1
2
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
ECLI:EU:C:2014 :33 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNE PR AVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 23. januarja 2014  
Jezik izvirnika: angleščina.Zadeva C-1 8 4 / 1 1
E v ropska komisija
proti
Kraljevini Španiji
„Odločbe Komisije o ugotovitvi nezdružljivosti državne pomoči s skupnim trgom — Ukrepi, potrebni 
za uskladitev z odločbami — Sodba Sodišča, s katero je bilo ugotovljeno, da dr žava članica ni izpolnila 
svojih obveznosti — Nepravočasna izvršitev sodbe — Denarna kazen“
1. Komisija je leta 2001 s prejela šest odločb, s katerimi je ugotovila, da s o nekateri da včni ukrepi 
v Comunidad Au tónoma del País Vasco (Baskovska a vtonomna skupnost, v nadaljevanju: Baskija) 
državna pomoč, ki n i združljiva s skupnim trgom, in od Kraljevine Španije zahtevala, naj izterja 
navedeno p omoč. Komisija je leta 2006 d osegla sodbo Sodišča, da Š panija ni izpolnila obveznosti po 
navedenih odločbah. Z daj predlaga ugotovitev, da Š panija ni pravočasno i zvršila zadnjenavedene 
sodbe, in naložitev ka zni v pavšalnem z nesku z a obdobje neizvrševanja sodbe.
2. Španija trdi, da j e Komisija previsoko o cenila zneske, ki b i jih bilo treba izterjati, in da b i vsakršna 
naložena kazen vsekakor morala biti nižja od te, ki j o predlaga Komisija.
Ozadje
Pomoč in odločbe iz leta 2001
3. Med letoma 1994 in 1997 s o tri province v Baskiji – Álava, Vizcaya in Guipúzcoa 
Zaradi d oslednosti uporabljam španski zapis, ki s e je uporabljal na predhodnih stopnjah postopka, čeprav se baskovski zapis razlikuje in zdaj 
upošteva v uradnem š panskem z apisu. – uvedle dve vrsti 
davčnih ukrepov, ki s o veljali do leta 1999 ali leta 2000 : davčni dobropis za podjetja v višini 45 % zneska 
za investicije in degresivno š tiriletno z nižanje davčne osnove za no va podjetja, pri čemer so za obe vrsti 
veljali določeni pogoji.
3 4
5
6
7
8
9
3—
4—
5—
6—
7—
8—
9—
2 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
4. Ukrepi niso bili priglašeni Komisiji. Ko je izvedela zanje, se je odločila začeti postopek na podlagi 
člena 88(2) ES. 
Glej UL 1999 , C 351, str. 29, UL 2000 , C 55, str. 2, in UL 2000 , C 71, str. 8. 11. julija 2001 j e sprejela šest odločb. 
Odločba 2002 /820/ES z dne 11. julija 2001 o shemi državnih pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist podjetij province Álava v obliki 
45-odstotnega da včnega dobropisa za investicije (UL 2002 , L 296, str. 1); Odločba 2002 /892/ES z dne 11. julija 2001 o shemi državnih 
pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist nekaterih no voustanovljenih podjetij v provinci Álava (UL 2002 , L 314, str. 1); Odločba 2003 /27/ES 
z dne 11. julija 2001 o shemi državnih pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist podjetij province Vizcaya v obliki 45 -odstotnega da včnega 
dobropisa za investicije (UL 2003 , L 17, str. 1); Odločba 2002 /806/ES z dne 11. julija 2001 o shemi državnih pomoči, ki j o je Španija izvajala 
v korist nekaterih no voustanovljenih podjetij v provinci Vizcaya (UL 2002 , L 279, str. 35); Odločba 2002 /894/ES z dne 11. julija 2001 o shemi 
državnih pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist podjetij province Guipúzcoa v obliki 45 -odstotnega da včnega dobropisa za investicije (UL 
2002 , L 314, str. 26) in O dločba 2002 /540/ES z dne 11. julija 2001 o shemi državnih pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist nekaterih 
novoustanovljenih podjetij v provinci Guipúzcoa (UL 2002 , L 174, str. 31) (v nadaljevanju: odločbe iz leta 2001 ).5. Komisija je v vsakem p rimeru ugotovila, da u krep p omeni shemo pomoči. Čeprav ni bila seznanjena 
s podrobnostmi o dejanskih upravičencih, je zadostovalo, da s o lahko p otencialni prejemniki izkoristili 
pomoč, ki n i bila v skladu z veljavnimi dir ektivami, smernicami in okviri. 
Odločba 2002 /820, točka 76; odločbe 2002 /892, 2002 /806 in 2002 /540, točka 78; odločbi 2003 /27 in 2002 /894, točka 83. Komisija je, preden je 
presodila, da s o se sheme i zvajale nezakonito in da s o nezdružljive s skupnim trgom, poudarila, da 
odločbe „ne vp livajo na to, ali se lahko p osamezna pomoč na podlagi svojih značilnosti v celoti ali 
delno š teje za združljivo s skupnim trgom b odisi v poznejši odločbi Komisije bodisi na podlagi 
predpisov o izjemah“. 
Odločba 2002 /820, točka 98; odločbe 2002 /892, 2002 /806 in 2002 /540, točka 90; Odločba 2003 /27, točka 105; Odločba 2002 /894, točka 107. V nobeni odločbi torej posamezna pomoč ni bila opredeljena ko t nezdružljiva 
s skupnim trgom, prav tako p a v nobeni ni bila izključena m ožnost, da b i lahko b il del pomoči 
združljiv. Vendar j e bilo ugotovljeno, da s o vse sheme pomoči nezdružljive.
Ocene združljivosti
– Sheme 45 -odstotnega da včnega dobropisa
6. Ocene so v vseh treh odločbah skoraj enake. 
Odločba 2002 /820, točke o d 76 d o 94; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, točke o d 83 d o 100. Pomoč je bilo mogoče šteti za pomoč za investicije 
v smislu Smernic o državni regionalni pomoči iz leta 1998 , 
UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 226, kakor so bile spremenjene v UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, 
zvezek 1, str. 377 ( v nadaljevanju: smernice iz leta 1998 o regionalni pomoči). če je temeljila na znesku, ki j e bil vložen 
v območje in za katerega je veljala zgornja me ja, izražena v odstotku n avedenega zneska. Vendar j e bil 
BDP n a prebivalca območja previsok, da b i se uporabljalo o dstopanje v zvezi z območji iz 
člena 87(3)(a) ES, v zvezi s členom 87(3)(c) pa se ni upoštevala ustrezna zgornja me ja neto ekvivalenta 
dotacije. Poleg tega bi lahko b ile na podlagi smernic upravičene samo začetne investicije, me dtem ko s o 
se te sheme u porabljale tudi za druge izdatke. Izpolnjevati je bilo treba še druge zahteve. 
Odločba 2002 /820, točka 83; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, točka 89. Pomoč, ki ni 
izpolnjevala ve ljavnih me ril, je bilo treba šteti za pomoč za tekoče poslovanje, in ne za pomoč za 
investicije. Ve ndar m ora p omoč za tekoče poslovanje izpolnjevati me rila iz točk od 4.15 d o 4.17 
smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 , kar v tem p rimeru ni veljalo, saj province Baskije niso bile 
najbolj oddaljene regije ali regije z nizko g ostoto prebivalstva. Sheme p omoči torej niso bile v skladu 
s pravili o regionalni pomoči. Poleg tega pomoči za investicije zunaj območja ni bilo mogoče šteti za 
regionalno, možnost odstopanja za pomoč za mala in srednje velika p odjetja (MSP) pa ni bila na voljo, 
ker pomoč ni bila omejena na 7,5 oziroma 15 % bruto ekvivalenta dotacije. Vsekakor so bili nekateri 
sektorji izključeni iz smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 , ne pa tudi iz spornih shem p omoči.
10
11
12
10—
11—
12—
ECLI:EU:C:2014 :33 3SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
– Sheme z nižanja davčne osnove
7. Tudi t ukaj so o cene v vseh treh o dločbah skoraj enake 
Točke o d 78 d o 90 v vsaki odločbi (2002 /540, 2002 /806 in 2002 /892). in p odobne ocenam z a sheme 
45-odstotnega davčnega dobropisa. BDP n a prebivalca je bil previsok, da b i se uporabilo odstopanje od 
člena 87(3)(a) ES. Čeprav bi bila pomoč za regionalni razvoj na podlagi člena 87(3)(c) lahko z družljiva 
s skupnim trgom, se sheme n e smejo šteti za pomoč za investicije ali zaposlovanje, ampak za pomoč za 
tekoče poslovanje. Ve ndar t e sheme – tako ko t sheme 45 -odstotnega da včnega dobropisa in iz istih 
razlogov – niso bile v skladu s pravili o regionalni pomoči. Prav tako p omoči ni bilo mogoče šteti za 
združljivo, kolikor je bila prejemnikom n a voljo na podlagi nekaterih sektorskih pravil, zlasti ker ni 
izpolnjevala pogoja o nespodbujanju no ve p roizvodne zmogljivosti. Nazadnje, ni se bilo m ogoče 
sklicevati na no beno dr ugo odstopanje iz člena 87(2) in (3) ES.
8. Komisija je torej pri obeh vrstah da včne sheme t o presojala ko t celoto, pri tem p a ni upoštevala 
okoliščin, v katerih so se u porabljale, ampak okoliščine, v katerih bi se l ahko u porabljale.
Izreki odločb iz leta 2001
9. V vsaki odločbi je bilo v členu 1 ugotovljeno, da s e je zadevna shema pomoči izvajala nezakonito in 
da je nezdružljiva s skupnim trgom. Člen 2 je določal, da m ora Š panija shemo ukiniti. V skladu 
s členom 3(1) je morala Španija „sprejeti vse potrebne ukrepe, da o d prejemnikov izterja pomoč iz 
člena 1, ki j im je bila nezakonito dodeljena“, in ustaviti vsa izplačila še neizplačane pomoči. Na podlagi 
člena 3(2) je bilo treba pomoč, skupaj z obrestmi, nemudoma izterjati v skladu s takojšnjimi in 
učinkovitimi nacionalnimi postopki.
Postopki za razglasitev ničnosti, pritožbe in postopki za ugotavljanje kršitev
10. Organi baskovskih provinc so pri Sodišču prve stopnje vložili tožbe za razglasitev n ičnosti šestih 
odločb.
11. Ker navedeni postopki n iso imeli odložilnega učinka, je Komisija španske o rgane opozorila na 
njihovo obveznost izterjave p omoči, katere nezakonitost je bila ugotovljena v odločbah iz leta 2001 . 
Komisija je po približno d veh letih neuspešnih pogovorov no vembra 2003 z oper Kraljevino Š panijo 
vložila šest tožb zaradi kr šitev.
12. Sodišče je s sodbo z dne 14. decembra 2006  
Sodba z dne 14. decembra 2006 v združenih zadevah Komisija proti Španiji (od C-485/03 d o C-490/03, ZOdl., str. I-11887 ) (v nadaljevanju: 
sodba iz leta 2006 ). presodilo, da K raljevina Španija s tem, da 
v predvidenem r oku n i sprejela vseh ukrepov, potrebnih za uskladitev s členoma 2 in 3 šestih odločb, 
ni izpolnila obveznosti iz teh odločb. Španija zlasti ni sprejela ukrepov, potrebnih za izterjavo dodeljene 
pomoči. 
Točka 81 sodbe iz leta 2006 . Ve ndar z adevna pomoč v sodbi iz leta 2006 n i bila opredeljena, niti ni bila njena opredelitev 
predmet razprave sodnega postopka.
13. Nadaljnji pogovori me d decembrom 2006 in no vembrom 2010 s o ra zkrili razhajajoča se mnenja 
glede zneskov, ki j ih je bilo treba izterjati. Španija je v navedenem o bdobju izterjala del pomoči. 
Komisija je še me nila, da Š panija ni zagotovila zadostnih informacij. V skladu s členom 228(2) ES je 
11. julija 2007 p oslala uradni opomin, ki m u je 26. junija 2008 s ledilo obrazloženo m nenje, v katerem j e 
zahtevala, naj Španija v dveh me secih, to je do 26. avgusta 2008 , v celoti izvrši sodbo iz leta 2006 .
13
14
15
13—
14—
15—
4 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
14. Sodišče prve stopnje je 9. septembra 2009 z avrnilo zgoraj navedene tožbe za razglasitev n ičnosti. 
V zvezi s shemami 45-odstotnega da včnega dobropisa sodba z dne 9. septembra 2009 v združenih zadevah Diputación F oral de Álava in 
drugi proti Komisiji (od T-227/01 d o T-229/01, T-265/01, T-266/01 in T-270/01, ZOdl., str. II-3029 ); v zvezi s shemami znižanja da včne 
osnove sodba z dne 9. septembra 2009 v združenih zadevah Diputación F oral de Álava in dr ugi proti Komisiji (od T-230/01 d o T-232/01 in 
T-267/01). 
Pritožbe organov baskovskih provinc so bile zavrnjene 28. julija 2011 . 
