ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27

Natančneje, EUIPO glede primerjave CCCMC in proizvodov „barve, firneži, laki; sredstva za zaščito proti rji in sredstva za konzerviranje lesa; barvilna sredstva; jedkala“ navaja, da čeprav je prvi proizvod, ker je surovina, lahko sestavina drugih, ki so končni proizvodi, povezava med temi proizvodi ni dovolj tesna, da bi jih lahko šteli za podobne. EUIPO izpodbija trditve tožeče stranke, da CCCMC ni surovina in da se proizvodi, zajeti z izpodbijano znamko, ne tržijo vedno kot končni proizvodi. Trdi, da zadevnih proizvodov zaradi njihove različne narave ni mogoče šteti niti za zamenljive niti za konkurenčne. Dodaja, da se razlikujejo tudi glede na njihov namen, ker se en proizvod običajno uporablja v proizvodnji drugih proizvodov, medtem ko slednje običajno kupijo končni potrošniki za uporabo pri dekoraciji. EUIPO trdi, da so v skladu s sodno prakso obdelane surovine bistveno drugačne od končnih proizvodov, ki vsebujejo ali so opremljeni s temi surovinami, glede na njihovo naravo, cilj in namen, in da proizvodov, ki so v takem razmerju, ni mogoče šteti za komplementarne. Dodaja, da tožeča stranka ni dokazala, da obstajajo družbe, ki proizvajajo surovine, kot je proizvod, zajet s prejšnjo znamko, in tržijo končne proizvode, kot so ti, zajeti z izpodbijano znamko. EUIPO izpodbija trditev tožeče stranke, da se kupci CCCMC in kupci proizvodov, zajetih s prijavljeno znamko, prekrivajo, in trdi, da potencialni kupci iz industrijskega sektorja vsekakor zaznavajo razliko med zadevnimi proizvodi.
85

Enkratni popravek v znesku 1.860.259,60 EUR, ki ga je Komisija v izpodbijanem sklepu uporabila zaradi neupravičene določitve in dodelitve posebnih pravic do plačila, ni bil predmet predhodnega spravnega postopka in zato v zbirnem poročilu ni bilo posredovano nikakršno pojasnilo v zvezi s tem. Komisija je pomanjkljivost, ki jo očita Italijanski republiki, pojasnila v dopisih z dne 22. decembra 2010 in 13. decembra 2012 (glej točki 12 in 14 zgoraj). Ta pomanjkljivost se na eni strani nanaša na dodelitev posebnih pravic poleg pravic za ovce, govedi in površine, na drugi pa na razdelitev posebnih pravic, ki izhajajo iz sektorja oljčnega olja za leta zahtevkov od 2006 do 2009. V teh dopisih Komisija italijanskim organom očita, da so slabo upravljali te primere kopičenja pravic do pomoči. Primere, ki so vključeni v ta očitek, je v dopisih opisala tako: — če je kmet s posebnimi pravicami, dodeljenimi na podlagi referenčnega obdobja, od drugega kmeta (s prenosom ali z dedovanjem) pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila prejel hektare in ustrezne zneske, italijanski organi vrednosti teh posebnih pravic niso razdelili med običajne pravice (do 5000 EUR); — če je kmet z običajnimi pravicami, dodeljenimi na podlagi referenčnega obdobja, od drugega kmeta (s prenosom ali z dedovanjem) pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila prejel zneske za premije za govedo brez ustreznih hektarov, italijanski organi vrednosti prejetih posebnih pravic niso prišteli njihovim običajnim pravicam (do 5000 EUR).
Dalje, glede izdelave in predvajanja televizijskih oglasov je tožeča stranka med drugim predložila dopis oglaševalske agencije, v katerem je v obliki razpredelnice navedeno število predvajanj televizijskih spotov, s katerimi so bili med letoma 2005 in 2009 oglaševani proizvodi prejšnje znamke, in s tem povezani stroški. Iz te razpredelnice je razvidno, da je bilo število predvajanj zadevnih televizijskih spotov med 668 in 934 letno, pri čemer so s tem povezani stroški znašali med 358.700 EUR in 476.300 EUR letno. Čeprav so te številke upoštevne, na njihovi podlagi ni mogoče ugotoviti, da prejšnjo znamko pozna vsaj velik del zadevne javnosti. Vsekakor so te številke indic. Vendar same po sebi ne zadoščajo za dokaz pridobitve nadpovprečnega razlikovalnega učinka, saj med drugim niso podprte z elementi, ki dokazujejo, da so zadevni televizijski spoti vplivali na javnost, ki ji je namenjena prejšnja znamka (glej v tem smislu sodbo z dne 14. septembra 2009, Lange Uhren/UUNT (Geometrična polja na številčnici ročne ure), T‑152/07, EU:T:2009:324, točka 145 in navedena sodna praksa)
V zvezi s tem je treba navesti, da člen 8(4) Uredbe št. 207/2009 zajema neregistrirane znamke in vsak „drug znak“, ki se uporablja v gospodarskem prometu. V tem okviru, in če ne obstaja nasprotni znak, funkcija uporabe zadevnega znaka glede na naravo tega znaka ni le to, da upoštevna javnost določi trgovski izvor zadevnega znaka, ampak med drugim tudi to, da se določi geografski izvor proizvodov in njihovih bistvenih lastnosti (glej v tem smislu zgoraj v točki 27 navedeno sodbo Anheuser-Busch/Budějovický Budvar, EU:C:2011:189, točka 147) ali se določijo značilnosti, na katerih temelji njihov ugled, kar sicer navaja UUNT v svojih vlogah. Zadevni znak je mogoče zaradi njegove narave torej opredeliti kot razlikovalni element, ker služi opredelitvi proizvodov in storitev podjetja glede na proizvode in storitve drugega podjetja, vendar zlasti tudi ker je namenjen opredelitvi nekaterih proizvodov ali storitev glede na druge podobne proizvode in storitve. Pristop odbora za pritožbe tako izključuje pravico iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009 za znake, ki jih uporablja več gospodarskih subjektov ali ki se uporabljajo skupaj z znamkami, čeprav ta določba take izjeme ne določa. Tako je na primer pri geografskih označbah, ki niso registrirane v Uniji in za katere veljajo določbe iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009. Tako je tudi v primeru znakov, ki so, čeprav niso registrirani, lahko zaščiteni na podlagi tožbe zoper zavajajoče označevanje. Odbor za pritožbe pa je sicer sam navedel, da se tožba zoper zavajajoče označevanje nanaša na znake, na podlagi katerih je mogoče razlikovati eno kategorijo proizvodov od „drugih podobnih proizvodov“ (točka 19 izpodbijane odločbe). Opozoriti je treba tudi, da tako imenovana široka oblika zavajajočega označevanja, ki jo priznavajo sodišča Združenega kraljestva, več gospodarskim subjektom omogoča, da imajo pravice iz znaka, ki je na trgu pridobil določen ugled.
2.

