1
2
3
4
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
4—
ECLI:EU:C:2016 :1 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
M. CAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA,
predstavljeni 12. januarja 2016  
Jezik izvirnika: španščina.Združeni zadevi C-2 2 6 / 1 4 in C-2 2 8 / 1 4
Eurogate D istribution GmbH
proti
Hauptzollamt Hamburg-Stadt (C-2 2 6 / 1 4 )
in
DHL H ub Leipzig G mbH
proti
Hauptzollamt Braunsc hweig (C-2 2 8 / 1 4 )
(Predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki j u je vložilo Finanzgericht H amburg (Nemčija))
„Carinski zakonik skupnosti — Carinsko skladiščenje — Zunanji tranzitni postopek — 
Nastanek carinskega dolga zaradi n eizpolnitve obveznosti — Nepravočasen vp is v evidenco — 
Nepravočasna predložitev blaga pristojnemu carinskem u organu — Šesta dir ektiva — Direktiva 
o DDV — Obveznost obračuna DD V — Povezava me d carinskim dolgom in dolgom DD V“
1. Nemško s odišče v zvezi s kršitvijo formalnih obveznosti, ki m orajo biti v zvezi z blagom izpolnjene 
v postopku o dložitve p lačila uvoznih da jatev, Sodišče sprašuje, ali je poleg carinskega dolga, ki i z tega 
razloga nastane v skladu s členom 204 C arinskega zakonika S kupnosti, 
Uredba Sveta (EGS) št. 2913 /92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem z akoniku S kupnosti (v nadaljevanju: CZ S) (UL, posebna izdaja 
v slovenščini: poglavje 2, zvezek 4, str. 307), kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 648/2005 z dne 
13. aprila 2005 ( UL L 117, str. 13). treba odmeriti tudi da vek na 
dodano v rednost (DDV). Če je tako, se postavlja vp rašanje, ali je zavezanec za plačilo DD V prav 
oseba, ki j e kr šila carinske f ormalnosti, čeprav gre za imetnika c arinskega skladišča, ki n i mogel 
razpolagati z zadevnim blagom.
2. Ti zadevi Sodišču ponujata priložnost, da n atančneje pojasni sodno p rakso iz sodbe X, 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. v kateri je 
razlagalo člen 7 Šeste dir ektive 
Direktiva Sveta 77 /388/EGS z dne 17. maja 1977 , Šesta dir ektiva o usklajevanju zakono daje držav članic o prometnih da vkih – Skupni sistem 
davka n a dodano v rednost: enotna osnova za odmero (UL, posebna izdaja v slovenščini: poglavje 9, zvezek 1, str. 23), kakor je bila 
spremenjena z Direktivo Sveta 2004 /66/ES z dne 26. aprila 2004 ( UL L 168, str. 35). in ugotovilo, da j e DD V dolgovan ve dno, kadar s o bili za blago 
končani carinski postopki, določeni v tem č lenu, čeprav je carinski dolg nastal izključno n a podlagi 
člena 204 CZS.
5
6
—
—
—
5—
6—
2 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
3. Vprašanj za predhodno o dločanje, postavljenih v obeh zadevah, se je mogoče lotiti na dva načina. 
Prvi bi bil omejen na to, da s e brez ve čjega niansiranja dobesedno p onovijo ugotovitve S odišča iz 
sodbe X. 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. Pri dr ugem p a bi bila analiza postavljenih vp rašanj niansirana in opravljena neformalistično 
ter ob upoštevanju funkcije in značaja DD V ko t da vka z enotnimi značilnostmi, s katerim je 
obdavčena dodana vrednost, ki n astane v vsaki fazi procesa proizvodnje ali distribucije blaga in 
storitev.
4. Na podlagi pozornega branja sodbe z dne 15. maja 2014 u gotavljam, da s imultanost DD V in 
carinskega dolga, ki n astane zaradi n eizpolnitve d oločenih pogojev, pravzaprav ni tako s amodejna, kot 
bi se lahko sklepalo na podlagi besedila izreka sodbe X; 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. prej nasprotno: iz njene obrazložitve in zlasti 
same n arave DD V je mogoče izpeljati, da n astanek carinskega dolga ne pomeni nujno, da j e dolgovan 
DDV pri uvozu.
I – Pravni okvir
A – Pravo Unije
1. Carinski zakonik Skupnosti
5. Člen 4 CZS določa:
„V tem z akoniku ve ljajo naslednje opredelitve:
[…]
7) ‚Skupnostno b lago‘ pomeni blago, ki j e:
v celoti pridobljeno n a carinskem o bmočju Skupnosti pod pogoji iz člena 23 in ne vključujoč 
blaga, uvoženega iz dr žav ali območij, ki n iso sestavni del carinskega območja Skupnosti. Za 
blago, pridobljeno i z blaga, danega v odložni postopek, se ne šteje, da i ma skupnostni status 
v primerih posebnega gospodarskega pomena v skladu s postopkom odbora,
uvoženo iz držav ali ozemelj, ki n iso del carinskega območja Skupnosti, in je sproščeno v prosti 
promet
pridobljeno a li proizvedeno n a carinskem o bmočju Skupnosti bodisi izključno i z blaga, 
navedenega v drugi alinei, bodisi iz blaga, navedenega v prvi in dr ugi alinei.
[…]“
6. Člen 37 CZ S določa:
„1.Blago, ki j e vneseno n a carinsko o bmočje Skupnosti, je od trenutka v nosa predmet carinskega 
nadzora. Skladno z veljavnimi določbami je lahko p redmet carinske kon trole.
ECLI:EU:C:2016 :1 3SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
2. Blago ostane pod carinskim nadzorom tako d olgo, dokler se ne določi carinski status blaga in, če gre 
za blago, ki n i skupnostno, brez vp liva na člen 82(1), do trenutka z amenjave c arinskega statusa ali 
vnosa v prosto cono a li prosto skladišče, oziroma do njegovega ponovnega izvoza ali uničenja v skladu 
s členom 182.“
7. V skladu s členom 50 CZS „[d]o pridobitve ene od carinsko d ovoljenih ra b ali uporab dobi blago, 
predloženo c arini, takoj po predložitvi status blaga v začasni hrambi. To blago se v nadaljevanju 
imenuje ‚blago v začasni hrambi‘.“
8. Člen 79 CZ S določa:
„S sprostitvijo blaga v prosti promet pridobi neskupnostno b lago, carinski status skupnostnega blaga.
[…]“
9. V skladu s členom 89(1) CZ S se „[o]dložni postopek z ekono mskim učinkom […] zaključi, kadar j e 
dodeljena no va carinsko d ovoljena raba ali uporaba za blago, dano v ta postopek, ali za pridobljene ali 
predelane proizvode, dane v ta postopek.“
10. V členu 91 CZ S je določeno:
„1.Zunanji tranzitni postopek omogoča gibanje, od enega do dr ugega kra ja na carinskem o bmočju 
Skupnosti:
a) neskupnostnega blaga, ne da b i bilo to blago zavezano p lačilu uvoznih ali drugih da jatev a li 
ukrepom trgovinske p olitike;
[…]
2. Gibanje iz odstavka 1 poteka:
a) v okviru zunanjega skupnostnega tranzitnega postopka; ali
[…]“.
11. Člen 92 CZ S določa:
„1.Zunanji tranzitni postopek se kon ča in obveznosti imetnika so ustrezno izpolnjene, kadar j e blago 
dano v postopek in namem bni carinski urad i zda z ahtevane dokumente v skladu z določbami za ta 
postopek.
2. Carinski organi zaključijo postopek, če lahko n a podlagi primerjave p odatkov, s katerimi razpolaga 
urad z a odpravo blaga, s podatki, ki j ih ima na ra zpolago namem bni urad, ugotovijo, da j e bil 
postopek pravilno kon čan.“
12. Člen 96 CZS določa:
„1.Glavni zavezanec je imetnik postopka v okviru zunanjega skupnostnega tranzitnega postopka. 
Odgovoren je za:
a) predložitev n edotaknjenega blaga namem bnemu carinskem u uradu v predpisanem r oku, pri čemer 
je dolžan spoštovati ukrepe, ki s o jih carinski organi sprejeli za zagotovitev p repoznavanja;
b) spoštovanje določb skupnostnega tranzitnega postopka.
7
7—
4 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
2. Ne glede na obveznosti glavnega zavezanca iz odstavka 1, je tudi prevoznik ali prejemnik, ki b lago 
sprejme i n ve , da j e v skupnostnem t ranzitu, odgovoren za predložitev n edotaknjenega blaga 
namem bnemu carinskem u uradu v predpisanem r oku, pri čemer je dolžan spoštovati ukrepe, ki s o jih 
carinski organi sprejeli za zagotovitev p repoznavanja.“
13. V s kladu s členom 98(1) CZS „[p]ostopek c arinskega skladiščenja o mogoča skladiščenje 
v carinskem s kladišču za: (a) neskupnostno b lago, ne da b i bilo to blago zavezano p lačilu uvoznih 
dajatev ali ukrepom trgovinske p olitike […]“.