V zvezi s shemami 45-odstotnega da včnega dobropisa sodba z dne 28. julija 2011 v združenih zadevah Diputación F oral de Vizcaya proti 
Komisiji (od C-471/09 P do C-473/09 P); v zvezi s shemami znižanja da včne osnove s odba z dne 28. julija 2011 v združenih zadevah 
Diputación F oral de Vizcaya proti Komisiji (od C-474/09 P do C-476/09 P).15. Sodišče je v sodbi v zvezi s shemami 45-odstotnega da včnega dobropisa opozorilo, da K omisiji pri 
splošnem i n abstraktnem o dločanju o shemi državne pomoči ni treba analizirati vsakega posameznega 
primera. Država članica mora šele v fazi izterjave p reveriti posamezen položaj vsakega podjetja, zlasti 
ali je dodeljena ugodnost v rokah upravičenca lahko p ovzročila izkrivljanje kon kurence in vp livala na 
trgovino v Skupnosti. 
Zgoraj v opombi 14 n avedena sodba v združenih zadevah od C-471/09 P do C-473/09 P, točke 98, 99 in 102, ki n apotujejo na sodbo z dne 
9. junija 2011 v združenih zadevah Comitato „Venezia vuole vivere“ in dr ugi proti Komisiji (C-71/09 P, C-73/09 P in C-76/09 P, ZOdl., 
str. I-4727 , točke 63, 64, 115 in 130 t er navedena sodna praksa).Predlogi strank
16. Komisija je me dtem 18. aprila 2011 v ložila to tožbo. 30. oktobra 2013 j e spremenila svoje predloge. 
Zdaj v bistvu Sodišču predlaga, naj:
— ugotovi, da K raljevina Španija s tem, da n i izvršila sodbe iz leta 2006 , ni izpolnila svojih obveznosti 
na podlagi odločb iz leta 2001 in člena 260 PD EU;
— Španiji naloži plačilo pavšalnega zneska 64 543 000  EUR ( dnevni znesek 25 817 ,40 EUR, pomnožen 
z 2500 dnevi od ra zglasitve sodbe iz leta 2006 d o 15. oktobra 2013 , ko j e bila pomoč, ki j e bila 
z odločbami iz leta 2001 ra zglašena za nezakonito, v celoti vrnjena) in
— Kraljevini Španiji naloži plačilo stroškov.
Postopek
17. Izjave strank v zvezi z zneski pomoči, ki s o bili odobreni, ki j ih je bilo treba izterjati, ki s o bili 
izterjani in ki j ih je bilo treba še izterjati, so se tudi p o kon čanem p isnem p ostopku z elo ra zhajale. 
Sodišče je zato obema strankama naložilo, naj za vsako s porno p ravno vp rašanje in vsako z adevno 
podjetje pripravita preglednico s podatki, ki s e nanašajo na vsako o d odločb iz leta 2001 . Prav tako ju je 
pozvalo, naj natančno n avedeta strani v vseh dokumentih pri S odišču, na ka tere se sklicujeta 
v utemeljitev s vojih podatkov, in ju opozorilo, da n ejasno o predeljeni dokazi m orda n e bodo 
upoštevani. Njune odgovore je prejelo m arca 2013 ( v nadaljevanju: preglednice iz leta 2013 ). Ker so 
razhajanja in dvoumnosti ostali, so bila postavljena dodatna vp rašanja, na katera sta stranki odgovorili 
pisno, vendar v se negotovosti niso bile razrešene.
18. Stranki sta bili na obravnavi 10. septembra 2013 p ozvani, naj se osredotočita na vp rašanja, ki j ih je 
Kraljevina Španija postavila v dupliki, na katero Komisija ni imela priložnosti v celoti odgovoriti.
19. Komisija je 30. oktobra 2013 S odišče obvestila, da j e prepričana, da j e pomoč, skupaj z obrestmi, 
zdaj v celoti izterjana, pri čemer je bilo zadnje plačilo izvedeno 15. oktobra 2013 .
16
17
16—
17—
ECLI:EU:C:2014 :33 5SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Kratka predstavitev problematike
20. Komisija trdi, da š panski organi niso pravočasno izterjali celotne zadevne pomoči. Trdi, da
(i) so navedeni organi pomoč, ki n i izpolnjevala zahtev iz smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 , 
šteli za združljivo s skupnim trgom (Španija trdi, da s o za pomoč veljale predhodne regionalne 
smernice ali druga sektorska p ravila in da K omisija napačno ra zlaga smernice iz leta 1998 );
(ii) so navedeni organi uporabili odbitek do 100 .000 EUR n a upravičenca, čeprav se pravila 
de minimis uporabljajo samo, kadar j e pod pragom c elotni znesek (Španija trdi, da s e ne 
upošteva vsak znesek pomoči pod pragom);
(iii) so navedeni organi retroaktivno u porabili davčne olajšave, ne da b i ugotovili, ali so zahteve z a 
njihovo u porabo izpolnjene (Španija trdi, da s o b ili olajšave u porabljene p ravilno – 
upravičencem, ki j im n iso bile priznane prej, ker so izkoristili pomoč, so m orale biti priznane, 
ko je bila pomoč odvzeta), in da
(iv) niso bili poravnani vsi izdani plačilni nalogi (Španija trdi, da s o se nalogi izvrševali, kolikor je bilo 
to mogoče, in da s o organi terjatve p rijavili kot upniki v primerih stečaja).
21. Stranki se nikakor ne strinjata glede zneskov pomoči, ki j ih je bilo treba še izterjati na dan sodbe iz 
leta 2006 in na da n, ko j e bila vložena ta tožba, čeprav se zdaj strinjata, da j e bila vsa pomoč izterjana 
do 15. oktobra 2013 . Komisija je me nila, da j e na da n sodbe iz leta 2006 z a izterjavo ostalo še 
358 milijonov EUR, skupaj z 270 milijoni EUR o bresti; pri Š paniji sta b ili ti številki 
120,7 milijona EUR o ziroma 48 ,4 milijona EUR. Komisija je me nila, da j e na da n vložitve tožbe v tem 
postopku z a izterjavo ostalo še 321 milijonov EUR, skupaj z 248 milijoni EUR o bresti; pri Španiji sta 
bili ti številki 60 milijonov EUR o ziroma 31 milijonov EUR.
22. Španija priznava, da j e bila večina pomoči izterjana od takrat, ko j e bila vložena ta tožba. Poudarja, 
da je bila sporna pomoč izterjana z namenom o mejitve ka kršne ko li kazni, ki b i jo naložilo Sodišče, 
vendar n e priznava, da j e bilo treba zadevno p omoč izterjati zakonito.
23. Stranki se prav tako n e strinjata glede zneskov ka zni, ki n aj se naloži. V izračunu Komisije je 
upoštevano n jeno s poročilo o izvajanju člena 228 P ogodbe ES. 
Sporočilo SEC(2005 ) 1658 z dne 13. decembra 2005 , kakor je bilo posodobljeno s sporočilom SEC(2010 ) 923 z dne 20. julija 2010 . Španija se zavzema za posamezne 
kazni za vsako o d odločb iz leta 2001 , pri čemer naj se upošteva to, da B askija predstavlja samo 
6,24 % BDP Š panije, ter uporabijo nižji koeficienti za resnost in trajanje.
Splošne in uvodne ugotovitve
24. Prvič, vprašanja v tej zadevi so ve činoma posledica tega, da n ezdružljiva pomoč ni bila opredeljena 
niti v odločbah iz leta 2001 n iti v sodbi iz leta 2006 . Poleg tega je Sodišče v pritožbah v zvezi s sporno 
pomočjo leta 2011 p otrdilo, da K omisiji ni treba analizirati pomoči, dodeljene v vsakem p osameznem 
primeru, in da j e naloga nacionalnih organov, da v fazi izterjave p reverijo položaj vsakega upravičenca 
in to, ali je dodeljena ugodnost lahko p ovzročila izkrivljanje kon kurence in vp livala na trgovino. 
Točka 15 zgoraj. 
Komisija je glede na trditev K raljevine Španije, ki j e ni izpodbijala, španskim o rganom n avedeno 
stališče sporočila že 3. oktobra 2007 .
18
18—
6 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
25. Po dr ugi strani pa no bena pomoč, preden se je začela izvajati, ni bila priglašena Komisiji. Zato je 
bila to „nezakonita pomoč“ v smislu U redbe (ES) št. 659/1999 . 
Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 P ogodbe ES (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 339). P ri tem n eizvršena izterjava 
kakršnega ko li dela te pomoči v skladu z odločbami iz leta 2001 in sodbo iz leta 2006 p omeni dodatno 
kršitev, razen če lahko Š panija dokaže, da j e pomoč pravilno š tela za združljivo s skupnim trgom.
26. Zato mora Sodišče ne glede na to, da j e zdaj celotna pomoč izterjana, ugotoviti, koliko p omoči je 
Španija morala izterjati, in ta znesek upoštevati kot podlago za določitev zneska ka kršne ko li denarne 
kazni, ki j o je treba naložiti zaradi z amude pri izterjavi.
27. Drugič, Komisija očita, da š panski o rgani v predhodnem p ostopku p o eni strani bodisi niso 
predložili ustreznih informacij bodisi so s predložitvijo zavlačevali ter da s o jo po dr ugi strani zasuli 
z nepomem bnimi dokumenti. Res je, da j e bilo Sodišču predloženih več deset tisoč strani (s strani obeh 
strank) in da j e ko ristnost številnih od njih v najboljšem p rimeru vp rašljiva. Po dr ugi strani je moralo 
Sodišče ve dno z nova postavljati vprašanja, da b i vsaj približno ra zumelo nasprotujoče si podatke, na 
katere stranki o pirata svoje trditve. Menim, da no bena stranka n i ustrezno p omagala Sodišču pri 
njegovi nalogi, ki v takem p ostopku, ko t je ta, vključuje ugotovitev d ejanskega stanja in pravno 
presojo. V takšnih okoliščinah se zdi p raktično n eizogibno, da b i bili kakršni ko li zneski, katerih 
izterjavo je Španija po m nenju Sodišča napačno o pustila in na podlagi katerih m ora p ripraviti svojo 
oceno m orebitne denarne kazni, kaj drugega ko t približki.
28. Tretjič, Kraljevina Španija je uveljavila svojo pravico na podlagi člena 16, tretji odstavek, Statuta 
Sodišča Evropske u nije, da t o zadevo obravnava veliki senat. Ve ndar s e mi zdi, da t ako ve lika sestava 
Sodišča – 15 sodnikov – ni primerna v zadevi, ki v ključuje toliko p odrobnosti o dejstvih, ko t jih ima 
ta, razen če ena od strank zahteva spremem bo predhodne sodne prakse. Zato me nim, da b i morale 
države č lanice v interesu postopkovne učinkovitosti Sodišča upoštevati navedene preudarke, ko s e 
odločajo, ali bodo uveljavljale svojo pravico.
29. Zdaj bom o bravnavala pravna vp rašanja. Obravnavala bom: prvič, splošna vp rašanja v zvezi 
z obveznostjo izterjave p omoči (smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 , zahteva po spodbujevalnem 
učinku, pravila de minimis, sektorska in ve čsektorska p ravila, retroaktivne da včne olajšave), drugič, 
podrobnosti o zahtevani izterjavi za vsako o dločbo, vključno s kakršnim ko li neizvrševanjem t erjatev, in 
nazadnje, znesek ka kršne ko li kazni, ki j o je treba naložiti.
Splošna vprašanja v z vezi z obveznostjo izterjave pomoči
Združljivost s smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998
30. Komisija trdi, da š panski o rgani pri shemah 45 -odstotnega da včnega dobropisa niso upoštevali 
„zahteve p o spodbujevalnem u činku“ (da j e treba vlogo za pomoč vložiti pred začetkom d ela na 
projektu) iz smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 . Španija trdi, da s e smernice niso uporabljale, in 
podredno, da K omisija preozko ra zlaga zahtevo po spodbujevalnem u činku.
19
20
21
22
23
24
25
26
19—
20—
21—
22—
23—
24—
25—
26—
ECLI:EU:C:2014 :33 7SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Uporaba smernic o regionalni pomoči iz leta 1998
– Trditve
31. Španija trdi, da s e je zadevna pomoč izvajala pred letom 1998 , zato se uporabljajo smernice iz 
obvestila o regionalnih sistemih pomoči iz leta 1979 . 
UL 1979 , C 31, str. 9. N avaja obvestilo K omisije iz leta 2002 
o določitvi pravil, ki s e uporabljajo za oceno n ezakonite državne pomoči, 
UL 2002 , C 119, str. 22. v katerem j e bilo navedeno: 
„Komisija [bo] združljivost nezakonite dr žavne pomoči s skupnim trgom ve dno o cenila v skladu 
z vsebinskimi me rili, določenimi v katerem ko li instrumentu, veljavnem o b njeni dodelitvi.“ Poleg tega 
je bilo v spremem bi iz leta 2000 , ki s e je nanašala na smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 , 
potrjeno, da s e vsaka no va pomoč, ki s e izvaja, ne da b i bila priglašena Komisiji, „ocenjuje v skladu 
s pravili in smernicami, veljavnimi v času odobritve p omoči“. Komisija pa je v odločitvah o začetku 
formalnega postopka p reiskave in odločbah iz leta 2001 n avedla, da s e smernice o regionalni pomoči iz 
leta 1998 u porabljajo samo za obdobje od 1. januarja 1999 .
