Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (prvi senat) 
z dne 21. julija 2016 * 
„Predhodno odločanje — Državne pomoči — Shema pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov —  
Uredba (ES) št. 800/2008 — Vrste pomoči, ki jih je mogoče šteti za združljive z notranjim trgom in  
izvzete iz obveznosti priglasitve — Zavezujoča narava pogojev za izvzetje — Člen 3(1) —  
Izrecno sklicevanje na to uredbo v shemi pomoči“  
V zadevi C-493/14, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Bundesfinanzgericht (zvezno finančno sodišče, Avstrija) z odločbo z dne 31. oktobra 2014 , ki je prispela 
na Sodišče 6. novembra 2014 , v postopku 
Dilly’s Wellnesshotel GmbH 
proti 
Finanzamt Linz, 
SODIŠČE (prvi senat), 
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, A. Arabadžiev, C. G. Fernlund, S. Rodin in E. Regan  
(poročevalec), sodniki,  
generalni pravobranilec: N. Wahl,  
sodni tajnik: M. Aleksejev, administrator,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 21. januarja 2016 ,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
— za Dilly’s Wellnesshotel GmbH M. Kroner, odvetnik, in K. Caspari, 
— za avstrijsko vlado C. Pesendorfer in M. Klamert, agenta, 
— za estonsko vlado K. Kraavi-Käerdi, agentka, 
— za Evropsko komisijo R. Sauer, P. Němečková in K. Herrmann, agenti, 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 17. marca 2016 
izreka naslednjo 
* Jezik postopka: nemščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :577 1 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 17(1) in 25 Uredbe Komisije (ES) 
št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom 
z uporabo členov [107 PDEU in 108 PDEU] (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL 2008 , L 214, 
str. 3). 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Dilly’s Wellnesshotel GmbH, ponudnico storitev, 
in Finanzamt Linz (davčni urad v Linzu, Avstrija), ker je ta zavrnil vlogo te družbe za povračilo davka 
na energijo za leto 2011 . 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
Uredba (ES) št. 659/1999 
3 Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo 
člena [108 PDEU] (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 339) je v členu 2, 
naslovljenem „Uradna priglasitev nove pomoči“, določala: 
„1. Razen če v uredbah, sprejetih na podlagi člena [109 PDEU], ali z drugimi ustreznimi določbami 
Pogodbe ni drugače določeno, mora zadevna država članica vsak načrt za dodeljevanje nove pomoči 
pravočasno prijaviti [priglasiti] Komisiji. […]“ 
Uredba (ES) št. 994/98 
4 V uvodnih izjavah od 4 do 7 Uredbe (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov [107 PDEU 
in 108 PDEU] za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 8, zvezek 1, str. 312) je bilo navedeno: 
„(4) ker je Komisija uporabila člena [107 PDEU in 108 PDEU] v številnih odločbah in je tudi navedla 
svojo politiko v številnih obvestilih; ker je v luči obsežnih izkušenj Komisije pri uporabi členov 
[107 PDEU in 108 PDEU] ter splošnih besedil, ki jih je Komisija izdala na podlagi teh določb, da 
bi zagotovila učinkovit nadzor in poenostavitev uprave, ne da bi oslabila spremljanje Komisije, 
primerno Komisiji omogočiti, da z uredbami razglasi, da so na področjih, kjer ima dovolj 
izkušenj za določitev splošnih meril glede skladnosti, nekatere vrste pomoči skladne [z 
notranjim] trgom na podlagi ene ali več določb člena [107(2) in (3) PDEU] ter so izvzete iz 
postopka, določenega v členu [108(3) PDEU]; 
(5) ker bodo uredbe o skupinskih izjemah povečale preglednost in pravno varnost […]; 
(6) ker je primerno, da Komisija ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči oproščajo obveznosti uradne 
priglasitve iz člena [108(3) PDEU], navede […] pogoje spremljanja, da bi zagotovila skladnost 
pomoči, ki jo pokriva ta uredba, [z notranjim] trgom; 
(7) ker je primerno, da se Komisiji ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči oproščajo obveznosti 
uradne priglasitve iz člena [108(3) PDEU], omogoči dodati nadaljnje podrobne pogoje, da bi 
zagotovila združljivost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, [z notranjim] trgom.“ 
ECLI:EU:C:2016 :577 2 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
5 Člen 1 te uredbe, naslovljen „Skupinske izjeme“, je določal: 
„1. Komisija lahko z uredbami, sprejetimi skladno s postopki iz člena 8 te uredbe in skladno s členom 
[107 PDEU], izjavi, da bi morale biti naslednje vrste pomoči skladne [z notranjim] trgom in zanje ne 
veljajo zahteve za uradno priglasitev iz člena [108(3) PDEU]: 
(a) pomoč v korist:  
[…]  
(iii) varstva okolja;  
[…]  
2. V uredbah iz odstavka 1 se za vsako vrsto pomoči navedejo:  
[…]  
(e) pogoji za spremljanje, kakor je določeno v členu 3. 