14. Na podlagi člena 105 CZ S „[o]seba, ki j o določijo carinski organi, vodi ev idenco o vsem b lagu, 
danem v postopek carinskega skladiščenja, in to v obliki, ki j o ti organi potrdijo. Evidenca blaga ni 
potrebna, kadar j avno s kladišče upravljajo carinski organi. […]“
15. Člen 204 CZ S določa:
„1.Carinski dolg pri uvozu nastane:
a) z neizpolnitvijo ene od obveznosti, ki i zhaja za blago, zavezano u voznim da jatvam, iz zadrževanja 
v začasni hrambi ali iz uporabe carinskega postopka, v katerega je bilo blago da no, ali
b) z neupoštevanjem e nega od pogojev za vnos blaga v ta postopek ali za odobritev znižane uvozne 
dajatve ali stopnje nič zaradi u porabe blaga v posebne namene,
v primerih, ki n iso našteti v členu 203, razen če se dokaže, da t e kr šitve n iso bistveno vp livale na 
pravilno izvajanje začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka.
2. Carinski dolg nastane v trenutku, ko s e obveznost, neizpolnitev ka tere povzroči nastanek carinskega 
dolga, preneha izpolnjevati, ali v trenutku, ko j e bilo blago da no v zadevni carinski postopek, če se 
naknadno u gotovi, da e den od pogojev z a vnos blaga v ta postopek ali odobritev z nižane uvozne 
dajatve ali stopnje nič zaradi u porabe blaga v posebne namene dejansko n i bil izpolnjen.
3. Dolžnik je oseba, ki m ora, odvisno o d primera, izpolnjevati obveznosti, ki i zhajajo iz zadrževanja 
blaga, zavezanega uvoznim da jatvam, v začasni hrambi ali iz uporabe carinskega postopka, v katerega 
je bilo to blago da no, ali spoštovati pogoje za vnos blaga v ta postopek.“
2. Uredba (EGS) št. 2454 /93 
Uredba Komisije (EGS) št. 2454 /93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913 /92 o carinskem z akoniku 
Skupnosti (v nadaljevanju: Izvedbena uredba) (UL, posebna izdaja v slovenščini: poglavje 2, zvezek 6, str. 3), kakor je bila spremenjena 
z Uredbo Komisije (EGS) št. 402/2006 z dne 8. marca 2006 ( UL L 70, str. 35).16. Člen 356 i zvedbene uredbe določa:
„1.Urad o dhoda d oloči rok, v katerem j e treba blago predložiti namem bnemu uradu, ob upoštevanju 
načrta poti, veljavne prometne ali druge zakono daje in, če je to primerno, podatkov, ki j ih je sporočil 
glavni zavezanec.
[…]“
17. Člen 512(3) izvedbene uredbe določa, da s e „[p]renos do urada i zstopa zaradi p onovnega izvoza 
[…] lahko o pravi v okviru postopka. V tem p rimeru se postopek ne zaključi, dokler blago ali izdelki, 
prijavljeni za ponovni izvoz, dejansko n e zapustijo carinskega območja Skupnosti“.
ECLI:EU:C:2016 :1 5SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
18. V skladu s členom 529(1) izvedbene uredbe mora biti „[i]z evidenc blaga […] v vsakem t renutku 
razvidno t renutno s tanje zalog blaga, ki j e še v postopku c arinskega skladiščenja. Imetnik skladišča 
mora nadzornemu uradu v rokih, ki j ih določijo carinski organi, predložiti izpisek stanja zalog“.
19. V skladu s členom 530(3) navedene uredbe se „[v]pis v evidence blaga glede zaključka p ostopka 
[…] opravi najpozneje takrat, ko b lago zapusti carinsko skladišče ali imetnikove skladiščne prostore“.
20. Člen 860 t e uredbe določa, da „[c]arinski o rgani štejejo, da j e nastal carinski d olg v skladu 
s členom 204(1) [CZS], razen če oseba, ki b i lahko b ila carinski d olžnik, dokaže, da s o izpolnjeni 
pogoji iz člena 859“.
21. V členu 866 i zvedbene uredbe je določeno: „Če je ob uvozu nastal carinski d olg v skladu 
z določbami členov 202, 203 , 204 ali 205 z akonika in so bile uvozne da jatve p lačane, se zadevno b lago 
brez poseganja v upoštevanje predpisov o prepovedih ali omejitvah, ki s e po potrebi uporabljajo za 
zadevno b lago, šteje za skupnostno b lago, ne da b i bilo treba vložiti carinsko d eklaracijo za sprostitev 
blaga v prosti promet“.
3. Šesta dir ektiva
22. V skladu s členom 2 Šeste dir ektive je „[p]redmet davka n a dodano v rednost […]: 2. uvoz blaga“.
23. Člen 7 Šeste dir ektive d oloča:
„1.‚Uvoz blaga‘ pomeni:
a) vnos blaga, ki n e izpolnjuje pogojev iz členov [23 ES in 24 ES], v Skupnost ali blaga iz Pogodbe 
[ESPJ], ki n i v prostem p rometu;
b) vnos blaga v Skupnost s tretjega ozemlja, razen blaga iz (a).
2. Kraj uvoza blaga je država članica, na ozemlju ka tere se nahaja blago, ob vnosu v Skupnost.
3. Ne glede na odstavek 2, kadar j e za blago iz odstavka 1(a) pri vnosu v Skupnost začet eden od 
postopkov iz člena 16(1)(B)(a), (b), (c) in (d), postopek začasnega uvoza, s popolno o prostitvijo uvoznih 
dajatev, ali zunanji tranzitni postopek, je kra j uvoza takega blaga v državi članici, na ozemlju ka tere se 
ti postopki kon čajo.
Podobno, kadar s e za blago iz odstavka 1(b) ob vnosu v Skupnost začne eden od postopkov iz 
člena 33a(1)(b) ali (c), je kra j uvoza država članica, na ozemlju ka tere se ta postopek kon ča.“
24. V skladu s členom 10(3) Šeste dir ektive „[o]bdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna da vka 
nastane, ko j e blago uvoženo. Če je za blago pri vnosu v Skupnost začet eden od postopkov iz 
člena 7(3), obdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna da vka n astaneta samo, če se za to blago 
ti postopki kon čajo. […]“
25. Člen 17 Š este dir ektive d oloča:
„1.Pravica do odbitka n astane v trenutku, ko n astane obveznost za obračun odbitnega davka.
8
8—
6 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
2. Dokler se blago in storitve u porabljajo za namene njegovih obdavčljivih transakcij, je da včni 
zavezanec upravičen odbiti davek, ki g a je dolžan plačati:
a) [DDV], ki g a je dolžan plačati ali ga je plačal za blago ali storitve, ki m u jih je dobavil ali mu jih bo 
dobavil drug da včni zavezanec;
b) [DDV], ki g a je dolžan plačati ali ga je plačal za uvoženo b lago;
[…]“.
26. Člen 21(4) Šeste dir ektive d oloča: „[DDV] so dolžni plačati: […] pri uvozu: oseba ali osebe, ki j ih 
države članice, v katere se blago uvozi, določijo ali sprejmejo ko t osebe za plačilo“.
4. Direktiva o DDV 
Direktiva Sveta 2006 /112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost (UL L 347, str. 1).27. Člen 2(1) Direktive o DDV določa, da s o „[p]redmet DD V […] naslednje transakcije: […] (d) uvoz 
blaga.“
28. Na podlagi člena 9(1) Direktive o DDV je „‚davčni zavezanec‘ […] vsaka o seba, ki kj erkoli 
neodvisno o pravlja ka kršno koli ekono msko d ejavnost, ne glede na namen ali rezultat te dejavnosti. 
[…]“
29. Člen 30 D irektive o DDV določa:
„Za ‚uvoz blaga‘ se šteje vnos blaga v Skupnost, ki n i v prostem p rometu v smislu člena 24 P ogodbe.
Poleg transakcije iz prvega odstavka s e za uvoz blaga šteje vnos blaga, ki j e v prostem p rometu, 
s tretjega ozemlja, ki j e del carinskega območja Skupnosti, v Skupnost.“
30. V skladu s členom 60 D irektive o DDV je „[k]raj uvoza blaga […] država članica, na ozemlju ka tere 
se nahaja blago, ko s e vnese v Skupnost“.
31. Člen 61 D irektive o DDV določa:
„Z odstopanjem o d člena 60, kadar j e za blago, ki n i v prostem p rometu, pri vnosu v Skupnost začet 
eden od postopkov ali transakcij iz člena 156 ali postopek začasnega uvoza, s popolno o prostitvijo 
uvoznih da jatev, ali zunanji tranzitni postopek, je kra j uvoza takega blaga v državi članici, na ozemlju 
katere se ti postopki ali transakcije kon čajo.
Podobno, kadar s e za blago, ki j e v prostem p rometu, ob vnosu v Skupnost začne eden od postopkov 
ali transakcij iz členov 276 in 277, je kra j uvoza dr žava članica, na ozemlju ka tere se ti postopki ali 
transakcije kon čajo.“
32. Člen 70 D irektive o DDV določa, da „[o]bdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna DD V 
nastane, ko j e blago uvoženo“.