Omejevalni sporazumi – Škodovanje konkurenci – Merila presoje –Opredelitev podjetja kot potencialnega konkurenta – Merila – Bistveni element – Sposobnost podjetja, da vstopi na upoštevni trg – Proizvajalec generičnih zdravil – Ovire, povezane s patenti proizvajalca originalnih zdravil in s tehničnimi, pravnimi ali finančnimi težavami proizvajalca generičnih zdravil – Dejanske in konkretne možnosti za premostitev teh težav in vstop na upoštevni trg (člen 101(1) PDEU) (Glej točke od 87 do 133.)
(Glej točke od 43 do 47, 111 in 112.)

Sodišče Unije mora v zvezi s sklepi o ohranitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z neko osebo ali subjektom predvsem preveriti, prvič, ali je izpolnjena obveznost obrazložitve iz člena 296 PDEU in ali so torej navedeni razlogi dovolj natančni in konkretni ter, drugič, ali so ti razlogi podkrepljeni.

V tem kontekstu lahko zadevna oseba ali subjekt v okviru tožbe, vložene zoper njegovo ohranitev na seznamu o zamrznitvi sredstev, izpodbija vse elemente, na katere se Svet opre, da bi dokazal, da tveganje njene vpletenosti v teroristične dejavnosti še vedno obstaja, ne glede na to, ali so bili ti elementi pridobljeni iz nacionalne odločbe, ki jo je sprejel pristojni organi, ali iz drugih virov. Svet mora v primeru izpodbijanja dokazati utemeljenost navedenih dejstev, sodišče Unije pa mora preveriti njihovo vsebinsko pravilnost. V zvezi s tem se Svet ne more omejiti na ponovitev razlogov iz odločbe pristojnega organa, ne da bi sam preveril utemeljenost.