[…]“ 
6 Člen 3 navedene uredbe, naslovljen „Preglednost in spremljanje“, je določal: 
„1. Komisija pri sprejemanju uredb na podlagi člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za 
zagotavljanje preglednosti in spremljanja pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, skladno s temi  
uredbami. Takšna pravila sestavljajo zlasti zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.  
[…]“  
7 Uredba št. 994/98 je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013 z dne 22. julija 2013 
(UL L 204, str. 11) in nato razveljavljena z Uredbo Sveta (EU) 2015 /1588 z dne 13. julija 2015 
o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne 
državne pomoči (UL L 248, str. 1). 
Uredba št. 800/2008 
8 V uvodnih izjavah 5, 7 in 46 Uredbe št. 800/2008 je bilo navedeno: 
„(5) S to uredbo je treba izvzeti vsako pomoč, ki izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe, in vsako 
shemo pomoči, če katera koli individualna pomoč, ki se lahko dodeli v skladu s tako shemo, 
izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe. Za zagotovitev preglednosti ter učinkovitejšega 
spremljanja pomoči se mora vsak ukrep individualne pomoči, dodeljen v skladu s to uredbo, 
izrecno sklicevati na veljavno določbo iz poglavja II in na nacionalno pravo, ki je osnova za 
posamezno individualno pomoč. 
[…] 
(7) Za državno pomoč v smislu člena [107(1) PDEU], ki je ta uredba ne vključuje, je treba še naprej 
uporabljati obveznost priglasitve iz člena [108(3) PDEU]. 
[…] 
ECLI:EU:C:2016 :577 3 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
(46) Glede na zadovoljive izkušnje, pridobljene pri izvajanju Smernic Skupnosti o državni pomočiza 
varstvo okolja, bi bilo treba iz obveznosti priglasitve izvzeti […] določeno okoljsko pomoč 
v obliki znižanj okoljskih davkov.“ 
9 Člen 1 Uredbe št. 800/2008 , naslovljen „Področje uporabe“, ki je bil v poglavju I te uredbe, 
naslovljenem „Skupne določbe“, je v odstavku 1 določal: 
„Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči: 
[…] 
(d) pomoč za varstvo okolja; 
[…]“ 
10 Člen 3 navedene uredbe, naslovljen „Pogoji za izvzetje“, ki je bil tudi v navedenem poglavju I, je 
v odstavku 1 določal: 
„Sheme pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter vse ustrezne določbe iz poglavja II 
te uredbe, so združljive [z notranjim] trgom v smislu člena [107(3) PDEU] in so izvzete iz obveznosti 
priglasitve po členu [108(3) PDEU], če vsaka individualna pomoč, dodeljena v skladu s takimi 
shemami, izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, shema pa se izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo 
njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije.“ 
11 Člen 25 navedene uredbe, naslovljen „Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov“, ki je bil v oddelku 4, 
naslovljenem „Pomoč za varstvo okolja“, poglavja II Uredbe št. 800/2008 , naslovljenega „Posebne 
določbe za različne vrste pomoči“, je določal: 
„1. Sheme okoljske pomoči v obliki znižanj ali izvzetij iz okoljskih davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz 
Direktive [Sveta 2003 /96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za 
obdavčitev energentov in električne energije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, 
str. 405)], so združljive [z notranjim] trgom v smislu člena [107(3) PDEU] ter so izvzete iz obveznosti 
priglasitve po členu [108(3) PDEU], če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena. 