33. Člen 71(1) Direktive o DDV določa, da „[č]e je za blago pri vnosu v Skupnost začet eden od 
postopkov ali transakcij iz členov 156, 276 in 277 ali postopek začasnega uvoza s popolno o prostitvijo 
uvoznih da jatev ali zunanji tranzitni postopek, obdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna DD V 
nastaneta šele v trenutku, ko s e za to blago ti postopki ali transakcije kon čajo. […]“
9
9—
ECLI:EU:C:2016 :1 7SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
34. V členu 143, prvi odstavek, (d) Direktive o DDV je določeno: „Države članice oprostijo […] uvoz 
blaga, poslanega ali odpeljanega s tretjega ozemlja ali tretje dr žave v državo članico, ki n i država, 
v kateri se odpošiljanje ali prevoz blaga kon ča, če je dobava takega blaga, ki j o opravi uvoznik, določen 
ali priznan za osebo, dolžno p lačati davek v skladu s členom 201, oproščena v skladu s členom 138“.
35. V skladu s členom 167 D irektive o DDV „[p]ravica do odbitka n astane v trenutku, ko n astane 
obveznost za obračun odbitnega davka“.
36. Člen 168 D irektive o DDV določa:
„Dokler se blago in storitve u porabljajo za namene njegovih obdavčenih transakcij, ima da včni 
zavezanec v državi članici, v kateri opravlja te transakcije, pravico, da o dbije od zneska DD V, ki g a je 
dolžan plačati, naslednje zneske:
a) DDV, ki g a je dolžan ali ga je plačal v tej državi članici za blago[, ki m u ga je ali mu ga bo dobavil,] 
ali storitve, ki m u jih je ali mu jih bo opravil drug da včni zavezanec;
[…]
e) DDV, ki g a je dolžan ali ga je plačal za uvoženo b lago v to državo članico.“
37. V skladu s členom 178 D irektive o DDV m ora „[z]a uveljavljanje pravice do odbitka […] davčni 
zavezanec izpolniti naslednje pogoje: […] (e) za odbitke v skladu s členom 168(e) v zvezi z uvozom 
blaga imeti uvozni dokument, na ka terem j e naveden ko t prejemnik ali uvoznik in na ka terem j e 
naveden znesek dolgovanega DD V oziroma omogoča izračun tega zneska d olgovanega DD V […]“.
38. Skladno s členom 201 D irektive o DDV je „[p]ri uvozu […] DD V dolžna plačati oseba ali osebe, ki 
jih dr žava članica uvoza določi ali prizna ko t osebe, ki s o dolžne plačati davek“.
B – Nacionalno pravo
39. Člen 1 zakona o prometnem da vku ( Umsatzsteuergesetz; v nadaljevanju: UStG) v različici, ki s e 
uporabi za dejansko stanje v obravnavanem p rimeru, 
BGBl. 2005 I, str. 386. določa:
„(1)Predmet davka so te transakcije:
1. dobave a li druge storitve, ki j ih na ozemlju dr žave p odjetje v okviru svoje dejavnosti opravi za 
plačilo;
[…]
4. uvoz blaga v Nemčijo […] (prometni davek pri uvozu);
[…]“.
40. Člen 15(1) UStG določa:
„Podjetnik lahko o dbije te zneske vstopnega davka:
1. zakonsko d olgovani davek za dobave in dr uge storitve, ki j ih dr ug podjetnik opravi za njegovo 
podjetje;
10
10—
8 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
2. prometni da vek pri u vozu, ki n astane za blago, ki s o za njegovo podjetje uvoženi v skladu 
s členom 1(1), točka 4;
[…]“.
41. Člen 21 U StG določa:
„(1)Prometni da vek pri u vozu je da vek n a potrošnjo v smislu splošnega da včnega zakonika 
(Abgabenordnung).
(2) Za prometni da vek pri u vozu se po analogiji uporabijo carinska p ravila; izvzeta so pravila 
o aktivnem o plemenitenju v sistemu povračil in pasivnem o plemenitenju.
[…]“
II – Dejstva in postavljena vprašanja
A – Zadeva C-226/14
42. Kot je v svojem s klepu navedlo predložitveno s odišče, je dr užba Eurogate Distribution G mbH (v 
nadaljevanju: Eurogate), tožeča stranka v postopku v glavni stvari, od svojih strank v svoje carinsko 
skladišče p revzela b lago, ki j e b ilo v tranzitu, in g a p ripravila za o dpravljanje v različne 
vzhodnoevropske dr žave. Čas skladiščenja je v povprečju znašal več ko t šest tednov. Blago so nato iz 
skladišča družbe Eurogate prevzela prevozna podjetja s sedežem v namem bnih dr žavah.
43. Pri carinskem n adzoru za obdobje od 1. julija do 31. decembra 2006 j e bilo ugotovljeno, da s o bile 
odstranitve b laga iz carinskega skladišča v carinskopravno p redpisane ev idence nekajkrat vp isane 
z zamudo (do 126 dni po odstranitvi).
44. V odločbi o odmeri uvoznih da jatev z dne 1. julija 2008 j e Hauptzollamt Hamburg-Stadt določil 
davek tako i z naslova carinskega dolga ko t DD V pri uvozu. Družba Eurogate je zoper to odločbo 
o odmeri v okviru upravnega postopka v ložila pritožbo, ki p a je bila zavrnjena. Zoper zavrnilno 
odločbo je pri Finanzgericht H amburg vložila tožbo.
45. V z vezi s carinskim d olgom j e Finanzgericht H amburg Sodišču že postavilo vp rašanje za 
predhodno o dločanje, ki j e bilo rešeno s sodbo Eurogate. 
Zadeva C-28/11, EU:C:2012 :533. V točki 35 te sodbe je Sodišče ugotovilo, da 
„je treba člen 204(1)(a) [CZS] ra zlagati tako, da v zvezi z neskupnostnim b lagom n eizpolnitev 
obveznosti vpisa odstranitve b laga iz carinskega skladišča v za to namenjene evidence, in to najpozneje 
ob tej odstranitvi, povzroči nastanek carinskega dolga za navedeno b lago, čeprav je bilo ponovno 
izvoženo“.
46. Družba Eurogate dalje izpodbija odločbo o odmeri – zdaj v delu, ki s e nanaša na DD V pri uvozu – 
in predlaga, naj se odločba o odmeri, kar z adeva ta davek, ra zveljavi.
ECLI:EU:C:2016 :1 9SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
47. V tem o kviru je Finanzgericht H amburg predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je v nasprotju z določbami Direktive 77/388/EGS pobrati prometni davek pri uvozu za blago, ki 
je bilo ponovno izvoženo ko t neskupnostno b lago, za ka tero pa je zaradi n eizpolnitve o bveznosti 
v skladu s členom 204 [ CZS] – v obravnavanem p rimeru: nepravočasna izpolnitev o bveznosti vpisa 
odstranitve b laga iz carinskega skladišča v za to namenjene ev idence, in to najpozneje ob tej 
odstranitvi – nastal carinski dolg?
2. Če je odgovor na prvo vp rašanje nikalen:
Ali določbe Direktive 77/388/EGS zahtevajo, da s e v takih primerih za blago pobere prometni davek pri 
uvozu, ali imajo države članice glede tega polje proste presoje?
in
3. Ali je imetnik carinskega skladišča, ki v svojem s kladišču blago iz tretje države skladišči na podlagi 
pogodbe o opravljanju storitev, ne da b i lahko s tem b lagom ra zpolagal, dolžnik za plačilo DD V pri 
uvozu, ki j e nastal zaradi n jegove n eizpolnitve o bveznosti v skladu s členom 10(3), dr ugi 
pododstavek, D irektive 77/388/EGS v povezavi s členom 204(1) [CZS], tudi č e se blago ne 
uporablja z a n amene n jegovih o bdavčljivih t ransakcij v smislu č lena 17(2)(a) D irektive 
77/388/EGS?“
B – Zadeva C-228/14
48. V zvezi z blagom, ki n aj bi bilo v določenem r oku (do 12. januarja 2011 ) prek carinskega urada n a 
letališču H annover ali letališču Leipzig prepeljano v Macao, je bil 5. januarja 2011 z ačet zunanji 
tranzitni postopek T 1. Družba DHL H ub Leipzig GmbH (v nadaljevanju: DHL), ki j e bila prevoznik 
v smislu člena 96(2) CZS, blaga pred njegovo odpravo v Macao ni predložila carinskem u uradu na 
letališču Leipzig.
49. Carinskega postopka v skladu s členom 366(2) izvedbene uredbe ni bilo mogoče zaključiti, ker niso 
bili predloženi potrebni dokumenti.
50. Hauptzollamt Braunschweig je 8. avgusta 2011 dr užbi DHL v skladu s členom 204(1)(a) CZS izdal 
odločbo o odmeri DD V pri uvozu. Znesek odmerjenega DD V je znašal 6.002,01 EUR. Družba DHL j e 
29. februarja 2012 v skladu s členom 236 CZS zahtevala povračilo DD V, plačanega na podlagi te 
odločbe o odmeri.