32. Komisija nasprotno t rdi, da j e v samih smernicah o regionalni pomoči iz leta 1998 n avedeno 
(točka 6.1), da b o „Komisija ocenila združljivost regionalne pomoči s skupnim trgom n a podlagi teh 
smernic takoj, ko b odo začele ve ljati. Predlogi pomoči, ki b odo priglašeni, preden bodo te smernice 
sporočene državam članicam in o katerih Komisija še ni sprejela kon čne odločitve, bodo ocenjeni na 
podlagi me ril, ki s o ve ljala ob priglasitvi.“ Ker zadevna pomoč ni bila priglašena, so se uporabljale 
smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 . Poleg tega je Sodišče v podobnem p ostopku  
Sodba z dne 9. junija 2011 v združenih zadevah D iputación F oral de V izcaya proti Komisiji (od C -465/09 P do C -470/09 P, 
točki 121 in 122). leta 2011 
razsodilo, da j e treba zadevno n epriglašeno p omoč oceniti ob upoštevanju smernic o regionalni 
pomoči iz leta 1998 .
– Presoja
33. Trditev Španije ne morem s prejeti.
34. Res je bila Komisija v odločbah iz leta 2001 ž al nejasna, saj se je včasih sklicevala na določbe 
smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 , včasih pa na določbe svojih prejšnjih obvestil. 
Glej zlasti opombo 37 v Odločbi 2002 /820, opombo 33 v Odločbi 2002 /894 in opombo 34 v Odločbi 2003 /27. Nejasna so 
bila tudi n jena splošnejša obvestila. 
Točki 31 in 32 zgoraj. Ve ndar s e je v nasprotju s trditvami Španije ob začetku 
formalnega postopka p reiskave in v odločbah iz leta 2001 i zrecno o prla na zahtevo po spodbujevalnem 
učinku iz svojih smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 . 
UL 1999 , C 351, str. 33, zadnji odstavek; UL 2000 , C 71, str. 13, tretji odstavek; O dločba 2002 /820, točka 83; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, 
točka 89.35. Poleg tega je Sodišče razsodilo, da j e treba zadevno n epriglašeno p omoč oceniti ob upoštevanju 
smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 . 
Točka 32 in opomba 21 zgoraj. Prav tako s e uporaba navedenih smernic ni izpodbijala 
v postopku, v katerem j e bila izdana sodba iz leta 2006 . Nasprotno, Španija si je prizadevala za 
potrditev, da s e smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 u porabljajo. 
Točki 12 in 50 sodbe iz leta 2006 . Španija navedenega vp rašanja 
ne more prvič postaviti takrat, ko j e obtožena, da n i izvršila sodbe iz leta 2006 . Prav tako n e more 
očitati, da s mernice o regionalni pomoči iz leta 1998 n iso bile posebej omenjene v obrazloženem 
mnenju v tem p ostopku, saj je bila združljivost z navedenimi smernicami že od začetka i zrecno 
merilo.
27
28
29
30
31
32
33
34
35
36
27—
28—
29—
30—
31—
32—
33—
34—
35—
36—
8 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Razlaga smernic o regionalni pomoči iz leta 1998
– Trditve
36. Na podlagi točke 4.2, tretji odstavek, smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 j e treba vloge za 
pomoč vložiti pred začetkom i zvajanja projektov. 
Glej tudi sodbo z dne 15. aprila 2008 v zadevi Nuova Agricast (C-390/06, ZOdl., str. I-2577 , točka 69). K omisija trdi, da n avedena zahteva ni bila 
izpolnjena pri številnih upravičencih do 45 -odstotnega da včnega dobropisa, vendar s o španski organi 
zadevno p omoč kljub temu šteli za združljivo.
37. Španija navaja, da j e Komisija v odločbah iz leta 2001  
Točka 27 v Odločbi 2002 /820 t er točka 23 v odločbah 2002 /894 in 2003 /27. ugotovila, da j e 45-odstotni davčni dobropis 
„pomoč, pogojena z investicijo“ v smislu obvestila o regionalnih sistemih pomoči iz leta 1979  
Točka 31 in opomba 19 zgoraj., kar 
kaže na spodbujevalni učinek. Stališče Komisije, da j e treba za pomoč zaprositi pred začetkom dela, je 
formalistično. Davčni postopki so dr ugačni: v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1628 /2006  
Uredba Komisije (ES) št. 1628 /2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 P ogodbe pri dr žavni regionalni pomoči za naložbe 
(UL L 302, str. 29). in členu 8(4)(b) 
Uredbe (ES) št. 800/2008  
Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo 
členov 87 in 88 P ogodbe (UL L 214, str. 3). se zahteva samo, da j e bil davčni ukrep sprejet pred začetkom izvajanja 
projekta. Strožjega me rila pred Uredbo (ES) št. 1628 /2006 n i bilo. Poleg tega je Komisija v posebni 
odločbi 
Odločba Komisije 2000 /795/ES z dne 22. decembra 1999 o državni pomoči, ki j o je Španija izvajala v korist družb Ramondín SA i n 
Ramondín Cápsulas SA ( UL 2000 , L 318, str. 36), točka 134 in člen 1. pomoč na podlagi sheme 45 -odstotnega da včnega dobropisa v provinci Álava sprejela ko t 
združljivo, če ni presegala zgornje me je 25 % neto ekvivalenta dotacije za regionalno p omoč v Baskiji. 
Načelo enakega obravnavanja zahteva enak pristop za vse upravičence.
38. Komisija zanika p retirani formalizem; strinjala se je, da j e bila pomoč združljiva za eno p odjetje, ki 
je raziskovalno d elo začelo pred vložitvijo vloge. Poleg tega se uredbi (ES) št. 1628 /2006 in št. 800/2008 
v tej zadevi ne uporabljata. Vsako u porabo po analogiji pravila iz člena 8(4)(b) Uredbe (ES) št. 800/2008 
izključuje že uredba sama, 
Člen 1 in uvodna izjava 7 v preambuli. ki n i bila zasnovana za uporabo v primerih, v katerih je potrebna podrobna 
ocena. Poleg tega navedeno p ravilo predpostavlja samodejno p ravico do pomoči, me dtem ko j e bila 
v teh primerih potrebna upravna odobritev. Sodišče je v sodbi HGA 
Sodba z dne 13. junija 2013 v združenih zadevah H GA in dr ugi proti Komisiji (C-630/11 P, C-631/11 P, C-632/11 P in C-633/11 P, 
točka 105). navedlo, da j e treba dokazati, da 
investicija brez načrtovane pomoči ne bi bila izvedena; v nasprotnem p rimeru je edini učinek pomoči 
izboljšanje položaja prejemnikov. V zvezi z enakim o bravnavanjem p rejšnja razlaga določbe Pogodbe 
s strani Komisije ne more vp livati na pravilnost njene razlage navedene določbe v spornih odločbah. 
Sodba z dne 30. septembra 2003 v združenih zadevah Freistaat Sachsen in dr ugi proti Komisiji (C-57/00 P in C-61/00 P, Recueil, str. I-9975 , 
točka 52).39. Španija odgovarja, da z a 45 -odstotne da včne dobropise ni veljala nikakršna upravna diskrecija; 
zavrniti jih ni bilo mogoče no benemu podjetju, ki j e izpolnjevalo pogoje, določene v zakono daji, in so 
torej imeli jasen spodbujevalni učinek. Poleg tega se ni mogoče sklicevati na sodno p rakso, ponazorjeno 
s sodbo Freistaat Sachsen in drugi, 
Navedena v opombi 35. da b i se izključilo načelo enakega obravnavanja, ki j e splošno 
načelo prava EU.
37
38
39
40
41
37—
38—
39—
40—
41—
ECLI:EU:C:2014 :33 9SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
– Presoja
40. Presoja se nanaša na tri vp rašanja. Prvič, ali je Komisija v odločbah iz leta 2001 p riznala, da o bstaja 
spodbujevalni učinek, in če je odgovor pritrdilen, ali to pomeni, da p omoči na podlagi shem 
45-odstotnega da včnega dobropisa ni bilo treba izterjati? Drugič, ali bi morala biti zahteva po 
spodbujevalnem u činku z aradi da včne narave shem u porabljena dr ugače, in če je odgovor pritrdilen, 
ali je me rilo samodejne pravice izpolnjeno? Tretjič, ali načelo enakega obravnavanja vp liva na analizo?
41. V zvezi s prvo točko s e je Komisija v odločbah iz leta 2001 i zrecno s klicevala na zahtevo po 
spodbujevalnem u činku ko t na eno o d me ril, ki m orajo biti izpolnjena, da b i bile sheme 45 -odstotnega 
davčnega dobropisa združljive s skupnim trgom. 
Odločba 2002 /820, točka 83; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, točka 89. Ve ndar n i navedla, da t o me rilo ni bilo izpolnjeno. 
Nasprotno, shem n i omenjala samo ko t „pomoč, pogojeno z investicijo“, ampak tudi ko t „davčno 
spodbudo“. 
Odločba 2002 /820, točke 25, 27, 33, 87, 90 in 91; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, točke 1, 7, 21, 23, 43, 49, 93, 96 in 97. Prav tako vp rašanje izpolnjevanja zahteve p o spodbujevalnem u činku n i bilo sproženo 
v postopku, ki s e je kon čal s sodbo iz leta 2006 . Nasprotno p a je Komisija v odločbah iz leta 2001 
navedla, da dr uga me rila, določena v smernicah o regionalni pomoči iz leta 1998 , niso bila 
izpolnjena, 
Točka 6 zgoraj. in na tej podlagi ugotovila, da s hem 45 -odstotnega da včnega dobropisa ni mogoče šteti 
za združljive s skupnim trgom n a podlagi odstopanj v zvezi z območji iz Pogodbe, ker niso bile 
v skladu s pravili o regionalni pomoči. 
Odločba 2002 /820, točke o d 84 d o 87; odločbi 2002 /894 in 2003 /27, točke o d 90 d o 93.42. S tega vidika so trditve Š panije vsaj nekoliko ve rjetne. Niti v odločbah iz leta 2001 n iti v sodbi iz 
leta 2006 n i bilo navedeno, da s heme 45 -odstotnega da včnega dobropisa ne izpolnjujejo zahteve p o 
spodbujevalnem u činku, poleg tega pa so odločbe iz leta 2001 n apisane tako, da b i bilo m ogoče 
razumeti, da s o izpolnjevale navedeno z ahtevo.
43. Vendar p o mojem m nenju Komisija pravilno trdi, da dr žava članica, ker so bile sheme p omoči kot 
celota nezakonite in razglašene za nezdružljive s skupnim trgom, pri oceni posameznih primerov ne bi 
smela opustiti preverjanja, ali je bila zahteva po spodbujevalnem u činku izpolnjena.
44. Kar zadeva dr ugo točko, je Komisija v poznejših predpisih zahtevo po spodbujevalnem u činku 
izrazila manj strogo v zvezi z davčnimi ukrepi. 
Točka 37 ter opombi 30 in 31 zgoraj. Ta pristop je povsem l ogičen. Če se podjetje odloči 
za investicijo v projekt ter nato zaprosi za diskrecijsko p omoč in mu je ta pomoč (za katero ni mogel 
biti prepričan, da j o bo prejel) odobrena po začetku d ela na projektu, ni verjetno, da j e pomoč vp livala 
na njegovo odločitev za investicijo. Če pa, nasprotno, svojo odložitev o dloži, dokler ni prepričano, da 
mu bo pomoč, za ka tero je zaprosilo, odobrena, se lahko z a odločitev š teje, da j e bila odvisna od 
odobritve p omoči. Če je z davčnim sistemom dodeljena samodejna pomoč za ka kršno ko li investicijo, 
ki izpolnjuje opredeljena me rila, navedeno ra zlikovanje ni pomem bno, sistem p a se lahko ko t tak šteje 
za spodbudo za investicije.
45. Zdi se m i, da s e lahko n avedena logika u porabi vedno, kadar m ora b iti izpolnjena zahteva po 
spodbujevalnem u činku. Za ta n amen n i treba p o a nalogiji uporabiti celotne U redbe (ES) 
št. 1628 /2006 ali Uredbe (ES) št. 800/2008 , s čimer se v primerih, za ka tere se navedeni uredbi ne bi 
uporabljali, opusti zahteva, da m ora b iti pomoč priglašena Komisiji, ki m ora to pomoč tudi preučiti. 
Gre preprosto za priznanje, da j e pod nekaterimi pogoji dejstvo, da j e vzpostavljena da včna shema, 
zadostna spodbuda z a investicije, tako da ra zmerje me d da tumom začetka d ela in da tumom u porabe 
pomoči izgubi pomen. V obravnavanem p rimeru je p oložaj tak, da m ora b iti zahteva p o 
spodbujevalnem u činku izpolnjena, pri čemer se strinjam z navedbo Španije, da j e treba pri presoji 
izpolnjevanja navedene zahteve u poštevati posebno n aravo da včnih ukrepov v zvezi s tem.
42
43
44
45
42—
43—
44—
45—
10 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
46. Vendar s e strinjam s Komisijo, da j e samodejna uporaba da včnega ukrepa bistven del njegovega 
spodbujevalnega učinka i n da j e v okoliščinah, ko t so v tej zadevi, država članica tista, ki m ora 
dokazati, da j e navedeno me rilo izpolnjeno.