[…]“ 
12 Uredba št. 800/2008 je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1224 /2013 z dne 29. novembra 
2013 (UL 2013 , L 320, str. 22) glede obdobja uporabe. To obdobje je bilo s tem podaljšano do 
30. junija 2014 . Uredba št. 800/2008 je bila nato razveljavljena z Uredbo Komisije (EU) št. 651/2014 
z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi 
členov 107 in 108 Pogodbe (UL 2014 , L 187, str. 1, in popravek v UL 2014 , L 349, str. 67). 
Avstrijsko pravo 
13 V skladu z Budgetbegleitgesetz (spremljevalni zakon k proračunu) z dne 30. decembra 2010 
(BGBl. I št. 111/2010 , v nadaljevanju: BBG 2011 ) so bila storitvena podjetja izvzeta iz povračila davka 
na energijo. 
ECLI:EU:C:2016 :577 4 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
14 Člen 2(1) Energieabgabenvergütungsgesetz (zakon o povračilu davka na energijo; v nadaljevanju: 
EAVG), kakor je bil spremenjen s členom 72 BBG 2011 , določa: 
„Pravico do povračila imajo le podjetja, za katera je dokazano, da je njihova glavna dejavnost 
proizvodnja materialnih dobrin, če ne dobavljajo energetskih virov, navedenih v členu 1(3), ali toplote 
(para ali vroča voda), proizvedene iz energetskih virov iz navedenega člena 1(3).“ 
15 Časovno področje uporabe tega člena 2 je določeno v členu 4(7) EAVG, ki določa: 
„Člena 2 in 3 [EAVG] se uporabljata, če to odobri Evropska komisija, za vloge za povračilo, ki se 
nanašajo na obdobje po 31. decembru 2010 .“ 
16 V pripravljalnem gradivu k EAVG je v zvezi s členom 4(7) tega zakona navedeno: 
„Uporaba spremenjenih določb je odvisna od odobritve Evropske komisije. Ta spremem ba začne veljati 
za uporabo energije po 31. decembru 2010 . Vlogam storitvenih podjetij, ki se nanašajo na obdobja po 
31. decembru 2010 , torej ne bo več ugodeno. Če bo Komisija spremem bo EAVG potrdila kot 
odobreno državno pomoč, bo treba zakonsko omejitev na proizvodna podjetja uporabljati od 
1. januarja 2011 , tako da storitvena podjetja po tem datumu ne bodo več imela pravice do povračila 
davka na energijo za porabljeno energijo. Če Komisija spremem be ne bo odobrila, bo sedanji pravni 
položaj ostal nespremenjen, pravico do povračila davka na energijo pa bodo imela proizvodna in 
storitvena podjetja.“ 
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje 
17 Družba Dilly’s Wellnesshotel je 29. decembra 2011 predložila vlogo za povračilo davka na energijo za 
leto 2011 . 
18 Ta vloga je bila zavrnjena z odločbo z dne 21. februarja 2012 , ki se sklicuje na novo zakono dajo iz 
BBG 2011 , v skladu s katero se od 1. januarja 2011 povračilo davka na energijo odobri samo še 
proizvodnim podjetjem. Tožba, ki jo je družba Dilly’s Wellnesshotel vložila pri Unabhängiger 
Finanzsenat (neodvisna finančna zbornica, Avstrija), ki ga je nasledilo Bundesfinanzgericht (zvezno 
finančno sodišče, Avstrija), je bila zavrnjena. 
19 Verwaltungsgerichtshof (upravno sodišče, Avstrija) je z odločbo z dne 19. marca 2013 (2013 /15/0053 ) 
razsodilo, da bi bilo treba v skladu s sodbo, ki jo je navedeno sodišče izdalo 22. avgusta 2012 
(2012 /17/0175 ), povračilo davka na energijo odobriti storitvenim podjetjem še za januar 2011 . Po 
mnenju navedenega sodišča Komisija za navedeni mesec še ni odobrila nove zakono daje, ki je bila 
predmet prijave na podlagi Uredbe št. 800/2008 , pri čemer se je ta prijava nanašala šele na obdobje od 
1. februarja 2011 . 