(Glej točke 49, 50, 75, 104, 105 in 109.)
8.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov –Zahteva za dostop do informacij o okolju ali informacij, ki se nanašajo na emisije v okolju – Uporaba Uredbe št. 1367/2006 kot lex specialis glede na Uredbo št. 1049/2001 (Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4, in št. 1367/2006, člena 3 in 6) (Glej točki 91 in 92.)
Izdelava slike trdega diska računalnikov podjetja, ki je predmet pregleda na podlagi člena 20(4) Uredbe št. 1/2003 ter izdelava kopije vseh elektronskih dopisov, ki so na teh računalnikih, spadata med pooblastila Komisije iz člena 20(2)(b) in (c) iste uredbe, ker se umeščata v okviru uporabe zakonite tehnologije za digitalno preiskovanje s strani Komisije, katere cilj je iskanje upoštevnih informacij za preiskavo na trdem disku računalnika s pomočjo posebnega programa.

V zvezi s tem člen 20(1) Uredbe št. 1/2003 določa, da lahko Komisija za izpolnjevanje dolžnosti, ki jih nalaga ta uredba, izvaja vse potrebne preglede podjetij in podjetniških združenj. Kar zadeva pooblastila, ki jih ima Komisija za izvajanje pregleda, člen 20(2) Uredbe št. 1/2003 med drugim določa, da so uradniki in druge spremljevalne osebe, ki jih je Komisija pooblastila za izvajanje pregleda, pooblaščeni, da pregledajo poslovne knjige in drugo poslovno dokumentacijo ne glede na obliko in da odvzamejo in pridobijo, ne glede na obliko, kopije ali izvlečke teh poslovnih knjig ali dokumentacije.

Ker se kopija podatkov, shranjenih na nosilcu digitalnih podatkov podjetja, v zvezi s katerim poteka pregled, izdela pri pregledu, da se v prostorih Komisije omogoči iskanje dokumentov, ki so upoštevni za preiskavo, izdelava take kopije spada med pooblastila, ki jih Komisiji daje člen 20(2)(b) in (c) Uredbe št. 1/2003

Člen 20(2)(b) Uredbe št. 1/2003 namreč ne določa, da se poslovne knjige in dokumenti podjetij, v zvezi s katerimi poteka pregled, preverjajo le v njihovih prostorih, če navedenega pregleda ni bilo mogoče dokončati v prvotno predvidenem času. Navedeni člen Komisijo zavezuje samo, da med pregledom dokumentov v svojih prostorih spoštuje enaka jamstva glede preiskovanih podjetij, kakršna mora spoštovati med pregledom na kraju samem.

(Glej točke 50, 51, 53, 56 in 60.)
1.

Omejevalni sporazumi – Prepoved – Kršitve – Sporazumi in usklajena ravnanja, ki pomenijo enotno kršitev – Pripis odgovornosti za celotno kršitev enemu podjetju – Pogoji – Kršitvene prakse in ravnanja, ki se umeščajo v celovit načrt – Presoja (člen 101(1) PDEU) (Glej točke od 47 do 50, 84 in od 94 do 96.)
2.

Družbi JingAo Solar Co. Ltd in ostalim tožečim strankam, katerih imena so navedena v prilogi, se poleg lastnih stroškov naloži plačilo stroškov Sveta Evropske unije.
3.

Skupna zunanja in varnostna politika — Omejevalni ukrepi proti Siriji — Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov — Ničnostna tožba osebe, ki ima koristi od politike sirskega režima in proti kateri je bil sprejet sklep o zamrznitvi sredstev — Razdelitev dokaznega bremena — Odločba, ki temelji na sklopu indicev — Dopustnost — Pogoji (Sklep Sveta 2013/255/SZVP; Uredba Sveta št. 36/2012) (Glej točko 42.)
1.

Znamka Evropske unije — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Relativni razlogi za ničnost — Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b) in 2(a)(ii) in 53(1)(a)) (Glej točke od 17 do 19 in 37.)
2.

Skupna trgovinska politika — Zaščita pred dampingom — Stopnja dampinga — Določitev normalne vrednosti — Uporaba konstruirane vrednosti — Izračun proizvodnih stroškov na podlagi računovodskih evidenc — Odstopanje — Stroški v zvezi s proizvodnjo in prodajo proizvoda v preiskavi, ki v teh evidencah niso bili ustrezno upoštevani — Dokazno breme institucij — Sodni nadzor — Obseg (uredbi Sveta št. 1972/2002, uvodna izjava 4, in št. 1225/2009, člen 2(3), drugi pododstavek, in (5), prvi in drugi pododstavek) (Glej točke od 40 do 44 in od 48 do 71.)
6.