47. Stranki se ne strinjata glede tega, ali so bili dobropisi samodejni, pri čemer se sklicujeta na zadevne 
zakone provinc, katerih besedila so v bistvu enaka:
„Investicije v nova opredmetena osnovna sredstva […], ki p resegajo 2500 milijonov ESP, so na podlagi 
odločbe sveta province […] upravičene do da včnega dobropisa v višini 45 % zneska investicije, kot ga 
določi svet province […], ki s e odbije od zneska [osebne] davčne obveznosti.
[…]
[V navedeni odločbi] so določeni roki in omejitve, ki ve ljajo v vsakem p osameznem p rimeru.“ 
Točka 8 vsake o d odločb, ki s e nanašajo na sheme 45 -odstotnega da včnega dobropisa.48. Komisija poudarja potrebo po odločbi sveta province in navaja, da j e Sodišče v sodbi iz leta 2006 n a 
podlagi odločb iz leta 2001 u gotovilo, da j e uveljavljanje pomoči podrejeno u pravni odločbi 
Točka 63 sodbe iz leta 2006 .. Španija 
poudarja, da j e z uporabo gl agolske o blike „gozarán“ („so upravičene“) svetu province odvzeta 
vsakršna diskrecijska p ravica v zvezi s tem.
49. Zadnjenavedena trditev s e zdi p repričljiva (čeprav seveda S odišče ni pristojno z a ra zlago 
nacionalnega prava). Ve ndar j o vsekakor omaje dejstvo, da m ora s vet province, čeprav m ora p o 
zakonu sprejeti odločbo o odobritvi pomoči, tudi d oločiti znesek upravičene naložbe ter roke i n 
omejitve. Na prvi pogled je s temi dejavniki v odločbo vnesen pomem ben diskrecijski element, ki g a 
Španija v svoji trditvi ni zajela. Menim, da j e treba glede na logiko p osebnega pristopa k presoji 
spodbujevalnega učinka v okviru da včnih ukrepov navedeni pristop izključiti, kadar s o znesek pomoči 
in pogoji, pod ka terimi se bo uporabljala, predmet take u pravne diskrecije.
50. Po mojem m nenju torej Komisija pravilno z atrjuje, da p omoč, ki j e bila odobrena po začetku d ela 
na zadevnem p rojektu, ne m ore izpolnjevati zahteve p o spodbujevalnem u činku i z točke 4.2, tretji 
odstavek, smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 . Poleg tega ugotavljam, da j e Španija samo v zvezi 
s štirimi podjetji v provinci Guipúzcoa trdila, da j e bila pomoč dejansko u porabljena pred z ačetkom 
dela, in da s e je Komisija s tem s trinjala pri treh od teh podjetij. 
Točka 98 in naslednje spodaj.51. Nazadnje bom v tem o kviru obravnavala načelo enakega obravnavanja. Komisija je leta 1999 b rez 
sklicevanja na zahtevo po spodbujevalnem u činku me nila, da j e pomoč, odobrena na podlagi sheme 
45-odstotnega da včnega dobropisa v provinci Álava, „združljiva s skupnim trgom, kar z adeva del 
pomoči […], ki n e presega zgornje me je 25 % n eto ekvivalenta dotacije za regionalno p omoč 
v Baskiji“. 
Točka 37 in opomba 32 zgoraj. Španija trdi, da j e načelo enakega obravnavanja splošno n ačelo prava EU, da z ahteva 
sprejetje enakega pristopa v vseh p rimerih, ki v ključujejo pomoč, odobreno n a podlagi shem 
45-odstotnega da včnega dobropisa, in da č len 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 d oloča: „Komisija ne 
zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.“
52. S to utemeljitvijo se ne morem s trinjati. Iz mojega zgornjega stališča izhaja, da j e Komisija s tem, 
ko l eta 1999 z adevne pomoči ni preučila na podlagi zahteve p o spodbujevalnem u činku, napačno 
uporabila smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 . Španski pristop bi pomenil, da K omisija ne bi 
več m ogla uporabiti zahteve p o spodbujevalnem u činku i z navedenih smernic v zvezi z nobeno 
pomočjo, odobreno n a podlagi shem 45 -odstotnega da včnega dobropisa ali morda c elo na podlagi 
kake p oznejše podobne sheme.
46
47
46—
47—
ECLI:EU:C:2014 :33 11SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
53. To po m ojem m nenju ne bi bilo v skladu s sodno p rakso Sodišča, in sicer da m ora b iti načelo 
enakega obravnavanja usklajeno z načelom zakonitosti, v skladu s katerim se ne sme n ihče v podporo 
svoji zahtevi sklicevati na nezakonito dejanje, storjeno v korist tretje osebe. 
Na primer sodba z dne 10. novembra 2011 v združenih zadevah The Rank Group (C-259/10 in C-260/10, ZOdl., str. I-10947 , točka 62 in 
navedena sodna praksa). R es je, da s mernice 
o regionalni pomoči iz leta 1998 v nasprotju z nekaterimi poznejšimi ukrepi nimajo zakonske m oči, 
vendar s o, ko t trdi Š panija, zavezujoče za Komisijo. Njihova nepravilna uporaba v enem s amem 
primeru, ki s e ni izpodbijala, Komisiji v imenu načela enakega obravnavanja ne more preprečiti, da j ih 
v poznejših primerih ne bi uporabila pravilno.
54. Po pojem m nenju je zato treba zavrniti trditev Š panije, da s e smernice o regionalni pomoči iz 
leta 1998 n iso uporabljale za pomoč, odobreno n a podlagi shem 45 -odstotnega da včnega dobropisa, ali 
da je bila pomoč v skladu z navedenimi smernicami. Zneskov, na ka tere se nanaša navedena trditev, 
torej ni mogoče izključiti iz obveznosti izterjave p omoči.
Združljivost s posebnimi sektorskimi ali večsektorskimi pravili
55. Komisija v tožbi trdi, da j e bila pomoč za nekatere upravičence na podlagi treh shem 45 -odstotnega 
davčnega dobropisa izključena iz smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 . 
Smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 , točka 2 in opomba 5. N amesto tega je morala 
biti v skladu s posebnimi sektorskimi ali ve čsektorskimi pravili. Ve ndar Š panija ni niti izterjala 
zadevne pomoči niti dokazala, da s o se upoštevala navedena pravila.
Vinski sektor
56. Stranki se strinjata, da j e bilo 12 upravičencev d o 45 -odstotnega da včnega dobropisa v provinci 
Álava iz kme tijskega (vinskega) sektorja. Komisija navaja predvsem dr užbo Comercializadora d e la 
Rioja Alta SLU (v nadaljevanju: Rioja Alta) ko t družbo, ki j e bila izključena iz smernic o regionalni 
pomoči iz leta 1998 . Stranki v pisnih stališčih izražata različna mnenja o pravilih, ki s e uporabljajo za 
različne dejavnosti v vinskem s ektorju, in o skladnosti z njimi.
57. Vendar n a podlagi preglednic iz leta 2013 u gotavljam, da s e stranki ra zen m anjših ra zhajanj 
v skupni višini nekaj tisoč eurov strinjata glede zneskov, ki j ih je treba izterjati, in zneskov, ki s o bili 
do m arca 2013 ž e izterjani in so še ostali za izterjavo, in to v vseh ra zen v dveh od 12 zadevnih 
primerov. Ta primera sta dr užba Rioja Alta in dr užba Familia M artínez Bujanda S L (v nadaljevanju: 
Martínez Bujanda).
58. Pri dr užbi Rioja Alta se zdi, da n i nesoglasja glede skupnega zneska z a izterjavo. Edino ra zhajanje 
(približno 4 milijone EUR) se nanaša na znesek, ki j e bil do marca 2013 ž e izterjan.
59. Pri dr užbi Martínez Bujanda v nobenem d okumentu, na katerega se sklicuje ena ali druga stranka, 
ne najdem p repričljivih dokazov v zvezi z vprašanjem ve ljavnih pravil ali smernic. Poleg tega podatki 
Komisije v njeni preglednici iz leta 2013 n iso skladni. Zato predlagam, naj Sodišče preprosto sprejme 
podatke Š panije, ki s o bolj usklajeni.
60. Ugotavljam torej, da me d strankama ni spornega vprašanja, zaradi ka terega bi bilo treba odločiti, ali 
je treba sporno p omoč presoditi ob upoštevanju smernic o regionalni pomoči iz leta 1998 ali posebnih 
pravil ali smernic, ki s e uporabljajo za vinski sektor.
48
49
50
51
52
48—
49—
50—
51—
52—
12 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Jeklarski sektor
61. Komisija je v tožbi navedla, da s o bili številni upravičenci do 45 -odstotnega da včnega dobropisa 
v provinci Álava dejavni v jeklarskem s ektorju, ki j e izključen iz smernic o regionalni pomoči iz 
leta 1998 . Španija je zanikala, da j e bil kateri ko li od njih dejaven v zadevnih podsektorjih. 
To je podsektorjih, o predeljenih v Okviru za nekatere jeklarske s ektorje, ki n iso zajeti s Pogodbo ESPJ (UL 1988 , C 320, str. 3, 
v nadaljevanju: okvir za jeklarstvo iz leta 1988 ). Komisija 
je nato navedla šest podjetij, ki j ih je po njenem m nenju to zadevalo. Španija je odgovorila, da s o 
pravila, ki s o ve ljala ob odobritvi zadevne pomoči, zahtevala samo priglasitev p omoči v nekaterih 
podsektorjih in predložitev p oročila dvakrat letno. 
Okvir za jeklarstvo iz leta 1988 , točka 4. V sekakor pe t od navedenih podjetij bodisi ne 
proizvaja jeklarskih proizvodov, ki s padajo v okvir za jeklarstvo iz leta 1988 , bodisi zanje ne ve lja 
obveznost priglasitve.
62. Komisija v preglednicah iz leta 2013 n avaja sedem p odjetij, ki n aj bi bila dejavna v jeklarskem 
sektorju, me dtem ko n aj bi po navedbah Španije to vp rašanje zadevalo šest podjetij. Komisija za 
podjetje, ki n i na seznamu Španije, predhodno n i trdila, da j e posebej dejavno v jeklarskem s ektorju, 
prav tako s e ne zdi, da b i se ka teri ko li od dokazov, na ka tere se sklicuje, nanašal na dejavnost 
podjetja. V preostalem s e stranki v celoti strinjata glede zadevnih zneskov in da tumov v treh primerih, 
manjša razhajanja pa obstajajo pri da tumih izterjave v dveh primerih; v enem p rimeru 
Condesa Fabril SA. se ne strinjata 
glede zneska, ki g a je treba izključiti iz izterjave, in sicer približno 4 milijonov EUR. Ve ndar n ič 
v dokumentih, n a ka tere se stranki sklicujeta, ne ka že, da j e ra zhajanje povezano z vrsto sektorja, 
v katerem j e upravičenec dejaven.
63. Komisija je v tožbi navedla tudi tri upravičence do 45 -odstotnega da včnega dobropisa v provinci 
Guipúzcoa, ki s o bili po njenem m nenju dejavni v jeklarskem s ektorju. Španija je v odgovoru na tožbo 
predložila potrdila v zvezi z dejavnostmi navedenih upravičencev, za katere se lahko d omneva, da j ih je 
Komisija sprejela, saj v svoji preglednici iz leta 2013 no benega od treh upravičencev n e navaja v zvezi 
s pravnim vp rašanjem d ejavnosti v jeklarskem s ektorju.
64. Ugotavljam, da n i no benega nerešenega vp rašanja v zvezi s tem, ali je bila pomoč odobrena 
podjetjem, dejavnim v jeklarskem s ektorju.
Veliki naložbeni projekti
65. Komisija je v tožbi v zvezi z enim upravičencem d o 45 -odstotnega da včnega dobropisa v provinci 
Vizcaya 
Compañía N orteña de Bebidas Gaseosas Norbega SA ( v nadaljevanju: Norbega). trdila, da s o španski organi od zneska, ki g a je bilo treba izterjati, odbili večji del, kot je bil 
dovoljen z večsektorskim okvirom iz leta 1998  
Večsektorski okvir za regionalno p omoč, namenjeno ve čjim naložbenim projektom (UL 1998 , C 107, str. 7).. Kljub precejšnjim ra zhajanjem v pisnih stališčih se iz 
preglednic iz leta 2013 z di jasno ra zvidno, da s e stranki zdaj strinjata glede zneska, ki g a je bilo treba 
izterjati, ne glede na podlago za oceno, Komisija pa priznava, da j e bil navedeni znesek dejansko 
izterjan 20. julija 2011 .
66. Komisija je v svojem o dgovoru nadalje trdila, da s ta dva upravičenca do 45 -odstotnega da včnega 
dobropisa v provinci Álava izvedla velike n aložbene projekte, ne da b i španski organi dokazali, da s o 
bili pogoji iz večsektorskega okvira iz leta 1998 i zpolnjeni. Navedena trditev se ne pojavi v preglednici 
Komisije iz leta 2013 , zato me nim, da s e pri Sodišču ne uveljavlja.