20 Družba Dilly’s Wellnesshotel je pri Unabhängiger Finanzsenat (neodvisna finančna zbornica) vložila 
dopolnilno upravno tožbo, s katero je v bistvu predlagala zlasti popolno ugoditev vlogi za povračilo 
davka na energijo za obdobje od januarja do decembra 2011 . Po mnenju družbe Dilly’s Wellnesshotel 
se v primeru, da bi se z uporabo člena 2(1) v povezavi s členom 4(7) EAVG kršilo pravo Unije, nova 
zakono daja, uvedena z BBG 2011 , ne bi uporabljala in bi bila storitvena podjetja lahko še naprej 
upravičena do povračila davka na energijo za celotno leto 2011 in obdobje po njem. 
21 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da je prvotna različica EAVG (BGBl. št. 201/1996 ) v členu 2(1) 
določala povračilo davka na energijo podjetjem, ki so se ukvarjala predvsem s „proizvodnjo materialnih 
dobrin“. Opravljanje storitev je bilo izvzeto iz povračila tega davka. 
ECLI:EU:C:2016 :577 5 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
22 Sodišče je v sodbi z dne 8. novembra 2001 , Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer 
Zementwerke (C-143/99, EU:C:2001 :598), razsodilo, da je treba nacionalne ukrepe, ki delno povračilo 
energetskih dajatev na zemeljski plin in električno energijo predvidevajo le za podjetja, pri katerih je 
proizvodnja materialnih dobrin izkazana kot primarna dejavnost, šteti za državne pomoči v smislu 
člena 107 PDEU. 
23 Avstrijska zakono daja o povračilu davka na energijo je bila nato večkrat spremenjena. 
24 V obravnavanem primeru predložitveno sodišče dvomi o skladnosti nove zakono daje o povračilu davka 
na energijo, uvedene z BBG 2011 , z Uredbo št. 800/2008 . 
25 Na prvem mestu, predložitveno sodišče dvomi, da bi Republika Avstrija lahko v zvezi z nacionalno 
zakono dajo v postopku v glavni stvari uveljavljala izvzetje, določeno v členu 25 Uredbe št. 800/2008 , 
saj trije pogoji, navedeni v poglavju I te uredbe, niso izpolnjeni. 
26 Prvič, v tej zakono daji naj ne bi bilo niti sklicevanja na Uredbo št. 800/2008 niti navedbe sklica na 
objavo v Uradnem listu Evropske unije. Drugič, čeprav člen 9(1) navedene uredbe določa, da je treba 
povzetek informacij o zadevnem ukrepu pomoči predložiti Komisiji v dvajsetih delovnih dneh „od 
začetka veljavnosti sheme pomoči“, naj bi bila ta predložitev v obravnavanem primeru opravljena 
prepozno. Tretjič, predložitveno sodišče navaja, da objava besedila zadevne sheme pomoči na spletu ni 
bila opravljena v skladu s členom 9(2) Uredbe št. 800/2008 , saj prek spletnega naslova, ki je bil 
sporočen Komisiji, ni bilo mogočein še vedno ni mogoče dostopati do zadevnega besedila. 
27 Na drugem mestu, predložitveno sodišče sprašuje, ali se za ukrep pomoči lahko uporabi izvzetje, 
določeno v členu 25 Uredbe št. 800/2008 , čeprav obveznosti, določene v poglavju II te uredbe, niso 
izpolnjene. Predvsem naj za shemo pomoči v postopku v glavni stvari ne bi bilo značilno ne 
zmanjšanje okoljske škode, ne preprečevanje te škode in tudi ne učinkovitejša raba naravnih virov. 
Navedeno sodišče zato dvomi o tem, ali nacionalna zakono daja v postopku v glavni stvari pomeni 
pomoč za „varstvo okolja“ v smislu člena 17(1) te uredbe. 
28 Na tretjem mestu, predložitveno sodišče izraža dvome v zvezi s pogojem, določenim v členu 25(3) 
Uredbe št. 800/2008 , v skladu s katerim se znižanje davkov odobri za največ deset let, saj shema 
pomoči v postopku v glavni stvari ne vsebuje ne izrecne omejitve časovnega obdobja, v katerem se 
odobri povračilo davkov, ne sklica na časovno obdobje, navedeno v prijavi izvzetja, poslani Komisiji 
7. februarja 2011 . 
29 Bundesfinanzhof (zvezno finančno sodišče) je v teh okoliščinah prekinilo odločanje in Sodišču 
v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: 
„1. Ali je v nasprotju s pravom Unije, če se za shemo pomoči uporabi posebni postopek iz člena 25 
Uredbe št. 800/2008 , da bi bila s tem izvzeta iz obveznosti priglasitve na podlagi člena 108(3) 
PDEU, čeprav ne izpolnjuje različnih obveznosti iz poglavja I te uredbe in se poleg tega ne sklicuje 
na to uredbo? 
