložila v okviru javnega razpisa JRC IPR 2013 C040031 OC za izgradnjo trigeneracijske centrale s plinsko turbino in njeno vzdrževanje v Ispri (Italija) v njenem Skupnem raziskovalnem središču (JRC) (UL 2013/S 137237146), drugič, odločbe, s katero je Komisija naročilo oddala družbi CPL Concordia, ter katerega koli drugega s to odločbo povezanega predhodnega ali poznejšega akta, vključno z morebitno odločbo o odobritvi pogodbe in, po potrebi, same pogodbe, tretjič, dopisa Komisije z dne 15. aprila 2014, s katerim je bila zavrnjena prošnja tožeče stranke za dostop do dokumentov javnega razpisa, in na drugi strani, predlog, primarno, da se Komisiji naloži, da razveljavi oddajo naročila in da navedeno naročilo odda tožeči stranki, ter podredno, če škode ni mogoče popraviti, naj se Komisiji naloži, da tožeči stranki plača odškodnino za škodo, ki jo je utrpela.

Izrek

1. Postopek s to tožbo se ustavi.

2. Predloge družbe CPL Concordia Soc. coop. se zavrže kot očitno nedopustne.

3. Vsaka stranka nosi svoje stroške, ki se nanašajo na ta postopek in na postopek za izdajo začasne odredbe.

(1) UL C 223, 14.7.2014.
SL Uradni list Evropske unije C 38/53

Sklep Splošnega sodišča z dne 30. novembra 2015 – Gmina Miasto Gdynia in Port Lotniczy Gdynia Kosakowo/Komisija

(Zadeva T-215/14) (1)

((Tožba za razglasitev ničnosti - Nadomestitev izpodbijanega akta med postopkom - Prilagoditev predlogov - Vzporedna tožba zoper nov sklep - Ustavitev postopka))

(2016/C 038/69)

Jezik postopka: poljščina

Stranke

Tožeči stranki: Gmina Miasto Gdynia (Gdynia, Poljska) (zastopnika: T. Koncewicz in K. Gruszecka-Spychała, odvetnika), in Port Lotniczy Gdynia Kosakowo sp. z o.o. (Gdynia) (zastopniki: sprva T. Koncewicz in K. Gruszecka-Spychała, nato P. Rosiak, odvetniki)

Tožena stranka: Evropska komisija (zastopniki: D. Grespan, S. Noë in A. Stobiecka-Kuik, agenti)

Intervenientka v podporo tožečih strank: Republika Poljska (zastopnik: B. Majczyna, agent)

Predmet

Najprej, predlog za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 11. februarja 2014 o ukrepu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN in ex 12/N) – Poljska – Vzpostavitev letališča Gdynia-Kosakowo (2014/883/EU) (UL L 357, str. 51), nato pa še predlog za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije (EU) 2015/1586 z dne 26. februarja 2015 o ukrepu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN in ex 12/N) – Poljska – Vzpostavitev letališča Gdynia-Kosakowo (UL L 250, str. 165), s katerim je bil nadomeščen Sklep 2014/883.

Izrek

1. Postopek s tožbo se ustavi.

2. Evropska komisija nosi svoje stroške in stroške, ki sta jih priglasila Gmina Miasto Gdynia in Port Lotniczy Gdynia Kosakowo sp. Z o.o, kar zadeva glavni postopek.

3. Gmina Miasto Gdynia in Port Lotniczy Gdynia Kosakowo nosita svoje stroške in stroške, ki jih je priglasila Komisija, kar zadeva postopek za izdajo začasne odredbe.

4. Republika Poljska nosi svoje stroške.

(1) UL C 175, 10.6.2014.