51. Hauptzollamt Braunschweig je z odločbo z dne 28. marca 2012 z avrnil zahtevo za povračilo. 
Družba DHL j e zoper to odločbo v okviru upravnega postopka vložila pritožbo in po tem, ko j e bila ta 
zavrnjena, pri Finanzgericht H amburg vložila tožbo, s katero je zahtevala razglasitev n ičnosti odločbe 
Hauptzollamt in povračilo uvoznega DD V.
52. Finanzgericht H amburg je v tem o kvirju postavil to vp rašanje:
„Ali je treba šteti, da DD V pri uvozu za blago, ki j e bilo ponovno izvoženo ko t neskupnostno b lago pod 
carinskim n adzorom, za ka tero pa je zaradi n eizpolnitve o bveznosti v skladu s členom 204 [CZS] – 
v obravnavanem p rimeru: opustitev p ravočasnega zaključka z unanjega skupnostnega tranzitnega 
postopka s predložitvijo blaga pristojnemu carinskem u uradu pred prenosom v tretjo dr žavo – nastal 
carinski d olg, ni zakonsko d olgovan v smislu člena 236(1) [CZS] v povezavi z določbami Direktive 
2006 /112/ES, vsekakor pa takrat, ko j e ko t dolžnik terjan tisti, ki j e bil odgovoren za neizpolnjeno 
obveznost, ve ndar n i bil upravičen do razpolaganja s tem b lagom?“
11
11—
10 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
III – Postopek p red S odiščem
53. Predlog za sprejetje predhodne odločbe v zadevi C-226/14 je bil v sodnem t ajništvu Sodišča vp isan 
8. maja 2014 . Predlog v zadevi C-228/14 p a je bil vpisan 12. maja 2014 .
54. S sklepom p redsednika S odišča z dne 14. oktobra 2014 s ta bili zadevi združeni za pisni in ustni 
postopek ter za odločitev o njima v eni sodbi.
55. Pisnega postopka s o se udeležili Hauptzollamt H amburg-Stadt, H auptzollamt Braunschweig, 
družba Eurogate, grška vlada i n Komisija.
56. Finanzgericht H amburg je bil 5. junija 2014 p ozvan, naj potrdi, ali glede na sodbo Sodišča 
v zadevi X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. še pričakuje odgovor na svoja predloga za sprejetje predhodne odločbe. Predložitveno 
sodišče je z dopisom, vpisanim 3. oktobra 2014 , sporočilo, da v ztraja pri postavljenih vp rašanjih. 
Konkretno je prosilo, naj Sodišče v okviru odgovora na prvo vp rašanje „pojasni, ali je v vseh primerih, 
v katerih na podlagi člena 204 [ CZS] nastane carinski dolg, prav tako in ne glede na to, da j e blago 
neprekinjeno v odložnem p ostopku i z člena 16(1)(B)(b) Šeste dir ektive a li v zunanjem t ranzitnem 
postopku, v skladu s določbami Direktive 77/388/EGS dolgovan tudi [DDV], ali pa se [DDV] za uvoz 
blaga, ki j e ko t neskupnostno b lago v postopku c arinskega skladiščenja in ki s e pozneje na podlagi 
ustrezne carinske d eklaracije ponovno i zvozi, za ka tero pa je me dtem n astal carinski dolg v skladu 
s členom 204(1) [CZS] – ki je bil sicer ugotovljen šele po ponovnem i zvozu – ke r je imetnik 
carinskega skladišča svojo obveznost, da i znos blaga iz carinskega skladišča v evidenco vp iše 
najkasneje ob tem i znosu, izpolnil z nekajdnevno z amudo, ne pobere“.
57. Sodišče je s sklepom z dne 1. oktobra 2015 s tranke p ozvalo, naj svoje trditve n a obravnavi 
osredotočijo na dr ugo in tretje vp rašanje iz zadeve C -226/14 in na vp rašanje, postavljeno v zadevi 
C-228/14. Stranke so bile prav tako p ozvane, naj zavzamejo stališče glede tega, ali je mogoče šteti, da 
je bil DD V pri uvozu plačan ob ponovnem i zvozu blaga.
58. Obravnave 11. novembra 2015 s o se udeležili Hauptzollamt H amburg-Stadt, H auptzollamt 
Braunschweig, družba Eurogate in Komisija.
IV – T rditve
59. Družba Eurogate v zvezi s prvim vp rašanjem, postavljenim v okviru zadeve C -226/14, me ni, da j e 
odmera DD V p ri u vozu v nasprotju s Šesto dir ektivo, če carinski d olg n astane na podlagi 
člena 204(1)(a) CZS, saj v takem p rimeru ne pride do uvoza v smislu Šeste dir ektive.
60. Družba Eurogate v zvezi z drugim in tretjim vp rašanjem i z zadeve C -226/14 trdi, da dr žave članice 
nimajo polja proste presoje za opredelitev p ojma „uvoz“ v smislu Šeste dir ektive. Meni, da i majo 
v skladu s členom 21 Š este dir ektive d oločeno p olje proste presoje pri opredelitvi, kdo se šteje za 
dolžnika DD V, ker sta v zvezi s tem m ogoči dve a lternativni razlagi, in sicer a) da s e za „uvoznika“ 
šteje, kdor vnese neskupnostno b lago, torej kdor v zvezi s takim blagom opravi carinsko d eklaracijo ali 
stori carinsko n epravilnost; ali b) da s e za „uvoznika“ šteje le, kdor lahko o b uvozu z blagom ra zpolaga 
kot lastnik. V prvem p rimeru bi moral imeti uvoznik pravico do odbitka d olgovanega DDV, do česar 
v primeru dr užbe Eurogate ni prišlo. Iz tega je po m nenju te dr užbe ra zvidno, da j e uporabljeno 
nacionalno p ravo nezdružljivo s pravom U nije.
12
12—
ECLI:EU:C:2016 :1 11SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
61. V zvezi z vprašanjem, postavljenim v zadevi C-228/14, družba Eurogate me ni, da o bveznost plačila 
DDV ne nastane, če je bilo neskupnostno b lago – kot v navedeni zadevi – v tranzitnem p ostopku 
ponovno i zvoženo p od carinskim n adzorom. Družba Eurogate trdi, da s o njeni argumenti v zvezi 
s pojmom „uvoznika“ v smislu Šeste dir ektive u poštevni tudi za Direktivo o DDV.
62. Hauptzollamt Hamburg-Stadt in H auptzollamt Braunschweig trdita, da n a podlagi neizpolnitve 
carinskih obveznosti poleg carinskega dolga nastane tudi obveznost plačila DDV. Menita, da j e treba 
neizpolnitev o bveznosti vp isa v evidenco b laga v postopku c arinskega skladiščenja izenačiti 
z odstranitvijo izpod carinskega nadzora. V obeh primerih carinski organi ostanejo brez možnosti, da 
nadzorujejo gibanje blaga in s tem z agotavljajo spoštovanje pogojev s istema predplačila izvoznih 
nadomestil.
63. Hauptzollamt Hamburg-Stadt me ni, da e nako ko t obveznost plačila carinskih da jatev n astane 
zaradi n eizpolnitve p ogojev, katerim m ora biti zadoščeno, da j e subjekt lahko u pravičen do ugodnosti 
uporabe postopka c arinskega skladiščenja (in ka terih neizpolnitev z ato upravičuje naložitev c arinskih 
dajatev), tako t udi v zvezi z DDV n i mogoče zahtevati te ugodnosti, če pride do neizpolnitve 
obveznosti, ki m ora biti izpolnjena v okviru postopka carinskega skladiščenja, zaradi ka tere je ogrožen 
nadzor, ki g a izvajajo carinski organi.
64. Grška vlada j e v zvezi s prvim vp rašanjem i z zadeve C -226/14 n avedla – izhajajoč iz skupne razlage 
predpisov Unije o DDV in carinskem p ostopku – da j e nastanek obveznost plačila DD V v primeru, 
kakršen je obravnavani, v skladu s Šesto dir ektivo.
65. V zvezi z drugim vp rašanjem j e grška vlada me nila, da j e uporaba določb Direktive o DDV v zvezi 
z uvozom b laga in obveznostjo obračuna da vka p ri uvozu ko gentna. Zaradi n epravilnosti v evidenci 
carinski d olg n astane, ne da b i v zvezi s tem o rgani morali opraviti kakršno koli presojo glede na 
posebne okoliščine primera. Zato je posledica carinskega dolga, ki n astane na podlagi okoliščin spora 
v glavni stvari, tudi da včna obveznost, pri čemer je plačilo DD V m ogoče zahtevati od dolžnika da vka 
in no silca obveznosti (depozitarja).
66. Grška vlada v zvezi s tretjim vp rašanjem t rdi, da l ahko dr žave članice same d oločijo dolžnika da vka 
pri uvozu, pri čemer se po njenem m nenju lahko š teje, da j e dolžnik da vka tudi subjekt, ki j e no silec 
carinskega dolga, nastalega v skladu s CZS, in ne le subjekt, ki j e blago uvozil.