2. Ali je v nasprotju s pravom Unije, če shema pomoči temelji na posebnem postopku iz člena 25 
Uredbe št. 800/2008 , ki velja za pomoč za varstvo okolja, čeprav niso izpolnjeni pogoji iz njenega 
poglavja II, in sicer spodbujanje ukrepov varstva okolja oziroma ukrepov varčevanja z energijo na 
podlagi člena 17, točka 1, te uredbe? 
3. Ali pravo Unije nasprotuje nacionalni ureditvi, ki ne vsebuje časovne omejitve in se tudi ne sklicuje 
na časovno obdobje, navedeno v prijavi za izvzetje, zaradi česar je v členu 25(3) Uredbe št. 800/2008 
zahtevana omejitev povračila davka na energijo na obdobje desetih let razvidna zgolj iz prijave 
izvzetja?“ 
ECLI:EU:C:2016 :577 6 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
Vprašanja za predhodno odločanje 
Prvo vprašanje 
30 Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 3(1) Uredbe št. 800/2008 
razlagati tako, da to, da v shemi pomoči, kot je ta v postopku v glavni stvari, ni izrecnega sklicevanja 
na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije, 
nasprotuje opredelitvi te sheme za shemo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) te uredbe za izvzetje iz 
obveznosti priglasitve, določene v členu 108(3) PDEU. 
31 V zvezi s tem je treba spomniti, da obveznost priglasitve pomeni enega od temeljnih elementov 
nadzornega sistema, uvedenega s Pogodbo DEU na področju državnih pomoči. V okviru tega sistema 
so države članice po eni strani dolžne Komisiji priglasiti vsak ukrep, s katerim se podeli ali spremeni 
pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, po drugi strani pa v skladu s členom 108(3) PDEU takega ukrepa 
ne smejo izvesti, dokler ta institucija glede njega ne sprejme dokončne odločitve (sodba z dne 
8. decembra 2011 , France Télécom/Komisija, C-81/10 P, EU:C:2011 :811, točka 58). 
32 Obveznost zadevne države članice, da Komisiji priglasi vsako novo pomoč, je določena v členu 2 
Uredbe št. 659/1999 . 
33 V skladu s členom 109 PDEU je Svet Evropske unije pooblaščen za sprejetje ustreznih uredb za 
uporabo členov 107 PDEU in 108 PDEU ter zlasti določitev pogojev, pod katerimi se uporablja 
člen 108(3) PDEU, in vrst pomoči, izvzetih iz tega postopka, določenega z zadnjenavedeno določbo. 
34 Poleg tega lahko Komisija v skladu s členom 108(4) PDEU sprejme uredbe v zvezi z vrstami državnih 
pomoči, za katere je Svet v skladu s členom 109 PDEU določil, da so izvzete iz postopka iz 
člena 108(3) PDEU. 
35 Tako je bila Uredba št. 994/98, na podlagi katere je bila nato sprejeta Uredba št. 800/2008 , sprejeta na 
podlagi člena 94 Pogodbe ES (postal člen 89 ES, zdaj člen 109 PDEU). 
36 Iz tega sledi, da lahko država članica – kljub obveznosti držav članic na podlagi pogodb, da predhodno 
priglasijo vsak ukrep, s katerim se podeli ali spremeni nova pomoč, kar je eden od temeljnih elementov 
nadzornega sistema na področju državnih pomoči – za sprejete ukrepe, ki izpolnjujejo upoštevne 
pogoje iz Uredbe št. 800/2008 , uporabi možnost oprostitve od obveznosti priglasitve. Nasprotno je iz 
uvodne izjave 7 Uredbe št. 800/2008 razvidno, da je treba za državne pomoči, ki jih ta uredba ne 
vključuje, še naprej uporabljati obveznost priglasitve, določeno v členu 108(3) PDEU. 
37 Iz tega sledi – kot je navedel generalni pravobranilec v točki 1 sklepnih predlogov – da je treba Uredbo 
št. 800/2008 in pogoje, ki jih ta določa, kot omilitev splošnega pravila o obveznosti priglasitve razlagati 
ozko. 