67. Posledično n i nerešenih vp rašanj v zvezi z uporabo večsektorskega okvira iz leta 1998 .
53
54
55
56 57
58
53—
54—
55—
56—
57—
58—
ECLI:EU:C:2014 :33 13SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Odbitje pomoči pod zgornjo mejo de minimis
68. Na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 69/2001  
Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 P ogodbe ES pri pomoči de minimis (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 138). Ta uredba je bila nadomeščena z Uredbo Komisije (ES) št. 1998 /2006 z dne 15. decembra 2006 
o uporabi členov 87 in 88 P ogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, str. 5), ki p a je bila nadomeščena z Uredbo Komisije (EU) 
št. 1407 /2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 P ogodbe o delovanju Evropske u nije pri pomoči de minimis (UL L 352, 
str. 1). se je za ukrepe p omoči štelo, da n e izpolnjujejo vseh 
meril iz člena 107(1) PD EU in da s o zato izvzeti iz zahteve gl ede priglasitve iz člena 108(3) PD EU, če 
skupni znesek pomoči, odobrene ka kem u podjetju, v treh letih ni presegel 100 .000 EUR b ruto (ali 
bruto ekvivalenta dotacije). Države članice so morale v skladu s členom 3 navedene uredbe v vsakem 
primeru preveriti, ali odobritev take p omoči de minimis izpolnjuje navedena me rila, 10 let hraniti 
ustrezne evidence o njej ter jih na zahtevo tudi predložiti. Podobna pravila so bila predhodno d oločena 
v obvestilu Komisije iz leta 1996 o pravilu de minimis za dr žavno p omoč 
UL 1996 , C 68, str. 9 (v nadaljevanju: obvestilo iz leta 1996 )., čeprav to ni vsebovalo 
zahteve z a vodenje evidence.
69. Španski organi so pri izterjavi pomoči v obliki znižanja da včne osnove za no va podjetja najprej za 
vsako t riletno o bdobje odbili 100 .000 EUR o d zneska, ki g a je bilo treba izterjati od vsakega 
upravičenca, pri ve čini od ka terih je pomoč presegala navedeni znesek.
Trditve
70. Komisija trdi, da j e lahko s amo pomoč, ki v triletnem o bdobju znaša m anj ko t 100 .000 EUR, 
opredeljena ko t pomoč de minimis; poleg tega španski organi niso predložili nobenih dokumentov, ki 
bi dokazovali, da j e bila to pomoč de minimis. Pomoči ni mogoče razdeliti na del pod zgornjo me jo 
de minimis in del nad n jo. Dodelitev p omoči de minimis je treba ko t odstopanje od člena 107(1) 
PDEU ra zlagati ozko, naj bo to na podlagi obvestila iz leta 1996 ali Uredbe (ES) št. 69/2001 . Njen 
namen poenostavitve p ostopkov ne bi bil dosežen, če bi se uporabljala za višje zneske, ki v sekakor 
zahtevajo preiskavo. Če bi bili prejemniki prepričani, da b odo obdržali del pomoči pod zgornjo me jo, 
ne bi bilo spodbude za omejitev zneskov ali za to, da s e pomoč ne izvede pred odobritvijo. 
Sodba z dne 20. septembra 2011 v združenih zadevah Regione autonoma della Sardegna proti Komisiji (T-394/08, T-408/08, T-453/08 in 
T-454/08, ZOdl., str. II-6255 , točke o d 299 d o 311). Pritožbe zoper navedeno s odbo (HGA in dr ugi proti Komisiji, navedene v opombi 34) 
se niso nanašale na vp rašanje de minimis. O dločba 
WAM, na katero se sklicuje Španija, 
Odločba Komisije 2006 /177/ES z dne 19. maja 2004 o državni pomoči št. C 4/2003 ( prej NN 102/2002 ), ki j o je Italija odobrila W AM S .p.A. 
(UL 2006 , L 63, str. 11). S sodbo z dne 6. septembra 2006 v združenih zadevah Italija in W AM p roti Komisiji (T-304/04 in T-316/04) 
(potrjena v sodbi z dne 30. aprila 2009 v zadevi Komisija proti Italiji in W AM (C-494/06 P, ZOdl., str. I-3639 )) je bila razglašena za nično, 
vendar b rez sklicevanja na pravilo de minimis. ni bila edini razpoložljiv precedens 
Komisija navaja odločbe 2000 /46/ES (UL 2001 , L 18, str. 18), 2002 /142/ES (UL 2002 , L 48, str. 20), 2003 /643/ES (UL 2003 , L 227, str. 12) in 
2006 /937/ES (UL 2006 , L 366, str. 1). Navaja, da v nobeni od teh odločb ni uporabila enakega pristopa ko t v odločbi WAM..
71. Španija trdi, da j e besedilo, ki s e uporablja, obvestilo iz leta 1996 , na podlagi katerega ni bilo treba 
voditi evidence za dokazovanje statusa de minimis v triletnem o bdobju. Vsekakor pri no vih podjetjih ne 
more priti do ko pičenja prejšnjih pomoči. Poleg tega je namen izterjave vzpostaviti položaj, v katerem 
ni izkrivljanja kon kurence, logika p ri odstopanju de minimis pa je, da p omoč pod zgornjo me jo ne 
vpliva na trgovino me d dr žavami članicami. 
Glej Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 P ogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste 
horizontalne dr žavne pomoči (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 312), ki j e bila pravna podlaga za Uredbo (ES) 
št. 69/2001 ; glej zlasti uvodno izjavo 9 v preambuli in člen 2. Ker se za pomoč pod 100 .000 EUR v triletnem o bdobju 
šteje, da n e izkrivlja kon kurence, zadostuje, da s e izterja znesek nad to vsoto. Nesorazmerno b i bilo, če 
pomoči v višini 100 .000 EUR n e bi bilo treba priglasiti, me dtem ko b i bilo treba nepriglašeno p omoč 
v višini 100 000 ,01 EUR i zterjati v celoti. Komisija je v odločbi WAM o dredila samo izterjavo pomoči,
59
60
61
62
63
64
65
66
67
59—
60—
61—
62—
63—
64—
65—
66—
67—
14 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
 ki je presegala zgornjo me jo. Navedena odločba je bila razglašena za nično, vendar n e iz razlogov, 
povezanih s pravilom de minimis. Nazadnje, Španija zatrjuje kr šitev n ačela enakega obravnavanja. 
V predhodni zadevi 
Sodba z dne 20. septembra 2007 v zadevi Komisija proti Španiji (C-177/06, ZOdl., str. I-7689 ). je Španija izterjala samo tiste zneske, ki s o presegali 100 .000 EUR z a vsako 
triletno o bdobje, Komisija pa je bila s tem p ostopkom zadovoljna.
Presoja
72. Prvič, me nim, da j e treba to vp rašanje presoditi ob upoštevanju obvestila iz leta 1996 . Komisija se je 
v vsaki od treh odločb v zvezi z znižanjem da včne osnove sklicevala prav na navedeno o bvestilo, ko j e 
ugotovila, da p omoč v okviru zadevnih shem n e izpolnjuje pravila de minimis. 
Točki 20 in 75 v vsaki od treh odločb in opombi k tema točkama. N avedla je tudi, da b i 
bil rezultat enak na podlagi Uredbe (ES) št. 69/2001 , 
Opomba k točki 75 v vsaki od treh odločb. ve ndar s e je navedena uredba uporabljala samo 
za pomoč, odobreno p o njenem z ačetku ve ljavnosti 2. februarja 2001 . 
Člen 4 navedene uredbe v povezavi s členom 4 Uredbe (ES) št. 1998 /2006 , navedene v opombi 52 zgoraj. Komisija ni navedla posebnih 
trditev v zvezi s pomočjo, odobreno me d navedenim da tumom in ukinitvijo spornih shem p omoči. 
Glej tudi točki 23 in 24 n jene tožbe v postopku, ki s e je kon čal s sodbo iz leta 2006 in v katerem j e priznala, da n ajpozneje po 23 . oktobru 
2001 n i bilo ve č mogoče odobriti nadaljnje pomoči.73. Obvestilo iz leta 1996 n i vsebovalo obveznosti vodenja in predložitve ev idenc. Vendar s e ne morem 
strinjati, da Š paniji ni bilo treba dokazati, da s e je pri pomoči, ki s sklicevanjem n a pravilo de minimis 
ni bila izterjana, upoštevala skupna triletna zgornja me ja. Španija je torej morala predložiti ustrezno 
dokumentacijo. Trditev, da s o se sheme u porabljale samo za no va podjetja, ni smiselna, ker so se vse 
uporabljale „v štirih zaporednih da včnih obdobjih od prvega, v katerem [ podjetja] v štirih letih od 
začetka d elovanja dosežejo pozitivne da včne osnove […]“, 
Točka 7 v vsaki od treh odločb. tako da j e šlo za obdobja, daljša od treh 
let. Komisija trdi, da d okumentacija ni bila predložena. Španija temu ugovarja samo s trditvijo, da j e 
Komisiji poslala da včne napovedi z adevnih podjetij, iz ka terih je bilo ra zvidno, da j im n iso bile 
dodeljene no bene dr uge pomoči. M enim, da p redložitev d okumentov, ki n e prikazujejo obstoja 
pomoči, ne zadostuje za dokaz neobstoja pomoči ali ugotovitev, da s kupna pomoč v triletnem o bdobju 
ni presegala zgornje me je de minimis.
74. V zvezi z možnostjo ra zdelitve p omoči na element de minimis in element, ki n i de minimis, je 
člen 2(2), drugi odstavek, U redbe (ES) št. 1998 /2006  
Navedena v opombi 52. določal: „Če skupni znesek pomoči, določen 
v okviru ukrepa pomoči, […] zgornjo me jo preseže, ta uredba ne velja za navedeno p omoč in tudi ne 
za del pomoči, ki z gornje me je ne presega. […]“ Pravni položaj me d postopkom pred Sodiščem j e bil 
torej vsaj do dneva, ko j e bila sporna pomoč vrnjena 
Istega izrecnega pravila v Uredbi št. 1407 /2013 ( navedena v opombi 53) ni, čeprav njen člen 3(7) določa: „Če bi nova pomoč de minimis 
presegla ustrezno z gornjo me jo […], ta no va pomoč ne more izkoristiti ugodnosti iz te uredbe.“, takšen, kot ga zatrjuje Komisija, vendar j e bilo 
izrecno p ravilo leta 2006 no vo.
75. Prav tako K omisija ni vedno u porabila pristopa, ki g a zdaj zagovarja, pri čemer odločba W AM n i 
edini primer. Leta 2005 j e na primer navedla: „[…] [O] bveznost za povrnitev p omoči ne izključuje 
možnosti, da j e celotna pomoč, dodeljena posameznim u pravičencem, ali le njen de l združljiva po 
členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 [ …].“ 
Odločba Komisije 2006 /638/ES z dne 6. septembra 2005 o programu pomoči, ki g a izvaja Italija za nekatere ko lektivne naložbene podjeme 
za vlaganja v prenosljive v rednostne papirje, specializirane za delnice majhnih in srednje ve likih ka pitalskih podjetij na organiziranih trgih 
(UL 2006 , L 268, str. 1), točka 60, moj poudarek. Komisija je v zadevi v zvezi z izterjavo pomoči, za
68
69
68—
69—
ECLI:EU:C:2014 :33 15SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
 katero je bila ugotovljena nezdružljivost s skupnim t rgom, razen ko likor je izpolnjevala pogoje 
de minimis, vprašala, zakaj ne bi bilo mogoče zahtevati vračila celotnega zneska p omoči, pri čemer je 
upravičencu p repustila dokazovanje, da j e del pomoči dejansko s padal me d izjeme z a pomoč 
de minimis. 
Sodba z dne 13. novembra 2008 v zadevi Komisija proti Franciji (C-214/07, ZOdl., str. I-8357 ; glej odgovor Komisije v točki 25).76. Čeprav je hvalevredno, da j e bilo z Uredbo (ES) št. 1998 /2006 u vedeno jasno p ravilo, se za vsebino 
navedenega pravila ne more domnevati, da s e je uporabljala, preden je bila formalno s prejeta. Katero 
pravilo pa se je potem u porabljalo?
77. Dvojni cilj pravil de minimis – opredeliti pomoč, ki n ima zaznavnega učinka n a kon kurenco ali 
trgovino me d dr žavami članicami, in K omisiji omogočiti, da s e osredotoči na pomoč, ki p resega 
zgornjo me jo – vodi d o nasprotujočih si stališč strank, pri čemer so stališča obeh strank nekoliko 
utemeljena.
78. Vseeno me nim, da i ma Komisija prav. Njeno u temeljitev je jasno i n podrobno p otrdilo Splošno 
sodišče v sodbi Regione autonoma della Sardegna proti Komisiji 
Navedena v opombi 54., ki j o je treba šteti za pravilno 
ugotovitev p ravnega stanja, kakršno j e obstajalo celo pred U redbo (ES) št. 1998 /2006 . Navedena 
ugotovitev se je nanašala na Uredbo (ES) št. 69/2001 , ki s e v tej zadevi ne uporablja, vendar j e njena 
obrazložitev temeljila na splošnih načelih, ki s o podlaga za odstopanje de minimis. Dejstvo, da z adevna 
sodba ni bila razglašena v času, ko j e morala Španija izterjati sporno p omoč, te ne ovrže ko t pravilne 
ugotovitve p rej obstoječega pravnega stanja. Prav tako s e Španija ne more sklicevati na no ben jasen 
znak, da p oložaj pred Uredbo (ES) št. 1998 /2006 n i bil enak ko t zdaj, ampak se lahko s klicuje le na 
nejasnost položaja. V takšnih okoliščinah bi lahko le sodelovala s Komisijo v skladu z načelom lojalnega 
sodelovanja, ki j e zdaj vključeno v člen 4(3) PEU, da b i odpravila kakršno ko li negotovost.