67. V zvezi z vprašanjem i z zadeve C -228/14 g rška v lada t rdi, da j e treba zlasti ugotoviti, ali 
neizpolnitve n e pomenijo odstranitve b laga izpod carinskega nadzora zaradi g oljufivega ravnanja ali 
malomarnosti zavezanca in ali so bile upoštevne formalnosti izpolnjene naknadno. Ker je iz okoliščin 
primera ra zvidno, da z ahteve i z člena 859(2)(a) in (c) izvedbene uredbe niso bile izpolnjene, je treba 
po mnenju grške vlade preveriti, ali je namem bni carinski urad m ogel zagotoviti, da j e blago po izteku 
tranzitnega postopka p ridobilo carinsko d ovoljeno ra bo ali uporabo. Zato glede na določbe Direktive 
o DDV v zvezi z nastankom o bveznosti obračuna da vka in sodbo Sodišča v zadevi X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. v primeru 
nastanka c arinskega dolga v skladu s členom 204 CZS pride tudi do obdavčljivega dogodka z a DD V, 
ki je dolgovan takoj. DD V dolgujejo subjekti, ki b i morali izpolniti obveznosti, ki i zhajajo iz carinskega 
tranzitnega postopka, torej glavni zavezanec v okviru tranzitnega postopka ( člen 96(1) CZS) in 
prevoznik (člen 96(2) CZS), čeprav DD V ne more odbiti.
68. Komisija trdi, da j e treba glede na razlike me d carinami in DD V pri uvozu na prvo vp rašanje iz 
zadeve C -226/14 o dgovoriti pritrdilno. Meni, da j e Sodišče na podlagi teh razlik ugotovilo, da j e treba 
nastanek obveznosti obračuna DD V in nastanek carinskega dolga vselej preučevati ločeno, saj lahko 
pride do tega, da j e DD V dolgovan ob neobstoju ka kršnega koli carinskega dolga in vice versa.
13
14
15
13—
14—
15—
12 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
69. Komisija opozarja, da j e pogoj, določen v členu 2, točka 2, Šeste dir ektive, uvoz blaga. Ker blago 
v postopku z ačasnega uvoza ali odložnem p ostopku n i uvoženo b lago, je DD V pri uvozu dolgovan le, 
če se je za blago ta postopek kon čal. V obravnavani zadevi je bilo blago ob dejanski z apustitvi 
carinskega območja v postopku c arinskega skladiščenja, zaradi č esar je bilo vselej v „odložnem 
postopku“. Ni torej prišlo do uvoza in zato tudi ni bilo podlage za odmero DD V pri uvozu.
70. Komisija da lje trdi, da n a podlagi dejstva, da j e zaradi n eizpolnitve, za katero je odgovoren imetnik 
skladišča, v skladu s členom 204(1)(a) CZS nastal carinski dolg, ni mogoče sklepati, da j e bilo blago 
uvoženo, saj drugače ko t pri dolgovih, ki n astanejo na podlagi členov 202 in 203 CZS, za dolg, ki 
nastane v skladu s členom 204 CZS, ni treba, da j e bilo blago vneseno v gospodarski kr ogotok Unije. 
Prav tako z golj na podlagi napotila v nacionalnem p ravu na carinske p redpise Unije – kakor je podano 
v členu 21 U StG – ni mogoče razširiti pojma uvoza.
71. Komisija zato me ni, da n a drugo in tretje vp rašanje iz zadeve C -226/14 n i treba odgovoriti. Če bi 
Sodišče me nilo drugače, pa navaja le, da b i bilo treba na drugo vp rašanje odgovoriti v smislu, da i majo 
države članice obveznost pobrati davek pri uvozu, ne da b i v zvezi s tem i mele polje proste presoje. Na 
tretje vp rašanje pa bi bilo po mnenju Komisije treba odgovoriti tako, da l ahko dr žave članice v skladu 
s členom 21(4) Šeste dir ektive same d oločijo dolžnika DD V pri uvozu, če pri tem s poštujejo načela 
skupnega sistema DD V.
72. Glede zadeve C -228/14 p a Komisija me ni, da s e je v zvezi z njo na splošno m ogoče sklicevati na 
preudarke, ki j ih je podala v zvezi s prvim vp rašanjem i z zadeve C -226/14.
V – Presoja
A – Zadeve C-226/14
1. Prvo vp rašanje za predhodno o dločanje
73. Finanzgericht H amburg je v zgodnejši fazi nacionalnega postopka, v okviru ka terega je bila pozneje 
začeta zadeva C -226/14, postavilo vp rašanje za predhodno o dločanje, 
Postopek, ki je podlaga za prvo zadevo Eurogate (C-28/11, EU:C:2012 :533). n a ka terega je Sodišče 
odgovorilo tako, da j e ugotovilo, da j e člen 204(1)(a) CZ S „treba ra zlagati tako, da v zvezi 
z neskupnostnim b lagom n eizpolnitev o bveznosti vpisa odstranitve b laga iz carinskega skladišča v za 
to namenjene ev idence, in to najpozneje ob tej odstranitvi, povzroči nastanek carinskega dolga za 
navedeno b lago, čeprav je bilo ponovno izvoženo“. 
Eurogate (C-28/11, EU:C:2012 :533, točka 35 in izrek).74. Finanzgericht H amburg želi po tej razjasnitvi zdaj izvedeti, ali „vsak nastanek carinskega dolga pri 
uvozu samodejno p ovzroči nastanek obveznosti obračuna DD V pri uvozu“. 
Predložitveni sklep v zadevi C-226/14 (II. 3. b) (1) (b)).
16 17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
16—
17—
18—
19—
20—
21—
22—
23—
24—
25—
26—
ECLI:EU:C:2016 :1 13SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
75. Kot je v sklepnih p redlogih, p redstavljenih v (prvi) zadevi Eurogate, opozoril generalni 
pravobranilec Jääskinen, predmet vprašanja za predhodno o dločanje, predloženega v navedeni zadevi, 
ni bila „povezav[a], ki n aj bi jo opravila nemška z akono daja me d pobiranjem c arine in naložitvijo 
[DDV] pri uvozu“. 
Sklepni predlogi, predstavljeni v zadevi Eurogate (C-28/11, EU:C:2012 :131, točka 45). Na vp rašanje takrat ni bilo odgovorjeno, 
Kljub temu je generalni pravobranilec Jääskinen opozoril, da me ni, da „vprašanja Komisije v zvezi s skladnostjo te povezave s pravom U nije 
na področju da vka n a dodano v rednost niso neupoštevna“. Ibidem. ve ndar s e je očitno s pet pojavilo malo 
pozneje v okviru zadeve X, 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. v kateri je nizozemsko s odišče me d dr ugim želelo izvedeti, ali je treba 
člen 7 Šeste dir ektive ra zlagati „tako, da j e [DDV] dolgovan, če carinski d olg n astane izključno n a 
podlagi člena 204 [ CZS]“?
76. Sodišče je v odgovoru na vp rašanje iz zadeve X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. ugotovilo, da j e treba člen 7 Šeste dir ektive 
„razlagati tako, da j e [DDV] dolgovan, kadar j e zadevno b lago izšlo iz carinskih postopkov, ki s o 
določeni v tem č lenu, čeprav je carinski dolg nastal izključno n a podlagi člena 204 U redbe št. 2913 /92, 
kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 648/2005 “. 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329, točka 2 izreka.77. Finanzgericht H amburg je na poziv, naj potrdi, ali glede na to (drugo) odločbo Sodišča vztraja pri 
predlogu za sprejetje predhodne odločbe, pojasnilo, da „iz sodbe, izdane v zadevi C-480/12, ni 
nedvoumno ra zvidno, da s o b ili z a b lago o d n astanka c arinskega d olga v skladu 
s členom 204 Carinskega zakonika S kupnosti – in tudi v tem p rimeru – kon čani carinski postopki, 
določeni v členu 7(3), prvi pododstavek, Šeste dir ektive in da s e mora zato šteti za uvoženo z a namene 
zakono daje o DDV“. 
Točka 1, drugi odstavek, dopisa Finanzgericht, ki j e bil Sodišču predložen 3. oktobra 2014 .78. Finanzgericht H amburg me ni, da v skladu s Šesto dir ektivo blago ne more biti predmet uvoza, ko 
je v carinskem p ostopku, v katerem j e popolnoma oproščeno v seh uvoznih da jatev. Poleg tega me ni, 
„da je lahko b lago, ki – ko t v obravnavanem p rimeru – ni bilo odstranjeno izpod carinskega nadzora, 
v tem c arinskem p ostopku tudi, kadar j e me dtem z aradi n eizpolnitve ka tere od obveznosti, določenih 
v okviru tega postopka, nastal carinski dolg v skladu s členom 204 [ CZS]“. 
Ibidem.79. Ta pristop – kot opozarja sam F inanzgericht – ustreza temu, ki g a je zagovarjal generalni 
pravobranilec Jääskinen v sklepnih predlogih, p redstavljenih v zadevi X, 
C-480/12, EU:C:2014 :84, točka 66. in tako j e po m nenju 
predložitvenega sodišča treba razlagati dejstvo, da j e Sodišče v navedeni zadevi nacionalnemu sodišču 
prepustilo, da p reveri, ali so b ili na da n p onovnega izvoza blaga zanj kon čani postopki i z 
členov 7(3) in 16(1)(B)(a) Šeste dir ektive. 