38 Tak pristop je potrjen ob upoštevanju ciljev, ki se jim sledi s splošnimi uredbami o skupinskih izjemah 
za pomoč, kot so navedeni v uvodnih izjavah 4 in 5 Uredbe št. 994/98. Čeprav je namreč Komisija 
pooblaščena za sprejetje takih uredb, da zagotovi učinkovito spremljanje pravil o konkurenci na 
področju državnih pomoči in poenostavitev uprave, ne da bi oslabila nadzor Komisije na tem 
področju, je cilj takih uredb tudi povečanje preglednosti in pravne varnosti. Spoštovanje pogojev, 
določenih v teh uredbah – torej tudi v Uredbi št. 800/2008 – omogoča zagotavljanje, da so ti cilji 
v celoti doseženi. 
39 V obravnavanem primeru je treba ugotoviti, da ni sporno, da zadevna nacionalna zakono daja ni bila 
priglašena Komisiji v skladu s členom 2 Uredbe št. 659/1999 in da bi bilo mogoče kot edino izvzetje iz 
obveznosti priglasitve uporabiti tisto iz člena 25 Uredbe št. 800/2008 . 
ECLI:EU:C:2016 :577 7 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
40 V skladu s členom 25(1) Uredbe št. 800/2008 , ki je v njenem poglavju II, naslovljenem „Posebne 
določbe za različne vrste pomoči“, so sheme okoljske pomoči v obliki znižanj ali izvzetij iz okoljskih 
davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2003 /96 in pogoje, določene v členu 25(2) in (3) Uredbe 
št. 800/2008 , združljive z notranjim trgom in so izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 108(3) 
PDEU. 
41 Ne da bi bilo treba presojati pogoje, na katere se sklicuje člen 25 Uredbe št. 800/2008 , ki so predmet 
drugega in tretjega vprašanja, je treba navesti, da je v skladu s členom 3(1) te uredbe, ki je 
v poglavju I navedene uredbe, naslovljenem „Skupne določbe“, shema pomoči iz navedene obveznosti 
priglasitve izvzeta le pod pogojem, med drugim, da se izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega 
naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije. 
42 V postopku v glavni stvari ni sporno, da v zadevni shemi pomoči ni takega sklicevanja na Uredbo 
št. 800/2008 . 
43 V zvezi s tem je avstrijska vlada na obravnavi navedla, da je bil nato na nacionalni ravni sprejet 
izvedbeni ukrep, da bi se odpravil neobstoj sklicevanja na Uredbo št. 800/2008 v shemi pomoči iz 
postopka v glavni stvari, in da je bil ta ukrep na podlagi Uredbe št. 651/2014 sporočen Komisiji med 
letom 2014 . 
44 Vendar zadošča navesti, da ne glede na morebitno pravno naravo navedenega ukrepa z njim vsekakor 
ni mogoče izravnati neobstoja sklicevanja na Uredbo št. 800/2008 v nacionalni zakono daji v postopku 
v glavni stvari za zadevno obdobje. 
45 Navesti je tudi treba – kot je navedel generalni pravobranilec v točkah 54 in 55 sklepnih predlogov – 
da nujnost sklicevanja na Uredbo št. 800/2008 v posamezni shemi pomoči, da bi država članica lahko 
uveljavljala izvzetje na podlagi te uredbe glede te sheme, izhaja iz besedila člena 3(1) navedene uredbe, 
ki določa, da so sheme pomoči, ki izpolnjujejo med drugim „vse pogoje“ iz poglavja I Uredbe 
št. 800/2008 , izvzete iz obveznosti priglasitve, če vsaka individualna pomoč, dodeljena v skladu 
s takimi shemami, izpolnjuje „vse pogoje“ iz te uredbe, navedena shema pa „se izrecno sklicuje“ na 
navedeno uredbo. 
46 Ta razlaga je okrepljena s ciljem, ki mu sledi člen 3(1) Uredbe št. 800/2008 , in sobesedilom, v katerega 
je umeščena ta določba. 
