SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2015 :399 1Zadeva C-5 9 3 / 1 3
Presidenza de l Consiglio de i Ministri in drugi
proti
Rina Se r vices SpA in drugim
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe Consiglio di S tato)
„Predhodno o dločanje — Členi 49 PD EU, 51 PD EU in 56 PD EU — Svoboda u stanavljanja — 
Povezanost z izvajanjem j avne oblasti — Direktiva 2006 /123/ES — Člen 14 — Subjekti, ki p reverjajo in 
potrjujejo, da p odjetja, ki i zvajajo javna naročila gradenj, izpolnjujejo zakonsko z ahtevane pogoje — 
Nacionalna ureditev, s katero se zahteva, da j e statutarni sedež teh subjektov v Italiji“
Povzetek – Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 16. junija 2015
1. Svoboda ustanavljanja — Odstopanja — Dejavnosti, ki so povezane z izvajanjem javne oblasti — 
Pojem — Dejavnosti certificiranja spoštovanja pogojev, ki jih nacionalna ureditev zahteva za 
podjetja, ki izvajajo javna naročila gradenj — Izključitev
(člen 51, prvi odstavek, PDEU)
2. Svoboda ustanavljanja — Svoboda opravljanja storitev — Storitve na notranjem trgu — Direktiva 
2006 /123 — Prepovedane zahteve — Nacionalna u reditev, ki določa obveznost za d ružbe 
s statusom c ertifikacijskega organa, d a imajo statutarni sede ž na nacionalnem oz emlju — 
Nedopustnost
(člena 49 P DEU i n 56 P DEU; D irektive E vropskega p arlamenta in S veta 2006 /123, 
člena 3(3) in 14)
1. Člen 51, prvi odstavek, PD EU je treba razlagati tako, da s e izjema od pravice do ustanavljanja, ki j e 
navedena v tej določbi, ne uporablja za dejavnosti certificiranja, ki j ih opravljajo dr užbe s statusom 
certifikacijskega organa.
Ker so te dr užbe podjetja, ki o pravljajo pridobitno d ejavnost v konkurenčnih ra zmerah in ki n imajo 
nikakršnega pooblastila za odločanje, ki b i bilo povezano z izvajanjem p rerogativ javne oblasti namreč 
dejavnosti certificiranja teh dr užb nimajo neposredne in specifične zveze z izvajanjem j avne oblasti 
v smislu člena 51 PD EU.
Natančneje, tega, da s e preverja tehnična in finančna zmogljivost podjetij, ki s o v postopku 
certificiranja, resničnost in vsebina izjav, dokazil in dokumentov, ki j ih predložijo osebe, ki ž elijo 
pridobiti certifikat, in nadaljnje izpolnjevanje pogojev, ki s e nanašajo na osebni položaj kandida ta ali 
ponudnika, ni mogoče šteti za dejavnost, pri ka teri gre za samostojno o dločanje, ki j e značilno z a 
izvrševanje prerogativ javne oblasti, ker to preverjanje v celoti urejajo nacionalni predpisi. Poleg tega 
se navedeno p reverjanje opravlja pod neposrednim dr žavnim nadzorom, njegov namen pa je pomagati
2 ECLI:EU:C:2015 :399POVZETEK–ZADEVAC-593/13
RINA SERVICESIN DRU GI
 naročnikom n a področju javnih naročil gradenj pri opravljanju njihove n aloge tako, da s e slednjim 
omogoči, da t o nalogo opravijo na podlagi točnega in podrobnega poznavanja tehnične in finančne 
zmogljivosti ponudnikov.
(Glej točke 19, 20, 22 in točko 1 izreka.)
2. Člen 14 D irektive 2006 /123 o storitvah na no tranjem t rgu je treba razlagati tako, da n asprotuje 
ureditvi dr žave č lanice, ki d oloča, da m orajo imeti dr užbe s statusom c ertifikacijskega organa 
statutarni sedež na nacionalnem o zemlju.
Ta člen namreč državam članicam prepoveduje uveljavljanje zahtev, naštetih v odstavkih od 1 do 8 tega 
člena, za začetek opravljanja storitvene dejavnosti ali njeno o pravljanje na svojem o zemlju s tem, da j im 
nalaga prednostno in sistematično u kinitev teh zahtev. Teh zahtev n i mogoče upravičiti. Tako je, prvič, 
iz naslova navedenega člena razvidno, da s o zahteve, ki s o naštete v njegovih odstavkih od 1 do 8, 
„prepovedane“. Poleg tega ni nikjer v besedilu tega člena navedeno, da i majo dr žave članice možnost, 
da u pravičijo ohranitev takih zahtev v svojih nacionalnih zakono dajah. D rugič, splošna sistematika 
Direktive 2006 /123, kar z adeva svobodo u stanavljanja, temelji na jasnem ra zlikovanju me d 
prepovedanimi zahtevami in zahtevami, ki s o predmet ocenjevanja. Prve u reja člen 14 t e dir ektive, 
druge pa so urejene s pravili iz njenega člena 15.
Poleg tega bi razlaga člena 3(3) Direktive 2006 /123, v skladu s katero bi bilo dr žavam č lanicam 
dovoljeno, da n a podlagi primarnega prava upravičijo zahtevo, ki j e prepovedana s členom 14 t e 
direktive, zadnjenavedeni določbi vzela polni učinek in v končni fazi onemogočila ciljano u sklajevanje, 
ki ga izvaja ta dir ektiva. Dalje, člen 3(3) Direktive 2006 /123 n e nasprotuje temu, da s e člen 14 t e 
direktive ra zlaga tako, da p repovedanih zahtev, ki s o naštete v zadnjenavedeni določbi, ni mogoče 
upravičiti. Namen take p repovedi b rez možnosti upravičenosti je namreč zagotoviti sistematično i n 
hitro odpravo nekaterih omejitev svobode ustanavljanja, za katere zakono dajalec Unije in sodna praksa 
Sodišča štejeta, da r esno p osegajo v pravilno d elovanje no tranjega trga. Tak namen je v skladu 
s Pogodbo DEU.
Zato, čeprav člen 52(1) PD EU dr žavam č lanicam o mogoča, da z enim o d ra zlogov, ki s o v njem 
navedeni, upravičijo nacionalne ukrepe, ki p omenijo omejitev svobode ustanavljanja, to ne pomeni, da 
zakono dajalec U nije pri sprejemanju akta sekundarne zakono daje, ko t je D irektiva 2006 /123, ki 
konkretizira temeljno s voboščino, določeno v Pogodbi DEU, ne more omejiti nekaterih izjem, še toliko 
bolj, če zadevna določba sekundarnega prava, kot v obravnavani zadevi, zgolj povzema ustaljeno s odno 
prakso, v skladu s katero zahteva, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ni združljiva s temeljnimi 
svoboščinami, na katere se lahko sklicujejo gospodarski subjekti.
(Glej točke 26, 28, 30, 31, 37, od 39 d o 41in točko 2 izreka.)