Sodba X (C-480/12, EU:C:2014 :329, točka 54).80. Sodišče je v izreku sodbe v zadevi X 
C-480/12, EU:C:2014 :329. sicer res ugotovilo, da j e treba člen 7 Šeste dir ektive ra zlagati 
tako, da j e DD V dolgovan, če so bili za blago kon čani carinski postopki, ki s o določeni v tem č lenu, 
„čeprav je carinski dolg nastal izključno n a podlagi člena 204 [ CZS]“.
81. Vendar j e Sodišče – kot opozarja Finanzgericht – to ugotovitev n iansiralo v točki 54 iste sodbe 
s tem, da j e poudarilo, da j e za namene ugotavljanja, ali so bili za zadevno b lago ti carinski postopki 
končani, ključni trenutek „dan ponovnega izvoza [blaga]“. 
Besedilo točke 54 z adevne sodbe se glasi: „Vendar p a bi bilo v primeru, da b i to blago na da n ponovnega izvoza zaradi n astanka carinskega 
dolga že izšlo iz teh postopkov, kar m ora preveriti predložitveno s odišče, treba šteti, da j e to blago predmet ‚uvoza‘ v smislu člena 2(2) Šeste 
direktive.“ To pojasnilo se mi zdi pomem bno: če je 
Sodišče v tem p rimeru namreč me nilo, da j e nastanek carinskega dolga na podlagi člena 204 CZS
27
28
29
30
31
27—
28—
29—
30—
31—
14 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
 enakovreden kon čanju carinskega postopka – kar p osledično p omeni, da j e dolgovan DD V – je bilo to 
zato, ker – kot je navedeno v točki 51 sodbe – „[i]z člena 866 i zvedbene uredbe tudi izhaja, da s e, če je 
ob uvozu nastal carinski d olg me d dr ugim v skladu z določbama členov 203 ali 204 c arinskega 
zakonika in so bile uvozne da jatve p lačane, zadevno b lago šteje za skupnostno b lago, ne da b i bilo 
treba vložiti carinsko d eklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet“.
82. Strinjam se s trditvijo Komisije, 
Točka 76 n jenih pisnih stališč. da j e cilj člena 866 i zvedbene uredbe, da s e ko t skupnostno b lago 
v smislu člena 4 CZ S šteje blago, ki j e na carinskem o bmočju U nije, ne da b i bile spoštovane 
formalnosti, potrebne za sprostitev v prosti promet. M edtem ko j e tako b lago (torej blago, v zvezi 
s katerim n iso upoštevani pogoji, ka terih neizpolnitev p ovzroči nastanek carinskega dolga) 
Na podlagi ravnanj, opredeljenih v členih od 202 d o 205 CZS. n a 
carinskem o bmočju Unije, obstaja možnost, da b o vneseno v gospodarski kr ogotok Unije, ne da b i 
pridobilo „carinski status skupnostnega blaga,“ na ka terega se sklicuje člen 79 CZS. Ta status se 
v skladu z omenjenim členom prizna za „[s]prostitev v prosti promet“, kar „zajema ukrepe t rgovinske 
politike, izpolnitev dr ugih formalnosti, predvidenih za uvoz blaga, in uporabo zakonsko d olgovanih 
dajatev“. 
Člen 79, drugi odstavek, CZ S.83. Sprostitev v prosti promet je zato običajen in reden način pridobitve statusa carinskega blaga. Ni pa 
to edini način, saj je v skladu s členom 866 i zvedbene uredbe ta status mogoče pridobiti tudi, če sta 
izpolnjena v tem č lenu d oločena p ogoja: a) n astanek c arinskega d olga p ri u vozu, ka kor 
določa – v delu, ki j e tu upošteven – člen 204 CZS in b) plačilo uvoznih da jatev. Izpolnitev teh dveh 
pogojev j e enakovredna izvedbi „ukrep[ov] trgovinske p olitike, izpolnit[vi] dr ugih formalnosti, 
predvidenih za uvoz blaga, in uporab[i] zakonsko d olgovanih da jatev“, torej izpolnitvi zahtev z a 
sprostitev v prosti promet, določenih v členu 79, drugi odstavek, CZ S.
84. Če – kot me nim – člen 866 i zvedbene uredbe pravzaprav pomeni poseben način pridobitve statusa 
carinskega blaga, enakovreden sprostitvi v prosti promet, potem j e njegovo področje uporabe omejeno 
na primer blaga, ki j e na carinskem o zemlju Unije, in ne na blago, ki j e bilo ponovno izvoženo. Ker je 
to blago zapustilo carinsko o bmočje U nije, dejansko n e m ore biti vključeno v njen gospodarski 
krogotok, zaradi č esar zanj ni treba pridobiti zgoraj omenjenega statusa, zahtevanega za zakonit vstop 
v ta krogotok.
85. V skladu s podatki, ki j ih je posredovalo predložitveno s odišče, je bilo v obravnavanem p rimeru 
sporno b lago do njegovega ponovnega izvoza ve s čas v odložnem p ostopku ( carinsko s kladiščenje). 
Kršitev, ki j e bila storjena v tem p rimeru in zaradi ka tere se v skladu z ugotovitvijo Sodišča v prvi sodbi 
Eurogate 
Zadeva C-28/11, EU:C:2012 :533. uporabi člen 204 CZS, je bila formalna: družba Eurogate v evidenco ni pravočasno vp isala 
odstranitve b laga iz carinskega skladiščenja. Finanzgericht je navedlo, da n i bilo nikakršnega tveganja 
vključitve v gospodarski kr ogotok Unije, saj je bila neizpolnitev d olžnosti ugotovljena po ponovnem 
izvozu blaga.
86. Zato – kot trdi t udi p redložitveno s odišče v odgovoru na vp rašanje Sodišča glede upoštevnosti 
sodbe X za obravnavani primer 
Točka 2 dopisa Finanzgericht, ki j e na Sodišče prispel 3. oktobra 2014 . – člen 866 i zvedbene uredbe v tem p ostopku n i upošteven, saj je 
v zvezi z blagom, ki j e predmet spora in ki j e bilo neprekinjeno v odložnem p ostopku, carinski dolg 
nastal šele po tem, ko j e bilo ponovno i zvoženo. Plačilo da jatev, zapadlih na podlagi tega dolga, ni 
moglo nadomestiti izpolnitve p ogojev, potrebnih za sprostitev tega blaga v prosti promet in posledično 
za njegovo opredelitev ko t carinsko b lago, in sicer enostavno z ato, ker v zvezi s tem b lagom gl ede na 
to, da j e bilo ponovno izvoženo, tega statusa sploh ni bilo mogoče priznati.
32
33
34
35
32—
33—
34—
35—
ECLI:EU:C:2016 :1 15SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
87. Torej, ker za sporno b lago na dan njegovega ponovnega izvoza postopek carinskega skladiščenja ni 
bil kon čan, ni podana predpostavka, ki j o je Sodišče v sodbi X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329, točka 54. zahtevalo za ugotovitev, da j e prišlo do 
„uvoza“ v smislu člena 2, točka 2, Šeste dir ektive. Za zadevno b lago je bil postopek carinskega 
skladiščenja namreč kon čan zaradi njegovega ponovnega izvoza in ne zaradi carinskega dolga na 
podlagi člena 204 CZS, katerega plačilo bi bilo lahko e nakovredno – ker bi šlo za blago, ki j e še vedno 
na carinskem o bmočju U nije – njegovi sprostitvi v prosti promet in zato temu, da s e ga šteje za 
„skupnostno b lago“.
88. V kon čni fazi trdim, da j e treba izrek sodbe X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. ne glede na njegovo besedilo razlagati v kontekstu 
posebne okoliščine, opisane v točki 54 t e sodbe. Treba ga je torej brati v povezavi s končanjem 
carinskih postopkov, do ka terega je prišlo pred ponovnim izvozom b laga in ki j e bil prav posledica 
nastanka carinskega dolga na podlagi ene od določb, navedenih v členu 866 i zvedbene uredbe.
89. Ta celostna razlaga smisla sodbe X 
Zadeva C-480/12, EU:C:2014 :329. po mojem m nenju najbolj primerno in natančno u streza logiki 
povezave me d Šesto dir ektivo in CZ S.
90. Ustaljena sodna praksa Sodišča je, „da s ta DD V n a uvoz in carinske da jatve gl ede gl avnih 
značilnosti primerljiva v tem, da n astaneta z uvozom v Unijo in sprostitvijo blaga v prodajo v državah 
članicah;“ to vzporednost „potrjuje dejstvo, da č len 71(1), drugi pododstavek, Direktive o DDV dr žavam 
članicam dovoljuje, da o bdavčljivi dogodek in obveznost obračuna DD V na uvoz vežejo na obdavčljivi 
dogodek in obveznost obračuna carinskih da jatev“. 
Harry W inston ( C-273/12, EU:C:2013 :466, točka 41), z navedbo sodb Witzemann ( C-343/89, EU:C:1999 :445, točka 18) in Dansk Transport 
og Logistik (C-230/08, EU:C:2010 :231, točki 90 in 91).91. Vendar p rimerljiva ne pomeni enaka – zato Sodišče zagovarja stališče, da j e treba nastanek 
carinskega dolga in nastanek obveznosti obračuna DD V u gotavljati neodvisno dr ug od dr ugega. 