79. Nazadnje, Španija je v zvezi z domnevno kr šitvijo načela enakega obravnavanja to vp rašanje odprla 
šele v dupliki, ne da b i predložila ka kršne ko li dokaze, da j e v zgoraj navedeni predhodni zadevi 
dejansko i zterjala samo zneske, ki s o presegali 100 .000 EUR z a vsako t riletno o bdobje. Njene 
utemeljitve torej ni mogoče upoštevati.
80. Ob upoštevanju tudi dejstva, da s o bile sheme p omoči kot celota nezakonite, me nim, da š panski 
organi niso imeli pravice iz izterjave izključiti zneskov pomoči, ki s o bili nižji od ve ljavne zgornje me je 
de minimis 100 .000 EUR, če je skupna pomoč upravičencu presegala navedeno z gornjo me jo.
Retroaktivna uporaba drugih davčnih olajšav
Trditve
81. Komisija navaja, da j e Španija v zvezi s pomočjo na podlagi sheme 45 -odstotnega da včnega 
dobropisa v provincah Álava in G uipúzcoa ter znižanja da včne osnove z a no va podjetja v provinci 
Álava znižala znesek, ka terega izterjavo zahteva, tako, da j e retroaktivno u porabila nekatere da včne 
olajšave v okoliščinah, v katerih niso bile ali ni dokazano, da s o bile pravilno u porabljene na podlagi 
veljavne zakono daje, to je členov 37 in 45 z akona št. 24/1996 p rovince Álava in člena 37 „praktično 
identičnega“ zakona št. 7/1996 p rovince Guipúzcoa.
16 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
82. S členom 37 n avedenih zakono v je podjetjem p od nekaterimi pogoji odobrena da včna olajšava 
v višini 15 % zneska investicij v nova osnovna sredstva (brez zemljišča), namenjena razvoju njihove 
gospodarske d ejavnosti. S členom 45(1) zakona province Á lava je odobrena olajšava v višini 
600.000 ESP (3 606  EUR) za vsako no vo delovno me sto, če se to ohrani dve leti. Kadar j e 10 -odstotno 
povečanje števila zaposlenih povezano z 10-odstotnim skrajšanjem d elovnega časa, se s členom 45(2) 
odpravijo nekateri pogoji na podlagi člena 37 in zviša olajšava v okviru obeh členov, če so da včnemu 
organu predloženi podrobni načrti.
83. Komisija n e zanika m ožnosti retroaktivne u porabe n avedenih o lajšav. Ve ndar z a številne 
upravičence do pomoči, za ka tero je bilo ugotovljeno, da j e nezakonita, trdi, da Š panija ni predložila 
dokazov, da s o bile olajšave o dobrene v skladu z veljavnimi pogoji. Španija odgovarja, da s o bili 
ustrezni dokazi predloženi v predhodnem p ostopku i n da j e v tem p ostopku p redložila dodatno 
dokumentacijo. Komisija navedenih dokazov ne priznava ko t zadostnih v zvezi s provinco Á lava, 
priznava pa, da s e je kršitev kon čala v zvezi s provinco Guipúzcoa, ko j e bil vložen odgovor na tožbo.
Presoja
84. Zdi se mi, da j e treba ta vidik tožbe Komisije zavrniti. Za sporne olajšave se ne zatrjuje, da s o bile 
del katere od shem da včnega dobropisa, za katere je bilo ugotovljeno, da p omenijo nezakonito državno 
pomoč. Navedene niso niti v odločbah iz leta 2001 n iti v sodbi iz leta 2006 , kršitev, ki s e zatrjuje v tem 
postopku, pa je neizvršitev z adnjenavedene sodbe. Zato vp rašanje, ali so bile olajšave ( ali je bilo 
dokazano, da s o bile) pravilno o dobrene v skladu z nacionalno z akono dajo, ni predmet tega postopka.
85. Res je, da p ritožba Komisije v zvezi s tem n i nepovezana z izterjavo pomoči v obliki da včnih 
dobropisov, za katero je bilo v odločbah iz leta 2001 u gotovljeno, da j e nezakonita. Komisijo zanimajo 
zneski navedene pomoči, ki n iso bili izterjani z obrazložitvijo, da b i lahko u pravičenci zahtevali enake 
zneske, če nezakonita pomoč ne bi obstajala, vendar j ih niso m ogli, ker so prejeli navedeno p omoč. 
Ne trdi p a, da s o bili navedeni zneski napačno o cenjeni kot pomoč, ki j e bila združljiva in je zato ni 
bilo treba izterjati.
86. Poleg tega Komisija priznava, da j e pristop Španije načeloma veljaven. Ne trdi, na primer, da b i bilo 
treba najprej izterjati vso nezakonito pomoč, nato pa bi se sporne olajšave izvajale posebej (kar b i prav 
tako lahko b il veljaven pristop). Če bi se uporabil takšen pristop ali če bi Komisija vztrajala pri njem, je 
povsem j asno, da s o bili pogoji, pod ka terimi so se olajšave izvajale, precej nepovezani z izvršitvijo 
sodbe iz leta 2006 ( tudi če bi se za navedene olajšave same, ocenjene ločeno, izkazalo, da p omenijo 
nezakonito pomoč). Menim, da a naliza ne more biti drugačna samo zato, ker je ena vrsta da včnih 
ugodnosti (dobropisi) nadomestila drugo (olajšave), če je nadomestitev p riznana ko t veljaven postopek.
Zneski, ki jih je bilo treba izterjati na podlagi v sake o dločbe
87. Moja stališča so naslednja: (1) da j e treba potrebo po izterjavi sporne pomoči presoditi v skladu 
s smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998 ; (2) da z ahteva po spodbujevalnem u činku iz navedenih 
smernic omogoča, da s e ne izterja samo pomoč, za katero je ugotovljeno, da j e bila vloga zanjo vložena 
pred začetkom d ela na naložbenem p rojektu; (3) da me d strankama ni nerešenih pravnih vp rašanj 
glede uporabe posebnih sektorskih ali večsektorskih pravil; (4) da španski organi niso imeli pravice iz 
izterjave i zključiti zneskov sporne pomoči, ki s o bili v triletnem o bdobju nižji od zgornje me je 
de minimis 100 .000 EUR; vendar ( 5) da K omisija napačno t rdi, da b i bilo treba izterjati zneske, ki 
ustrezajo da včnim o lajšavam, ki s o bile odobrene retroaktivno i n do ka terih upravičenci niso bili 
upravičeni, dokler so prejemali sporno p omoč.
70
71
72
73
74
70—
71—
72—
73—
74—
ECLI:EU:C:2014 :33 17SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
88. Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je treba še določiti, koliko p omoči je bilo treba zakonito 
izterjati v zvezi z vsako o d odločb iz leta 2001 . Za to bo treba preučiti podatke, ki s ta jih stranki navedli 
v preglednicah iz leta 2013 , ter po potrebi in po možnosti odpraviti razhajanja.
89. Stranki vseh podatkov, ki j ih navajam spodaj, nista navedli kot takih, ampak v nekaterih primerih 
izhajajo iz primerjave p odatkov, ki s ta jih dejansko n avedli.
Odločba 2002 /820 ( 45-odstotni davčni dobropis v provinci Álava)
90. Iz preglednic iz leta 2013 j e ra zvidno, prvič, da s e edino n esoglasje glede prvotno o dobrenega 
zneska p omoči nanaša na razliko v višini 2 048 ,87 EUR p ri dr užbi Martínez Bujanda. Predlagam, da s e 
ta ra zlika r eši v korist Španije. 
Točka 59 zgoraj. Drugič, Komisija me ni, da b i bilo treba v zvezi z retroaktivnimi 
davčnimi olajšavami izterjati 10 683 553 ,22 EUR. Predlagam, naj se ta znesek n e u pošteva. 
Točke o d 81 d o 86 zgoraj. 
V preostalem ( skladnost s smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998 ) Komisija me ni, da j e bilo 
treba izterjati 207 461 498 ,01 EUR. Moje stališče je bilo, da j e treba izvzeti samo zneske, v zvezi 
s katerimi je Španija dokazala, da j e bila vloga vložena pred začetkom dela na naložbenem p rojektu. 
Točka 38 in naslednje zgoraj. 
Španija ni zatrjevala obstoja takih primerov v provinci Álava.
91. Zato ob upoštevanju ra zlike v zvezi z družbo M artínez Bujanda me nim, da j e bilo treba izterjati 
207 459 449 ,14 EUR.
92. Ni sporno, da j e bil celotni navedeni znesek (skupaj z obrestmi) izterjan do 15. oktobra 2013 . Iz 
datumov, ki s ta jih navedli stranki, je razvidno, da j e bila ve čina zneska izterjanega od m arca 2012 
naprej in da j e bilo do marca 2013 i zterjanih že približno 90 % zneska.
Odločba 2002 /892 ( znižanje davčne osnove v provinci Álava)
93. V zvezi z odbitki, ki j ih je Španija najprej izvedla na podlagi pravil de minimis, je iz preglednic iz 
leta 2013 ra zvidno, da s e stranki strinjata glede skupnega zneska 2 316 461 ,49 EUR, izterjanega me d 
septembrom 2011 in septembrom ali decembrom 2012 . Nekaj nesoglasij obstaja pri retroaktivnih 
davčnih olajšavah, ve ndar p redlagam, naj se navedeni zneski v nobenem p rimeru ne upoštevajo. 
Točke o d 81 d o 86 zgoraj.94. Spor ostaja v zvezi z izterjavo 2 586 312 ,37 EUR, skupaj z obrestmi, od podjetja v likvidaciji. 
Gasteiz Desarrollo Industrial e Ingeniería SA ( v nadaljevanju: Gasteiz Desarrollo). 
Komisija navaja, da j e bila šele 21. januarja 2013 o bveščena, da j e bil zahtevek organov ustrezno 
vložen, me dtem ko Š panija navaja, da j e bila obveščena 28. junija 2010 . V obeh primerih je podlaga 
dopis, ki s o ga španski organi domnevno p oslali Komisiji, vendar n i bil v nobenem p rimeru najden 
med desetinami tisočev strani dokazov, ki s o bili predloženi Sodišču. V teh okoliščinah predlagam, naj 
Sodišče upošteva zgodnejši datum.
75
76
77
78
79
80
81
82
83
84
75—
76—
77—
78—
79—
80—
81—
82—
83—
84—
18 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Odločba 2003 /27 (45-odstotni davčni dobropis v provinci Vizcaya)
95. Edina sporna točka v zvezi s to odločbo se nanaša na da tum, ko s o španski organi dokazali, da j e 
bil znesek 6 194 944 ,87 EUR p ravilno o dbit od zneska, izterjanega od dr užbe Norbega. 
Točka 63 zgoraj. N a podlagi 
pisnih vlog in preglednic iz leta 2013 u gotavljam, da j e bil dejanski znesek za izterjavo 
Stranki se strinjata, da j e to 7 417 353 ,03 EUR. dejansko 
izterjan no vembra 2007 , vendar da j e bilo dokazilo o pravilnosti odbitka p redloženo š ele julija 2012 
z odgovorom n a tožbo v tem p ostopku. Znesek pomoči (za ka tero se stranki strinjata, da j e znašala 
59 247 555 ,26 EUR), ki j e sporen glede na zahtevo po spodbujevalnem u činku, je treba šteti za predmet 
izterjave. 
Točka 38 in naslednje zgoraj.96. Zato ob upoštevanju spisa v zadevi predlagam, naj Sodišče ugotovi, da j e bilo treba v skladu 
z Odločbo 2003 /27, skupaj z obrestmi, izterjati 66 664 908 ,29 EUR, od ka terih j e b ilo 
54 261 801 ,88 EUR i zterjanih me d septembrom in no vembrom 2011 , 7 417 353 ,03 EUR j ulija 2012 in 
4 985 753 ,38 EUR  
Pomoč za družbo Industrias de Maderas Aglomerada s. februarja 2013 .
Odločba 2002 /806 ( znižanje davčne osnove v provinci Vizcaya)
97. Edino vp rašanje v okviru te odločbe se nanaša na odbitke, ki j ih je Španija najprej izvedla na 
podlagi pravil de minimis. Stranki se strinjata, da z adevni skupni znesek, ki j e bil v celoti (skupaj 
z obrestmi) izterjan me d 30 . septembrom in 14 . novembrom 2011 , znaša 2 004 658 ,60 EUR. 
Komisija za en znesek v višini 200 .000 EUR ( Ingenería y Construcción d e M atrices) trdi, da i zterjava ni bila izvedena (ali dokazana) do 
11. julija 2012 , vendar d okazi, na katere se sklicuje, niso bili predloženi Sodišču.Odločba 2002 /894 ( 45-odstotni davčni dobropis v provinci Guipúzcoa)
98. Vprašanja v zvezi s to odločbo so: prvič, izključitev t reh podjetij v jeklarskem s ektorju, to je 
vprašanje, za ka tero me nim, da g a je Komisija opustila; 
Točka 63 zgoraj. dr ugič, retroaktivni odbitek dr ugih da vkov 
v višini 4 110 495 ,50 EUR, za ka terega predlagam, naj se ne upošteva; 
Točke o d 81 d o 86 zgoraj. tretjič, skladnost z zahtevo po 
spodbujevalnem u činku v zvezi s pomočjo v višini 5 909 830 ,30 EUR z a dr užbo G KN; 
GKN D riveline Zumaia SA . Komisija je v treh dr ugih primerih priznala, da j e bila zahteva po spodbujevalnem u činku izpolnjena, me dtem ko 
Španija v osmih dr ugih primerih ni trdila, da j e bila vloga za pomoč vložena pred začetkom dela na projektu (točka 38 in naslednje zgoraj). četrtič, 
uporaba smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah 
UL 1994 , C 368, str. 12, nadomeščene v UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 322 ( v nadaljevanju: smernice o reševanju 
in prestrukturiranju iz let [1994 /1999 ]). za 
pomoč v višini približno 20 milijonov EUR z a družbo Papresa 
Papresa SA . Številke, ki s ta jih Komisija in Španija navedli za zneske p omoči, se razlikujejo za približno 500 .000 EUR..