47 Na prvem mestu, glede sobesedila, v katerega je umeščena ta določba, je treba, prvič, navesti, da je 
člen 3 Uredbe št. 800/2008 naslovljen „Pogoji za izvzetje“, kar pomeni, da je izpolnjevanje pogojev, 
določenih s tem členom, nujno za to, da je posamezen ukrep pomoči na podlagi te uredbe izvzet iz 
obveznosti priglasitve. Drugič, člen 3(1) Uredbe št. 800/2008 je treba brati ob upoštevanju uvodnih 
izjav te uredbe, zlasti uvodne izjave 5, v skladu s katero je treba s to uredbo izvzeti vsako pomoč,ki 
izpolnjuje „vse ustrezne pogoje“ te uredbe, in vsako shemo pomoči, če katera koli individualna pomoč, 
ki se lahko dodeli v skladu s tako shemo, izpolnjuje „vse ustrezne pogoje“ te uredbe. 
48 Na drugem mestu, cilj zahteve po izrecnem sklicevanju na Uredbo št. 800/2008 je mogoče razbrati tudi 
iz navedene uvodne izjave 5, v kateri je navedeno, da „[se mora] [z]a zagotovitev preglednosti ter 
učinkovitejšega spremljanja pomoči[…] vsak ukrep individualne pomoči, dodeljen v skladu s to 
uredbo, izrecno sklicevati na veljavno [upoštevno] določbo iz poglavja II in na nacionalno pravo, ki je 
osnova za posamezno individualno pomoč“. 
49 Poleg tega člen 3(1) Uredbe št. 994/98 na splošno določa, da „Komisija pri sprejemanju uredb na 
podlagi člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za zagotavljanje preglednosti in spremljanja 
pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, skladno s temi uredbami […]“. Enako je v uvodni izjavi 5 te 
uredbe navedeno, da „bodo uredbe o skupinskih izjemah povečale preglednost in pravno varnost […]“. 
ECLI:EU:C:2016 :577 8 
SODBA Z DNE 21. 7. 2016 – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
50 Kot namreč trdi Komisija in kot je navedel generalni pravobranilec v točki 58 sklepnih predlogov, 
izrecno sklicevanje na Uredbo št. 800/2008 v posameznem ukrepu pomoči upravičencem in njihovim 
konkurentom omogoča, da razumejo, zakaj je mogoče navedeni ukrep izvajati, čeprav ni bil niti 
priglašen Komisiji niti ga ta ni odobrila. Tako sklicevanje s tem ne omogoča le Komisiji, da izvaja 
nadzor, temve č tudi tretjim osebam, da se seznanijo z načrtovanimi ukrepi pomoči, da lahko po 
potrebi uveljavljajo svoje procesne pravice. 
51 Ob upoštevanju vseh zgornjih preudarkov je treba ugotoviti, da pogoj, določen v členu 3(1) Uredbe 
št. 800/2008 , v skladu s katerim se mora shema pomoči za to, da bi bila izvzeta iz obveznosti 
priglasitve po členu 108(3) PDEU, izrecno sklicevati na to uredbo, ni zgolj formalnost, ampak nujnost, 
tako da je njegovo neizpolnjevanje ovira za odobritev izvzetja iz te obveznosti na podlagi navedene 
uredbe. 
52 Zato je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 3(1) Uredbe št. 800/2008 razlagati tako, da 
to, da v shemi pomoči, kot je ta v postopku v glavni stvari, ni izrecnega sklicevanja na to uredbo 
z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije, nasprotuje opredelitvi 
te sheme za shemo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) te uredbe za izvzetje iz obveznosti priglasitve, 
določene v členu 108(3) PDEU. 
Drugo in tretje vprašanje 
53 Ob upoštevanju odgovora na prvo vprašanje ni treba odgovoriti na drugo in tretje vprašanje. 
Stroški 
54 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo: 
Člen 3(1) Uredbe Komisije (ES) št. 8 0 0 / 2 0 0 8  z dne 6. avgusta 2 0 0 8 o razglasitvi nekaterih v rst 
pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov [1 0 7 PDEU in 1 0 8 PDEU] (Uredba 
o splošnih skupinskih izjemah) je treba razlagati tako, da to, da v shemi pomoči, kot je ta 
v postopku v glavni stvari, ni iz recnega sklicevanja na to uredbo z navedbo njenega naslova in 
sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije, nasprotuje opredelitvi te sheme za shemo, ki 
izpolnjuje pogoje iz člena 2 5(1) te uredbe za iz v zetje iz obveznosti priglasitve, določene 
v členu 1 0 8(3) PDEU. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2016 :577 9