Drugače ne more biti, če se upošteva razlika v naravi obeh da jatev, ki j e še potencirana, kadar c arinski 
dolg nastane zaradi n eizpolnitve d oločenih zahtev in obveznosti, ne pa zaradi v nosa blaga na carinsko 
območje po rednem p ostopku.
92. V skladu s členom 2, točka 2, Šeste dir ektive je uvoz blaga predmet DD V. Člen 7(1)(a) te dir ektive 
določa, da s e za „uvoz blaga“ šteje „vnos blaga, ki n e izpolnjuje pogojev iz členov [23 ES in 24 ES], 
v Skupnost“.
93. Fizičen vnos blaga na ozemlje Unije načeloma – in skladno s členom 7(2) in (3) Šeste dir ektive – 
ne pomeni nujno n jegovega uvoza za namene DD V. Če je blago od njegovega fizičnega vnosa 
v Unijo – kar j e upoštevno v tej zadevi – v postopku c arinskega skladiščenja, torej v postopku i z 
člena 16(1)(B)(c) Šeste dir ektive, do uvoza za namene DD V pride le, če je zanj ta postopek kon čan, 
kar s e lahko z godi na ozemlju dr uge države članice, kot je ta, v kateri je bilo blago fizično v neseno n a 
ozemlje Unije. Blago lahko torej kroži po Uniji ne da bi bilo vneseno na njeno ozemlje za namene DD V.
94. Vključitev blaga v enega od postopkov iz člena 16(1)(B)(a), (b), (c) in (d) Šeste dir ektive pomeni, da 
so v zvezi z njim p odane okoliščine, zaradi ka terih je njegov vnos v gospodarski kr ogotok U nije 
nemogoč. Vanj je dopuščeno l e skupnostno b lago, kar v osnovi pomeni – v skladu s členom 4, 
točka 7, CZ S – blago, ki j e bilo pod pogoji iz člena 23 CZS pridobljeno n a carinskem o bmočju Unije 
ali ki j e bilo uvoženo i z območij zunaj carinskega območja in sproščeno v prosti promet. Pri 
zadnjenavedenem b lagu gre torej za blago, v zvezi s katerim so bile plačane carine in da jatve, ki n e 
veljajo za blago, vključeno v enega od zgoraj omenjenih postopkov.
36
37
38
36—
37—
38—
16 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
95. Če je bilo – kot v obravnavanem p rimeru – blago, ki j e v postopku c arinskega skladiščenja, 
ponovno izvoženo – čeprav je fizično o stalo na ozemlju Unije – ne da b i bil zanj ta postopek kon čan, 
ni bilo uvoženo v smislu Šeste dir ektive 
V tem s mislu sodba Profitube (C-165/11, EU:2012 :692, točka 46). in ni podlage za odmero DD V.
96. Če pa bi bil ta postopek za blago kon čan, ko j e bilo to še na ozemlju Unije, bi se moralo za vse 
namene šteti za uvoženo b lago, ki j e ko t tako p redmet DD V. V tem s mislu ni pomem bno, ali do 
končanja postopka p ride zato, ker je bil postopek na podlagi plačila upoštevnih da jatev u strezno 
zaključen, ali zaradi kr šitve p ogojev, pod ka terimi se mora izvajati (torej če – kakor določa člen 866 
izvedbene uredbe – je podan eden od primerom iz členov od 202 d o 205 CZS).
97. Če se dolg, ki n astane na podlagi členov od 202 d o 205 CZS, nanaša na blago, ki j e bilo že ponovno 
izvoženo, to, da j e zapustilo ozemlje Unije, ne vp liva na obveznost plačila carinskih da jatev. Ob tem 
carinskem d olgu lahko p oleg tega nastane še obveznost obračuna DD V, če je glede na posamično 
nezakonito dejanje, zaradi ka terega je nastal carinski d olg, mogoče domnevati, da j e blago vstopilo 
v gospodarski kr ogotok U nije in je bilo zato lahko p redmet potrošnje, torej akta, ki j e obdavčen 
z DDV.
98. Tako b i bilo v primeru, opisanem v členu 202(1)(a) CZS (nezakonit vnos blaga, zavezanega 
uvoznim da jatvam, na carinsko o bmočje), ali v primeru iz člena 203(1) CZS (odstranitev b laga izpod 
carinskega nadzora).
99. Ni pa nujno t ako v primeru člena 204 CZS, ki s e nanaša „na neizpolnjevanje obveznosti in 
neupoštevanje pogojev, povezanih z različnimi carinskimi postopki, ki n iso vp livali na carinski 
nadzor“. 
Sodba X (C-480/12, EU:C:2014 :329, točka 31), ob sklicevanju na sodbo Hamann I nternational (C-337/01, EU:C:2004 :90, točka 28). Tako s eveda n i niti v obravnavanem p rimeru, saj je bilo blago v skladu z navedbami 
Finanzgericht H amburg vse do njegovega ponovnega izvoza v postopku c arinskega skladiščenja in tako 
ločeno o d gospodarskega krogotoka dr žav članic. Treba je torej plačati carinski dolg, ki j e nastal zaradi 
neizpolnitve obveznosti iz člena 204 CZS, ni pa obveznosti obračuna DD V, saj ni podlage za domnevo, 
da je bilo blago predmet potrošnje na ozemlju Unije.
100. Sodišče se je na tveganje vstopa (ali domnevo vstopa) v gospodarski kr ogotok držav članic ko t na 
razlog za nastanek carinskih dolgov zaradi n eizpolnitve ve čkrat sklicevalo, da b i poudarilo, da t i dolgovi 
pravzaprav pomenijo me hanizem z a zaščito tega gospodarskega kr ogotoka. 
Tako n a primer v zadevah Harry W inston ( C-273/12, EU:C:2013 :466, točka 31) in Dansk Transport og Logistik (C-230/08, EU:C:2010 :231, 
točka 52). Z aradi n eizpolnitve 
obveznosti in pogojev, ki ve ljajo v različnih carinskih postopkih, se gotovo lahko p ojavi nevarnost, da 
bo blago nazadnje vključeno v notranji trg in nepošteno kon kuriralo z blagom proizvajalcev Skupnosti, 
pride pa lahko tudi do izgube davčnih prihodkov.
101. Če – kot v obravnavanem p rimeru – predložitveno s odišče izključi možnost obstoja takega 
tveganja in vstopa blaga v gospodarski kr ogotok dr žav članic, ni jasno ra zvidno, na podlagi kakšnih 
gospodarskih okoliščin bi bilo m ogoče zahtevati obračun posrednega da vka n a potrošnjo, kakršen je 
DDV, čeprav je nastal carinski dolg, ki i zhaja iz neizpolnitve p ogojev.
102. Zato Sodišču predlagam, naj na prvo vp rašanje odgovori, da j e treba člen 7(3) Šeste dir ektive 
razlagati tako, da j e DD V dolgovan, če so bili za zadevno b lago ob njegovem p onovnem i zvozu zaradi 
carinskega dolga, nastalega na podlagi člena 204 CZS, v okoliščinah, n a podlagi katerih je mogoče 
domnevati, da j e prišlo do njegovega vstopa v gospodarski kr ogotok Unije, kon čani carinski postopki 
iz navedenega člana.
39
40
39—
40—
ECLI:EU:C:2016 :1 17SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
2. Drugo vp rašanje za predhodno o dločanje
103. Glede na zgornji odgovor sta preostali vprašanji za predhodno o dločanje, ki j u je Finanzgericht 
Hamburg predložilo v zadevi C-226/14, neupoštevni. Ve ndar j u bom p odredno p reučil za primer, če 
bi Sodišče me nilo drugače.
104. Finanzgericht želi za primer, če bi bilo na prvo vp rašanje treba odgovoriti nikalno, izvedeti, ali je 
glede na okoliščine spora v glavni stvari v skladu s Šesto dir ektivo obvezno t reba pobrati DD V pri 
uvozu ali pa imajo v zvezi s tem dr žave članice določeno p olje proste presoje.
105. Tako s tranke p ostopka v glavni stvari ko t grška v lada i n Komisija se strinjajo, da j e treba na 
vprašanje odgovoriti nikalno, ker člen 7 Šeste dir ektive d oloča izčrpno in dokončno u reditev.
106. S tem s e popolnoma strinjam. „Uvoz blaga“ kot obdavčljivi dogodek za namene DD V in njegova 
opredelitev v členu 7 Šeste dir ektive sta namreč vp rašanji, ki s ta s Šesto dir ektivo dokončno in izčrpno 
rešeni in ki m orata biti predmet samostojne razlage v okviru prava Unije. V nasprotnem p rimeru bi 
bilo zaradi ra zlik me d dr žavami članicami v zvezi z določitvijo obdavčljivega dogodka o groženo 
doseganje cilja Šeste dir ektive. Kot opozarja Komisija, 
Točka 72 n jenih pisnih stališč. je ta cilj – v skladu s četrto uvodno izjavo Šeste 
direktive – vzpostavitev skupnega trga, ki b o odražal dejanski no tranji trg in na katerem b o uskladitev 
osnove za odmero omogočila, da b odo rezultati „uporabe stopnje Skupnosti za obdavčljive transakcije 
primerljivi v vseh dr žavah članicah“. 