99. Iz preglednic iz leta 2013 s o ra zvidna številna razhajanja me d podatki, ki s ta jih navedli stranki; 
podatke, ki j ih je navedla Španija, je včasih težko u skladiti me d seboj, me dtem ko s o podatki K omisije 
včasih ugodnejši za Španijo. V takšnih okoliščinah bom z a podlago ra je vzela podatke K omisije. 
Komisija me ni, da j e bilo treba izterjati 39 900 773 ,41 EUR. S tem m nenjem s e strinjam o b 
upoštevanju razlike v mnenju v zvezi s 5.909.830,30 EUR z a družbo GKN in 20 milijoni EUR z a družbo 
Papresa.
85
86
87
85—
86—
87—
ECLI:EU:C:2014 :33 19SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
100. Španija v zvezi z družbo GKN trdi, da j e bil edini izdatek pred vložitvijo vloge zanemarljiv in se je 
nanašal na študije izvedljivosti; Komisija ne sprejema predloženih dokazov. Španija se sklicuje na 
dokumente v prilogah k tožbi Komisije, ki m i jih glede na njene napotke n i uspelo najti. 
Priznam, da j e zaradi p redložitve n avedenih prilog v obliki D VD-jev, ki s o vsebovali „stisnjene“ mape s stranmi v obliki pdf, ki j ih ni mogoče 
preiskati, težje najti določen dokument, ve ndar j e bila Španija obveščena, da m ora jasno n avesti dokaze, na katere se opira (točka 17 zgoraj). Zato ne 
sprejemam, da j e Španija dokazala, da j e bila zahteva po spodbujevalnem u činku izpolnjena.
101. Španija v zvezi z družbo Papresa trdi, da j e naslednica dr užbe La Papelera Es pañola SA , katere 
status podjetja v težavah je Komisija priznala leta 1993 . 
Obvestilo Komisije C 29/92 (NN 12/92), UL 1993 , C 123, str. 7. Sklicuje se na točko 99 O dločbe 2002 /894, 
v kateri se je Komisija sklicevala na svojo izjavo v smernicah o reševanju in prestrukturiranju iz 
leta 1999 , v skladu s katero „meni, da o b izpolnjenih pogojih iz teh smernic pomoč za reševanje in 
prestrukturiranje lahko p ripomore k razvoju panog, ne da b i vplivala na trgovinsko me njavo tako, da 
bi to nasprotovalo interesom Skupnosti“.
102. Vendar j e bila ta trditev navedena šele v dupliki, Komisija pa ni imela priložnosti odgovoriti nanjo. 
Poleg tega Španija ni navedla, da s e točka 99 v Odločbi 2002 /894 n adaljuje tako: „Če navedeni pogoji 
niso izpolnjeni, je pomoč nezdružljiva s skupnim t rgom, če je namenjena podjetjem v težavah. 
Komisija torej ugotavlja, da z adevna da včna pomoč, če je odobrena podjetjem v težavah, ni združljiva 
s skupnim trgom na podlagi odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe o spodbujanju nekaterih dejavnosti.“ 
Španija je ko t dokaz skladnosti s pogoji iz smernic o reševanju in prestrukturiranju iz leta 1994 
predložila izvedensko p oročilo, ki n aj bi potrjevalo skladnost s splošnimi pogoji iz točke 3.2.2 
navedenih smernic. Ve ndar i z natančne preučitve t ega poročila izhaja, da s o pogoji navedeni le 
v skrajšani obliki in da n ekateri vidiki niso bili preučeni.
103. V teh okoliščinah Španija po mojem m nenju ni dokazala, da s e lahko z a pomoč družbi Papresa 
šteje, da i zpolnjuje pogoje iz smernic o reševanju in prestrukturiranju.
104. Ugotavljam, da j e bilo treba na podlagi Odločbe 2002 /894 i zterjati 39 900 773 ,41 EUR. Stranki se 
strinjata, da s o bili razen pomoči družbi Papresa zadevni zneski, skupaj z obrestmi, izterjani me d 
novembrom 2011 in oktobrom 2012 . Preostala pomoč dr užbi Papresa (19 448 623 ,59 EUR, skupaj 
z obrestmi) je bila izterjana me d marcem i n septembrom 2013 .
Odločba 2002 /540 ( znižanje davčne osnove v provinci Guipúzcoa)
105. Komisija v preglednicah iz leta 2013 t rdi, da j e bilo 211 159 ,23 EUR n apačno i zključenih iz 
izterjave n a podlagi retroaktivnih da včnih olajšav. Predlagam, naj se ta znesek ne upošteva. 
Točke o d 81 d o 86 zgoraj.106. Stranki s e strinjata, da j e znesek, n a ka teri s o se nanašali odbitki de minimis, znašal 
1 344 192 ,60 EUR, to je znesek, ki g a je bilo treba izterjati glede na mojo analizo. Glede na navedbe 
Komisije je bil celotni znesek, skupaj z obrestmi, izterjan leta 2012 . Španija navaja zgodnejše da tume 
dokončne izterjave, vendar s e zdi, da s e ti nanašajo na izterjavo dr ugih zneskov, ki n iso zneski, odbiti 
kot de minimis. Zato predlagam, naj se sprejmejo da tumi Komisije.
107. Nazadnje, obstaja nenavaden znesek v višini 8,74 EUR, v zvezi s katerim K omisija trdi, da p lačilni 
nalog zanj ni bil poravnan. Ker Komisija v drugi preglednici navaja, da j e treba isti znesek izključiti iz 
izterjave, predlagam, naj se navedeni znesek ne upošteva.
88
89
90 91
92
93
88—
89—
90—
91—
92—
93—
20 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Sklepna ugotovitev glede z neskov, ki jih je bilo treba izterjati
108. Ugotavljam, da j e bilo treba na da n sodbe iz leta 2006 v zaokroženih številkah izterjati glavnico 
v skupni višini 322 milijonov EUR, kar j e približno 10 % m anj od 358 milijonov EUR, kot je zatrjevala 
Komisija. Zneska d olgovanih obresti ne morem n atančno i zračunati, vendar S odišču predlagam, naj 
tudi tega šteje za 10 % nižjega od zneska, ki g a je navedla Komisija.
109. Glede na navedbe Komisije je bilo približno 13 % skupnega zneska izterjanega do da tuma vložitve 
te tožbe. Glede na to, da K omisija ni jasno d okazala svoje trditve v zvezi z družbo Gasteiz Desarrollo, 
Točka 94 zgoraj. 
predlagam, naj se šteje, da j e bila ta številka d ejansko 14 %. Preostalih 86 % je bilo izterjanih po začetku 
tega postopka, to je me d septembrom 2011 in oktobrom 2013 .
Denarna kazen (pavšalni znesek)
Trditve
110. Komisija se sklicuje na svoje sedanje smernice o uporabi člena 260 PD EU, 
Sporočilo SEC(2005 ) 1658 ( UL 2007 , C 126, str. 15), posodobljene s sporočilom SEC(2010 ) 923/3. v katerih navaja, da 
bo zahtevala plačilo pavšalnega zneska, s katerim se ka znuje nadaljevanje kršitve me d prvo in dr ugo 
sodbo, in denarno ka zen za vsak da n zamude po dr ugi sodbi. V tej zadevi je umaknila svoj zahtevek 
za zadnjenavedeno ka zen. Komisija pavšalni znesek izračuna bodisi kot minimum, določen za vsako 
državo članico na podlagi njenega faktorja „n“ 
Opredeljen ko t geometrično p ovprečje, ki d elno temelji na BDP dr žave članice in delno n a ponderiranju glasov v Svetu. Ob vložitvi te tožbe 
je bil faktor „n“ za Španijo 13 ,66, najnižji pavšalni znesek pa je znašal 7 215 000  EUR. Ti številki sta trenutno 13 ,28 o ziroma 7 036 000  EUR 
(C(2012 ) 6106 f inal z dne 31. avgusta 2012 )., bodisi s pomnožitvijo dnevnega zneska 
Trenutno n ajmanj 210 EUR, pomnoženih s koeficientom resnosti. s številom 
dni od da tuma prve sodbe do da tuma prenehanja kršitve, če navedena pomnožitev p omeni višji skupni 
znesek.
111. Komisija v tej zadevi me ni, da j e treba ko eficient resnosti na lestvici od 1 do 20 d oločiti na 9. 
Poudarja temeljno n aravo določb o državni pomoči in potrebo po odpravi izkrivljanja kon kurence, ki 
ga je povzročila pomoč, dejstvo, da j e pomoč izkoristilo ve č ko t 100 p rejemnikov, znesek, ki o b 
vložitvi te tožbe še ni bil izterjan (po njenih izračunih 569 milijonov EUR), in dejstvo, da j e bilo za 
Španijo že dvakrat ugotovljeno, da n i izterjala nezakonite pomoči v Baskiji 
Sodba z dne 2. julija 2002 v zadevi Komisija proti Španiji (C-499/99, Recueil, str. I-6031 ) in zgoraj v opombi 58 n avedena sodba Komisija 
proti Španiji (C-177/06)..
112. Zato predlaga pavšalni znesek v višini 25 817 ,40 EUR  
To je 210 EUR, pomnoženih s koeficientom resnosti 9 in faktorjem „n“ za Španijo, ki j e 13,66. na da n od da tuma sodbe iz leta 2006 d o 
datuma prenehanja kršitve, to je 15. oktobra 2013 . Izračunala je, da j e zadevnih dni 2500 in da j e torej 
skupni znesek 64 543 500  EUR.
113. Španija trdi, da s o šest različnih shem s prejeli trije različni poddržavni organi in da b o morala na 
vsakega od teh prenesti del kazni. Ker se je pomoč nanašala samo na Baskijo, ki p redstavlja 6,24 % BDP 
Španije, bi moral biti tekoči dnevni znesek v višini 210 EUR p omnožen s 6,24 %, kar z nese 13 EUR n a 
dan.
94
95
96
97 98
99
100
101
102
103
104
94—
95—
96—
97—
98—
99—
100 —
101 —
102 —
103 —
104 —
ECLI:EU:C:2014 :33 21SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
114. Španija v zvezi z resnostjo trdi, da b i moral biti uporabljen najnižji ko eficient, saj Komisija 
v 40 letih še nikoli ni uresničila svojih pooblastil v zvezi z državno p omočjo v obliki da včnih ukrepov. 
Poleg tega so bili vsi zadevni ukrepi sprejeti pred obvestilom K omisije o uporabi pravil o državni 
pomoči za ukrepe, ki z adevajo neposredno o bdavčitev u stvarjenega dohodka 
UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 277 ( v nadaljevanju: obvestilo iz leta 1998 )., baskovski organi pa so 
sheme u kinili, ko s o izvedeli, da p o mnenju Komisije pomenijo državno p omoč.
115. Na tej podlagi Španija predlaga globo v višini 177 ,58 EUR  
To je 13 EUR, pomnoženih s koeficientom resnosti 1 in faktorjem „n“ za Španijo, ki j e 13,66. na dan.
116. Komisija zavrača mnenje, da b i bilo treba osnovni znesek pomnožiti s 6,24 %. Zadevni zneski so 
enaki za vse države članice (in morajo biti dovolj visoki, da s e ohranja pritisk nanje) 
SEC(2005 ) 1658 , točka 15., Sodišče pa ni še 
nikoli prilagodilo ka zni, da b i se upoštevalo omejeno o bmočje, na katerem j e prišlo do kršitve.
117. Komisija v zvezi z resnostjo zanika, da n i še nikoli uresničila svojih pooblastil v zvezi z državno 
pomočjo v obliki da včnih ukrepov 
Navaja Odločbo Komisije 93 /337/EGS z dne 10. maja 1993 o shemi davčnih olajšav za naložbe v Baskiji (UL L 134, str. 25). ali da s e je z obvestilom iz leta 1998 s premenil položaj. 
Sodba z dne 9. septembra 2009 v združenih zadevah Diputación F oral de Álava in dr ugi proti Komisiji (od T-30/01 d o T-32/01 in od 
T-86/02 d o T-88/02, ZOdl., str. II-2919 , točki 314 in 315 t er navedena sodna praksa).118. Španija se v dupliki sklicuje na sodbo Komisija proti Italiji 
Sodba z dne 17. novembra 2011 v zadevi Komisija proti Italiji (C-496/09, ZOdl., str. I-11483 ). in poudarja, da j e edino S odišče 
pristojno z a določitev z neska ka kršne ko li kazni. Kadar j e treba pomoč izterjati od ve likega števila 
prejemnikov, je lahko ka zen, ki u pošteva napredek dr žave č lanice pri izpolnjevanju obveznosti, 
primerna kr šitvi in zato sorazmerna z njo. 