Skupna zunanja in varnostna politika — Omejevalni ukrepi proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji — Zamrznitev sredstev oseb, vpletenih v protipravno prilaščanje državnih sredstev, ter z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov — Omejitev lastninske pravice in pravice do svobodnega opravljanja gospodarske dejavnosti — Kršitev načela sorazmernosti — Neobstoj (člen 21(2)(b) in (d), PEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, členi 16, 17(1) in 52(1); sklepa Sveta 2011/72/SZVP in 2014/49/SZVP) (Glej točke od 167 do 173, 178, 179, 188, 189, 192 in 193.)
1.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke brez razlikovalnega učinka — Pojem — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 14 do 16 in 51.)
3.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedni znamki Neofon in FON (Uredba Sveta št.o207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 25, 26, 45, 46, 50, 51, 62 in 66.)
Tridimenzionalna znamka, sestavljena iz oblike steklenice s konturo brez žlebov, ki ima osrednji del rahlo ukrivljen in zgornji del sestavljen iz lijaka, ki je v vratu rahlo izbočen, ter katere registracija se zahteva za „navadne kovine in njihove zlitine; kovinski gradbeni materiali; ključavničarski izdelki in drobni kovinski predmeti; kovinski proizvodi, ki jih ne obsegajo drugi razredi; steklenice iz kovine“ iz razreda 6 Nicejskega aranžmaja, za „priprave ter posode za gospodinjstvo ali kuhinjo; surovo ali delno obdelano steklo (razen stekla za gradbeništvo); steklenina, porcelan in fajansa, ki jih ne obsegajo drugi razredi; steklenice in plastenke“ iz razreda 21 Nicejskega aranžmaja in za „pivo; mineralne vode in sodavice ter druge brezalkoholne pijače; sadne pijače in sadni sokovi; sirupi in drugi pripravki za proizvodnjo pijač“ iz razreda 32 Nicejskega aranžmaja, nima razlikovalnega učinka v smislu člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti. Za prijavljeno znamko je namreč značilna njena oblika in njena embalaža z ukrivljeno silhueto. Vendar sta ta oblika in embalaža le skupek elementov, iz katerih je sestavljena prijavljena znamka, in sicer steklenica, ki je podobna večini steklenic na trgu. Taka oblika in embalaža se namreč lahko pogosto uporabljata v trgovini s proizvodi, na katere se nanaša zahteva za registracijo. Iz tega sledi, da tudi način sestave elementov pri tej sestavljeni znamki slednji ne zagotavlja razlikovalnega učinka. Prijavljena znamka je torej le ena od oblik in načinov ustekleničenja zadevnih proizvodov, na podlagi katerih povprečni potrošnik ne more razlikovati zadevnih proizvodov od proizvodov preostalih podjetij.

(Glej točke 46, 47, 50 in 51.)
Sodba Splošnega sodišča (peti senat) z dne 5. februarja 2016 –

Airpressure Bodyforming/UUNT (Slim legs by airpressure bodyforming)

(Zadeva T‑842/14)

„Znamka Skupnosti — Prijava besedne znamke Skupnosti Slim legs by airpressure bodyforming — Zavrnitev registracije s strani preizkuševalca — Absolutni razlogi za zavrnitev — Opisnost — Neobstoj razlikovalnega učinka — Člen 7(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve — Cilj — Zahteva po razpoložljivosti (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točko 14.)

2. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve — Pojem — Znamka, sestavljena iz besede ali neologizma, ki sta ustvarjena s kombinacijo elementov (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 15 do 18, 37.)

3. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve — Besedna znamka Marque verbale Slim legs by airpressure bodyforming (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke 23, 35, 40, 48, 49.)

Predmet

Tožba zoper odločbo petega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 29. oktobra 2014 (zadeva R 1570/2014‑5) v zvezi z zahtevo za registracijo besednega znaka Slim legs by airpressure bodyforming kot znamke Skupnosti.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
Iz besedila člena 76(2) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti izhaja, da je po splošnem pravilu ter če ni nasprotne določbe, predložitev dejstev in dokazov strank mogoča tudi po izteku rokov, ki za tako predložitev veljajo na podlagi določb navedene uredbe, in da tako Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) nič ne prepoveduje, da upošteva dejstva in dokaze, ki so prepozno navedeni ali predloženi, torej po roku, ki ga je določil oddelek za izbris in morebiti prvič pred odborom za pritožbe.

Navedeni člen 76(2) s tem, da pojasnjuje, da se Urad „lahko“ odloči, da ne bo upošteval prepozno navedenih ali predloženih dejstev ali dokazov, Uradu daje široko diskrecijsko pravico, pri čemer mora v zvezi s tem obrazložiti svojo odločitev glede tega, ali jih bo upošteval.