Deveta uvodna izjava Šeste dir ektive.107. Torej, če bi iz uporabe člena 7(3) Šeste dir ektive sledilo, da z aradi c arinskega dolga, nastalega na 
podlagi člena 204 CZS, nastane obveznost obračuna DD V, države članice nimajo polja proste presoje, 
da to uredijo drugače.
108. Zato Sodišču podredno p redlagam, naj na drugo od postavljenih vp rašanj odgovori tako, da dr žave 
članice nimajo polja proste presoje glede pobiranja DD V, dolgovanega za uvoz blaga.
3. Tretje vp rašanje za predhodno o dločanje
109. Podredno s e bom opredelil tudi gl ede tretjega vp rašanja, ki g a je postavil Finanzgericht H amburg, 
torej, ali je v primeru, kot je ta iz spora v glavni stvari, v katerem j e treba zaradi c arinskega dolga, 
nastalega n a p odlagi uporabe č lena 10(3), dr ugi pododstavek, Š este dir ektive v povezavi 
s členom 204(1) CZS, obračunati DDV, dolžnik za plačilo DD V imetnik carinskega skladišča, ki v tem 
skladišču hrani blago, čeprav s tem b lagom n iti ne more razpolagati niti ga ne uporablja za namene 
svojih obdavčljivih transakcij v smislu člena 17(2)(a) Šeste dir ektive.
110. Vse stranke se strinjajo, da j e s členom 21(4) Šeste dir ektive dr žavam članicam priznana možnost, 
da d oločijo zavezance za plačilo DD V pri uvozu. Ker to ni sporno, grška v lada me ni, da n i razloga za 
to, da b i moral biti edini zavezanec za plačilo DD V uvoznik blaga, tako da j e mogoče, da s e osebo, 
zavezano k plačilu carinskega dolga, ki v skladu s CZS nastane zaradi n eizpolnitve, določi tudi ko t 
zavezanca za plačilo DD V.
111. Družba Eurogate me ni, da j e ta druga možnost nesprejemljiva, ker imetnik carinskega skladišča, ki 
deluje izključno ko t ponudnik storitev, za razliko o d imetnika c arinskega skladišča, ki l ahko ra zpolaga 
z blagom, ne bi imel pravice do odbitka d olgovanega DD V, zaradi č esar b i neupravičeno p rišlo do 
različnega obravnavanja.
41
42
43
41—
42—
43—
18 ECLI:EU:C:2016 :1SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
112. Člen 21(4) Šeste dir ektive n edvoumno d oloča, da s o DD V pri uvozu dolžni plačati „oseba ali 
osebe, ki j ih dr žave članice, v katere se blago uvozi, določijo ali sprejmejo ko t osebe za plačilo“. Če bi 
bila oseba, ki j e določena ali sprejeta ko t uvoznik, v skladu z nemškim pravom dr užba Eurogate – kar 
mora u gotoviti nacionalno s odišče – to podjetje res ne bi moglo uveljavljati odbitka DD V, saj je 
v členu 17(2) Šeste dir ektive d oločena zgolj možnost odbitka z neskov, dolgovanih v zvezi z „blago[m] 
in storitv[ami, ki s e] uporabljajo za namene njegovih obdavčljivih transakcij“.
113. Sodišče je nedavno ( 25. junija 2015 ) odločilo o vprašanju, podobnem t emu, ki s e postavlja v tej 
zadevi, in ugotovilo, da j e treba člen 168(e) Direktive o DDV, ki j e enakovreden členu 17(2) Šeste 
direktive, „razlagati tako, da n e nasprotuje nacionalni ureditvi, ki z avrača odbitek DD V na uvoz, za 
katerega je zavezan prevoznik, ki n i ne uvoznik ne lastnik zadevnega blaga, ampak ga je le prevažal in 
je bil zadolžen za carinjenje pošiljke v okviru svoje dejavnosti odpreme t ovora, ki j e predmet DD V.“ 
Zadeva DSV R oad ( C-187/14, EU:C:2015 :421, točka 51). Družba DSV, ki n udi p revozne in logistične storitve, je začela dva zunanja 
skupnostna tranzitna postopka, ob zaključku ka terih se je od nje zahtevalo, naj plača tako c arinske da jatve (na podlagi člena 203 CZS in 
podredno v skladu s členom 304 t ega zakonika) ko t DD V pri uvozu, pri čemer ji ni bila priznana pravica do odbitka z adnjenavedenega 
davka.114. Iz sodbe Sodišča z dne 25. junija 2015 j e mogoče izpeljati dve p osledici. Prva je, da n i ovir za to, 
da s e v zakono daji države č lanice (v tem p rimeru Nemčije) kot zavezanec za plačilo DD V pri uvozu 
določi prevoznik. D ruga pa je ta, da p rav tako n i pomislekov v zvezi z določitvijo, da v takih primerih 
prevoznik uvoženega blaga ne more odbiti zneskov dolgovanega DD V.
115. Treba je torej ugotoviti, da v teh okoliščinah svoboda dr žav članic, da i metnika c arinskega 
skladišča, v katerem j e blago, določijo ko t zavezanca za plačilo DD V pri uvozu, ni omejena z dejstvom, 
da o seba, opredeljena ko t zavezanec, ne more odbiti dolgovanih zneskov.
B – Zadeva C-228/14
116. Vprašanje, postavljeno v zadevi C-228/14, je prav tako p ovezano z nastankom carinskega dolga pri 
uvozu n a podlagi člena 204 CZS. Ve ndar n e gre za kr šitev o bveznosti v zvezi s carinskim 
skladiščenjem, ampak za neizpolnitev o bveznosti v okviru zunanjega tranzitnega postopka, urejenega 
v členih od 91 d o 97 CZ S. Poleg tega se za primer ratione temporis ne uporablja Šesta dir ektiva, 
ampak Direktiva o DDV.
117. Finanzgericht H amburg želi kon kretno izvedeti, ali je treba v primeru blaga, ki j e bilo ponovno 
izvoženo ko t neskupnostno b lago pod carinskim nadzorom, za katero pa je zaradi n eizpolnitve ene od 
obveznosti iz člena 204 CZS nastal carinski d olg, člen 236(1) CZS v povezavi z Direktivo o DDV 
razlagati tako, da DD V ni dolgovan, če se plačilo carinskega dolga terja od osebe, ki n i bila upravičena 
do razpolaganja s tem b lagom.
118. Strinjam se s Komisijo, da j e na to vp rašanje mogoče odgovoriti ob sklicevanju na preudarke, 
izpostavljene ob preučitvi zadeve C -226/14. 
Točke o d 89 d o 95 n jenih pisnih stališč.119. Podobno ko t omenjena zadeva se namreč tudi ta nanaša na primer blaga, ki j e bilo ponovno 
izvoženo, ne da b i bil zanj kon čan odložni postopek (v tem p rimeru: zunanji tranzitni postopek). 
Glede na to lahko n a podlagi razlogov, opisanih v točkah od 98 d o 115 t eh sklepnih predlogov, 
ugotovim, da d ejansko n i prišlo do uvoza in da z ato ni nastala obveznost obračuna DD V pri uvozu.
120. Če se Sodišče z zgoraj izraženim stališčem n e bi strinjalo, pa me nim, da b i bilo na podlagi pojasnil 
v zvezi s tretjim vp rašanjem i z zadeve C -226/14 
Točke o d 112 d o 114 zgoraj. treba ugotoviti, da j e prevoznik, ki n e m ore 
razpolagati z blagom, lahko z avezanec za plačilo DD V pri uvozu.
ECLI:EU:C:2016 :1 19SKLEPNIPREDLOGICAMPOS SÁ NCHEZ-BORDONA–ZDRU ŽENIZADEVIC-226/14INC-228/14
EUROGATEDISTRIBUTIONIN D HL H UBLEIPZIG
VI – Predlog
121. Glede na zgoraj navedeno S odišču predlagam, naj na postavljena vp rašanja odgovori tako:
Primarno:
1. Člen 7(3) Šeste dir ektive in člen 61 D irektive o DDV je treba razlagati tako, da j e DD V dolgovan, če 
so bili za zadevno b lago ob njegovem p onovnem i zvozu zaradi c arinskega dolga, nastalega na 
podlagi člena 204 Carinskega zakonika S kupnosti, v okoliščinah, n a podlagi katerih je m ogoče 
domnevati, da j e bilo blago vključeno v gospodarski kr ogotok Unije, kon čani carinski postopki iz 
navedenih členov.
Podredno:
2. Države č lanice nimajo polja proste presoje glede pobiranja DD V v primeru nastanka c arinskega 
dolga v skladu s členom 204 C arinskega zakonika S kupnosti.
3. Če je v obravnavanih primerih treba obračunati DD V, je v nacionalni zakono daji mogoče določiti, 
da sta imetnik carinskega skladišča ali prevoznik zavezanca za plačilo tega da vka, čeprav ne moreta 
razpolagati z blagom in odbiti zneskov dolgovanega DD V.