Prav tam, točka 49 in navedena sodna praksa. S odišče mora p ri uporabi me ril resnosti in zmožnosti 
države č lanice za plačilo upoštevati posledice neizvršitve za zasebne in javne interese ter nujnost, da 
zadevna dr žava članica izpolni svoje obveznosti. 
Prav tam, točki 56 in 57 ter navedena sodna praksa. N aložitev p avšalnega zneska m ora b iti odvisna od 
vseh dejavnikov, ki s e nanašajo na značilnosti kršitve in na ravnanje dr žave č lanice, pri čemer ima 
Sodišče široko p ooblastilo za odločanje po prostem p reudarku. 
Prav tam, točka 83 in navedena sodna praksa. V tej zadevi so organi ravnali vestno. 
Sodišče bi moralo ka kršno ko li ka zen prilagoditi zaradi a vtonomije organov Baskije 
Španija navaja sodbi z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska p roti Komisiji (C-88/03, ZOdl., str. I-7115 ) in z dne 11. septembra 2008 
v združenih zadevah UGT-Rioja in dr ugi (od C-428/06 d o C-434/06, ZOdl., str. I-6747 ). i n načela 
sorazmernosti, ob upoštevanju prizadetega geografskega območja.
119. Španija v zvezi z resnostjo trdi z lasti, da j e bila sodba 
Navedena v opombi 98., na katero se Komisija sklicuje v povezavi 
z obvestilom iz leta 1998 , razglašena v povsem dr ugačnih okoliščinah ter da n eobstoj kakršnega ko li 
precedensa v podobnih zadevah otežuje izračun zneskov, ki j ih je treba izterjati, in obresti, ki j ih je 
treba zaračunati, zaradi č esar je izvršitev sodbe iz leta 2006 b olj zapletena. Poleg tega so si nacionalni 
organi v dobri ve ri prizadevali uporabiti me rila, za ka tera so pri odločanju o izterjavi posamezne 
pomoči me nili, da s o pravilna.
105
106
107
108
105 —
106 —
107 —
108 —
22 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Presoja
120. V skladu z ustaljeno s odno p rakso je Sodišče pristojno, da o b upoštevanju okoliščin in stopnje 
odvračanja, ki s e zdi p otrebna, določi ustrezno d enarno ka zen za preprečitev p onovnih podobnih 
kršitev. Smernice in predlogi Komisije Sodišča ne morejo zavezovati, lahko p a so ko risten napotek in 
prispevajo k temu, da j e ra vnanje Komisije pregledno, predvidljivo in skladno s pravno v arnostjo. 
Sodišče mora d oločiti kazen v višini, ki j e ustrezna glede na okoliščine ter sorazmerna s kršitvijo in 
zmožnostjo dr žave č lanice za plačilo. Pri tem s e ustrezno u poštevata resnost in trajanje kr šitve o d 
izdaje sodbe, s katero je bila ugotovljena kršitev. 
Na primer zgoraj v opombi 97 n avedena sodba Komisija proti Italiji, točke od 35 d o 37, in sodba z dne 11. decembra 2012 v zadevi 
Komisija proti Španiji (C-610/10, točka 115 in naslednje).121. V tej zadevi se mi zdi jasno, da j e kazen v obliki pavšalnega zneska p rimerna ko t odvračilni ukrep. 
Znesek zadevne nezakonite pomoči in zamuda p ri izterjavi sta precejšnja, iz neštetih dokumentov 
v spisu pa je razvidno, da s o španski organi porabili ogromno č asa in energije, da b i čim bolj znižali 
zneske, ki j ih je bilo treba izterjati, pogosto tako, da s o se spuščali v pretirane podrobnosti, zaradi 
katerih so nastale dodatne zamude.
122. Komisija predlaga pavšalni znesek 64 543 500  EUR, izračunan s pomnožitvijo enotne osnove 
210 EUR s koeficientom 9 (za resnost), faktorjem „n“ 13,66 in 2500 dnevi.
123. V okviru objavljenih me ril Komisije ni prostora za odstopanje od enotne osnove 210 EUR n a dan. 
Navedena osnova je v navedenih objavljenih me rilih ve s čas dejanskega stanja, na ka tero se nanaša ta 
postopek, ostala nespremenjena. Sodišče je predlog Španije, da b i morala biti pomnožena s 6,24 %, 
zavrnilo v zadevi C-610/10 
Navedena v opombi 103, točka 132..
124. Vendar b i bilo m ogoče ko eficient resnosti na lestvici do 20 s orazmerno z nižati z 9 na 8, če bo 
Sodišče sprejelo mojo oceno z neskov, ki j ih je bilo treba dejansko izterjati. 
Točki 108 in 109 zgoraj. P rav tako b i bilo mogoče 
faktor „n“ ob upoštevanju posodobljenih podatkov Komisije znižati na 13,28. 
Opomba 88 zgoraj; Komisija se je v sodbi z dne 17. oktobra 2013 v zadevi Komisija proti Belgiji (C-533/11, točka 35) sama oprla na 
podatke, ki s o bili posodobljeni takrat, ko j e vložila tožbo. S tem b i dobili pavšalni 
znesek 22 310 ,40 EUR n a dan v primerjavi s 25.817,40 EUR, ki g a je prvotno z ahtevala Komisija.
125. Komisija je izračunala, da j e od ra zglasitve sodbe iz leta 2006 , to je 14. decembra 2006 , ter do 
zadnje in dokončne izterjave sporne pomoči preteklo 2500 dni. Navedeni izračun se mi zdi pravilen, 
če se upošteva celotno o bdobje do 18. oktobra 2013 , ko j e bila po mnenju Komisije izterjana celotna 
pomoč, skupaj z obrestmi. Skupna kazen v obliki pavšalnega zneska p ri znesku 22 310 ,40 EUR n a da n 
bi tako b ila 55 776 000  EUR.
126. Vendar j e iz sodne prakse jasno ra zvidno, da S odišče pri določanju pavšalnega zneska n i nikoli 
sledilo podrobnim izračunom K omisije, ampak je primeren znesek določilo v zaokroženi številki ob 
upoštevanju vseh okoliščin. Pri tem o bičajno n i navedlo natančnih podrobnosti svojega sklepanja, 
ampak je samo izpostavilo različne oteževalne in olajševalne dejavnike, ki j ih je upoštevalo (na primer 
zavlačevanje oziroma dobro ve ro nacionalnih organov). Poleg tega je iz analize zadev, v katerih je 
Komisija zahtevala takšno ka zen, Sodišče pa jo je naložilo, razvidno, da j e bil znesek, ki g a je naložilo
109
110
111
112
113
114
109 —
110 —
111 —
112 —
113 —
114 —
ECLI:EU:C:2014 :33 23SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
 Sodišče, v vsakem p rimeru precej nižji od zneska, ki g a je predlagala Komisija – in sicer je znašal od 8 
do 62 % zadnjenavedenega zneska, povprečno p a 40 % tega zneska. 
Sodbe z dne 9. decembra 2008 v zadevi Komisija proti Franciji (C-121/07, ZOdl., str. I-9159 ); z dne 4. junija 2009 v zadevi Komisija proti 
Grčiji (C-109/08, ZOdl., str. I-4657 ); z dne 7. julija 2009 v zadevi Komisija proti Grčiji (C-369/07, ZOdl., str. I-5703 ); z dne 4. junija 2009 
v zadevi Komisija proti Grčiji (C-568/07, ZOdl., str. I-4505 ); z dne 31. marca 2011 v zadevi Komisija proti Grčiji (C-407/09, ZOdl., 
str. I-2467 ); sodba Komisija proti Italiji, navedena v opombi 97; sodba Komisija proti Španiji, navedena v opombi 103; sodbe z dne 
19. decembra 2012 v zadevi Komisija proti Irski (C-279/11); z dne 19. decembra 2012 v zadevi Komisija proti Irski (C-374/11); z dne 
30. maja 2013 v zadevi Komisija proti Švedski (C-270/11); z dne 25. junija 2013 v zadevi Komisija proti Češki republiki (C-241/11); sodba 
Komisija proti Belgiji, navedena v opombi 106, in sodba z dne 28. novembra 2013 v zadevi Komisija proti Luksemburgu (C-576/11). N e da b i želela reči, da j e Sodišče 
v zvezi s tem ka kor koli vezano n a svojo prejšnjo prakso, 
Ali da – v nasprotju s položajem n a podlagi člena 260(3) PD EU – Sodišče ne more naložiti višjega zneska, kot ga predlaga Komisija. me nim, da s o ti podatki ko ristna podlaga, 
zlasti z vidika d ejavnikov, kot sta resnost in trajanje kršitve, ki j u je Sodišče upoštevalo.
127. To je četrta zadeva, v kateri je Komisija predlagala naložitev ka zni v pavšalnem z nesku dr žavi 
članici zaradi n eizterjave n ezakonite dr žavne pomoči (druge zadeve, v katerih je predlagala takšne 
kazni, se nanašajo zlasti na neizvršitev p renosa dir ektiv ali neskladnost nacionalnega prava s pravom 
EU in so zato m anj primerljive). Po m oji oceni je znesek v tej zadevi 322 milijonov EUR, trajanje 
kršitve p a 6 let in 10 mesecev.
128. Za p rimerjavo, v sodbi K omisija p roti G rčiji (C-369/07) 
Navedena v opombi 107. je n eizterjava p ribližno 
23 milijonov EUR v več ko t štiriletnem o bdobju privedla do naložitve ka zni v pavšalnem z nesku 
v višini 2 milijonov EUR ( približno 13 % zneska, ki g a je zahtevala Komisija); v sodbi Komisija proti 
Italiji (C-496/09) 
Navedena v opombi 97. je neizterjava približno 188 milijonov EUR v približno s edmih letih in pol privedla 
do ka zni v višini 30 milijonov EUR ( približno 43 % zneska, ki g a je zahtevala Komisija) in v sodbi 
Komisija proti Španiji (C-610/10) 
Navedena v opombi 103. je neizterjava približno 23 milijonov EUR v več ko t desetletnem 
obdobju privedla do ka zni v višini 20 milijonov EUR ( približno 38 % zneska, ki g a je zahtevala 
Komisija).
129. Drugače gledano, zneska n a me sec zamude in na milijon EUR, ki j u je bilo treba izterjati, sta si 
v prvih d veh zadevah izjemno p odobna (med 1730 in 1 740  EUR), me dtem ko j e znesek 
v zadnjenavedeni zadevi precej višji (približno 8 333  EUR). Če bi kot podlago upoštevali prvo številko, 
bi dobili znesek v višini približno 50 milijonov EUR, če pa bi upoštevali zadnjenavedeno š tevilko, bi 
dobili približno 220 milijonov EUR.
130. Zdi se, da j e bil pomem ben oteževalni dejavnik, ki g a je Sodišče upoštevalo v sodbi Komisija proti 
Španiji (C-610/10), dejstvo, da p ri izvrševanju prve sodbe „ne bi smelo prihajati do ve čjih težav pri 
izvršitvi te sodbe, saj je bilo prejemnikov zadevnih nezakonitih pomoči malo, bili so poimensko 
navedeni, zneski, katerih vračilo je treba zagotoviti, pa so bili v tej odločbi natančno d oločeni“ 
Prav tam, točka 145..
131. V tej zadevi zadnjenavedeni preudarek ne drži. Prejemnikov je bilo veliko, zneski pomoči, ki j ih je 
bilo treba izterjati oziroma izključiti iz izterjave, pa niso bili niti natančno d oločeni niti povsem j asni. 
Zato predlagam, naj Sodišče uporabi podoben pristop ko t v sodbah Komisija proti Grčiji (C-369/07) in 
Komisija proti Italiji (C-496/09), pri čemer naj za izhodišče vzame z nesek 50 milijonov EUR.
132. Prav tako n e vidim tehtnega razloga za povišanje ali znižanje navedenega zneska. To je precejšen 
znesek – višji od ka terega ko li pavšalnega zneska, ki g a je Sodišče kadar ko li naložilo – in ve rjetno je, 
da b o imel precejšen odvračilni učinek za vse države članice, ne da b i ga bilo treba še povišati. Vendar 
je kršitev resna, saj vključuje državno p omoč v zneskih, ki s o višji, kot so bili kadar ko li obravnavani 
v kaki podobni zadevi, in so resno vp livali na trgovino me d dr žavami članicami v dolgem o bdobju 
(obsežnejša izterjava se je začela šele več ko t štiri leta po sodbi iz leta 2006 ).
24 ECLI:EU:C:2014 :33SKLEPNIPREDLOGI E.SHARPSTON–ZADEVAC-184/11
KOMISIJAPROTIŠPANIJI
Predlog
133. Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev me nim, da b i Sodišče moralo:
— ugotoviti, da Š panija s tem, da n i pravočasno izvršila sodbe z dne 14. decembra 2006 v združenih 
zadevah Komisija proti Španiji (od C-485/03 d o C-490/03), ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi 
odločb, na katere se je navedena sodba nanašala, in člena 260(1) PD EU;
— Kraljevini Španiji naložiti, naj Evropski ko misiji na račun „lastnih sredstev E vropske u nije“ plača 
pavšalni znesek v višini 50 milijonov EUR;
— Kraljevini Španiji naložiti plačilo stroškov.