Glede izvajanja te diskrecijske pravice Urada za namene morebitnega upoštevanja prepozno predloženih dokazov je lahko tako upoštevanje s strani Urada, kadar odloča v okviru postopka za ugotovitev ničnosti, zlasti upravičeno takrat, kadar meni, da po eni strani prepozno predloženi dokazi lahko zelo vplivajo na izid pri njemu vložene zahteve za ugotovitev ničnosti, in po drugi, kadar faza postopka, v kateri je prišlo do te prepozne predložitve, in njegove okoliščine ne nasprotujejo upoštevanju teh dejstev in dokazov.

(Glej točke od 28 do 30.)
6.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativni znamki REAL HAND COOKED in real QUALITY (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 63 do 66, od 72 do 77, od 80 do 83 in 87.)
2.

Znamka Skupnosti — Pripombe tretjih oseb in ugovor — Preizkus ugovora — Dokaz o uporabi prejšnje znamke — Zahteva, ki jo vložnik prijave izrecno in pravočasno uveljavlja — Možnost vložitve vloge prvič pri odboru za pritožbe — Izključitev (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3); Uredba Sveta št. 2868/95, člen 1, pravili 22(1) in 20(2)) (Glej točke od 22 do 24.)
3.

Skupna zunanja in varnostna politika — Omejevalni ukrepi proti Iranu — Zamrznitev sredstev oseb, subjektov ali organov ki sodelujejo pri širjenju jedrskega orožja ali to širjenje podpirajo — Podpora dejavnostim Irana, ki so nevarne z vidika širjenja jedrskega orožja — Pojem — Prodaja bistvene opreme in tehnologije, namenjene industriji zemeljskega plina in naftni industriji — Vključitev (Sklep Sveta 2010/413/SZVP, člen 20(1)(b); Uredba Sveta št. 267/2012, členi 8, 23(2)(a) in 49) (Glej točki 59 in 60.)
3.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Podobnost med zadevnima znamkama — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 26 do 28 in 35.)
5.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke brez razlikovalnega učinka — Znamke, sestavljene iz oglaševalskih sloganov — Besedna znamka CHOICE (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke 20, 21 in od 27 do 32.)
1.

Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 16. januarja 2014 (zadeva R 838/2013‑1) se razveljavi v delu, v katerem je z njo zavrnjena registracija prijavljene znamke za „konzervirano, zmrznjeno, suho in kuhano sadje in zelenjavo; mlečne proizvode“.
7.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Ločen preizkus razlogov za zavrnitev glede vsakega proizvoda ali storitve, na katerega se nanaša zahteva za registracijo — Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije — Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1) in 75, prvi stavek) (Glej točke od 65 do 68.)
Iz člena 116(1) Poslovnika Sodišča za uslužbence izhaja, da če to meni, da ima na voljo dovolj elementov za izrek zamudne sodbe, ker ni nobenega dvoma o dopustnosti tožbe in so bile formalnosti pravilno izpolnjene, preveri utemeljenost predlogov tožeče stranke in izreče sodbo, ni pa nujno, da zadevnim predlogom ugodi.

To, da je prvostopenjsko sodišče napačno uporabilo pravo, ne more povzročiti neveljavnosti sodbe, ki jo je izreklo to sodišče, če je izrek te sodbe utemeljen z drugimi pravnimi razlogi. V okviru take nadomestitve obrazložitve lahko pritožbeno sodišče upošteva dejstva, kot jih je ugotovilo prvostopenjsko sodišče.

(Glej točko 33.)

Sodišče: sodbi z dne 10. decembra 2002, Komisija/Camar in Tico, C-312/00 P, Recueil, EU:C:2002:736, točka 57 in navedena sodna praksa, in z dne 30. septembra 2003, Biret International/Svet, C-93/02 P, Recueil, EU:C:2003:517, točke od 60 do 66 ter navedena sodna praksa;

Splošno sodišče: sodba z dne 12. julija 2011, Komisija/Q, T-80/09 P, ZOdl., EU:T:2011:347, točka 98.
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke –Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 15 do 17 in 39.)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 19 do 21.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedna znamka AERONAUTICA – Besedni znamki NAUTICA in NAUTICA BLUE (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 25 do 36 in 47.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Majhen razlikovalni učinek prejšnje znamke – Vpliv (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točko 44.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora UUNT za pritožbe z dne 10. januarja 2014 (zadeva R 96/2013‑4) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbo Nautica Apparel, Inc. in družbo Cristiano di Thiene SpA.

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Družbi Cristiano di Thiene SpA se naloži plačilo stroškov.
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedna znamka TPG POST in besedni znamki POST in Deutsche Post (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 30, 33, 34, 57, 73, 74.)