*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :778 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 28. novembra 2013  
Jezik postopka: poljščina.„DDV — Direktiva 2006 /112/ES — Členi od 132 d o 134 in 168 — Oprostitve — Storitve izobraževanja, 
ki jih za ko mercialne namene opravljajo organizacije zasebnega prava — Pravica do odbitka“
V zadevi C-319/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Naczelny Sąd Administracyjny (Poljska) z odločbo z dne 27. aprila 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
2. julija 2012 , v postopku
Minister Finansów
proti
MDDP sp. z o.o. Akademia B iznesu, sp. komandytowa,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič, predsednik senata, C. G. Fernlund (poročevalec), A. Ó Caoimh, sodnika, C. Toader, 
sodnica, in E. Jarašiūnas, sodnik,
generalna pravobranilka: J. Kokott,
sodni tajnik: M . Aleksejev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 15. maja 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Minister Finansów J. Kaute in T. Tratkiewicz, agenta,
— za MDDP s p. z o.o. Akademia Biznesu, sp. komandytowa, T. Michalik, svetovalec,
— za poljsko v lado A. Kraińska in A. Kramarczyk ter B. Majczyna in M . Szpunar, agenti,
— za grško v lado I. Pouli in M . Tassopoulou, agenta,
— za portugalsko v lado L. Inez Fernandes in R. Laires, agenta,
— za vlado Združenega kra ljestva L. Christie, agent, skupaj z P. Mantleom, barrister,
— za Evropsko ko misijo K. Herrmann in L. Lozano P alacios, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :778SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke n a obravnavi 20. junija 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 132(1)(i), 133 , prvi odstavek, točke 
od (a) do (d), 134 in 168(a), Direktive Sveta 2006 /112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu 
davka n a dodano v rednost (UL L 347, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva o DDV).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d M inister Finansów (minister za finance, v nadaljevanju: 
minister) in dr užbo MDDP s p. z o.o. Akademia Biznesu, sp. komandytowa (v nadaljevanju: MDDP ) 
glede oprostitve da vka n a dodano v rednost (v nadaljevanju: DD V) za storitve izobraževanja, ki j ih za 
komercialne namene opravljajo organizacije zasebnega prava.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 132(1)(i), (l), (m) in (q) Direktive o DDV določa:
„Države članice oprostijo naslednje transakcije:
[…]
(i) izobraževanje otrok ali mladine, šolsko a li univerzitetno izobraževanje, poklicno u sposabljanje ali 
prekvalifikacijo, vključno z opravljanjem s toritev i n d obavo blaga, tesno p ovezano s temi 
storitvami, če te dejavnosti opravljajo osebe javnega prava, ki s o temu namenjene, ali druge 
organizacije, ki j im dr žava članica priznava podoben namen;
[…]
(l) opravljanje storitev in dobavo blaga, ki j e tesno p ovezana s temi storitvami in jo opravljajo 
neprofitne organizacije s cilji politične, sindikalne, verske, domoljubne, filozofske, človekoljubne 
ali državljanske n arave svojim članom ko t povračilo za članarino, določeno v skladu z njihovimi 
pravili, če ni verjetno, da b i takšna oprostitev p ovzročila izkrivljanje kon kurence;
(m) določene storitve, ki s o tesno p ovezane s športom ali telesno v zgojo in jih neprofitne organizacije 
opravijo posameznikom, ki s e ukvarjajo s športom ali telesno v zgojo;
[…]
(q) dejavnosti, razen ko mercialnih, ki j ih opravijo javne radi jske in televizijske u stanove.“
ECLI:EU:C:2013 :778 3SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
4 Člen 133, prvi odstavek, točke o d (a) do (d), Direktive o DDV določa:
„Države č lanice lahko z a odobritev o prostitev iz točk (b), (g), (h), (i), (l), (m) in (n) člena 132(1) 
osebam, ki n iso osebe javnega prava, v vsakem p osameznem p rimeru predpišejo izpolnjevanje enega 
ali več naslednjih pogojev:
(a) cilj teh oseb ne sme b iti sistematično d oseganje dobička, če pa dobiček vseeno d osežejo, ga ne 
smejo ra zdeliti, ampak ga m orajo nameniti nadaljnjemu opravljanju ali izboljšanju opravljanja 
storitev;
(b) te osebe morajo v glavnem p rostovoljno u pravljati in voditi osebe, ki s ame a li prek posrednikov 
nimajo neposrednega ali posrednega interesa pri rezultatih teh dejavnosti;
(c) te osebe m orajo zaračunavati cene, ki j ih odobrijo dr žavni organi ali ki n iso višje od takšnih 
odobrenih cen, ali pri storitvah, pri ka terih ni potrebna odobritev, morajo zaračunavati cene, nižje 
od tistih, ki j ih za podobne storitve zaračunavajo ko mercialna podjetja, zavezanci za DDV;
(d) ni verjetno, da b i oprostitve p ovzročale izkrivljanja kon kurence, na primer, da b i postavila v slabši 
položaj komercialna podjetja, zavezance za DDV.“
5 Člen 134 t e dir ektive d oloča:
„Dobava blaga in opravljanje storitev n ista oproščena v skladu s točkami (b), (g), (h), (i), (l), 
(m) in (n) člena 132(1) v naslednjih primerih:
(a) če nista nujna za oproščene transakcije;
(b) če je njun osnovni namen, da o rganizacija pridobi dodatni prihodek z opravljanjem t ransakcij, ki 
neposredno kon kurirajo transakcijam ko mercialnih podjetij, zavezancev za DDV.“
6 Člen 168(a) navedene dir ektive d oloča:
„Dokler se blago in storitve u porabljajo za namene njegovih obdavčenih transakcij, ima da včni 
zavezanec v državi članici, v kateri opravlja te transakcije, pravico, da o dbije od zneska DD V, ki g a je 
dolžan plačati, naslednje zneske:
(a) DDV, ki g a je dolžan ali ga je plačal v tej državi članici za blago ali storitve, ki m u jih je ali mu jih 
bo opravil drug da včni zavezanec;“.
Poljsko p ravo
7 Člen 43(1), točka 1, zakona o davku n a dodano v rednost za blago in storitve (Ustawa o podatku o d 
towarów i usług) z dne 11. marca 2004 ( Dz. U. št. 54, postavka 535), kakor je bil spremenjen (v 
nadaljevanju: zakon o DDV), določa:
„Davka so oproščene:
1. storitve, navedene v prilogi 4 k zakonu;
[…]“
8 V postavki 7 priloge 4 k zakonu o DDV so navedene „Storitve izobraževanja“.
4 ECLI:EU:C:2013 :778SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
9 Družba MDDP , ki j e dr užba poljskega prava, organizira s pecializirana strokovna usposabljanja in 
konference n a ra zličnih p odročjih izobraževanja in u sposabljanja, ko t so p odročja da vkov, 
računovodstva, financ ter področja v zvezi z organizacijo in upravljanjem p odjetij, vključno z razvojem 
poklicnih in osebnih sposobnosti.
10 Družba MDDP n avedene dejavnosti organizira v okviru redne pridobitne gospodarske d ejavnosti.
11 Družba MDDP n i vp isana v razvid z asebnih šol in u stanov v skladu z določbami zakona 
o izobraževalnem s istemu (Ustawa o systemie oświaty) z dne 7. septembra 1991 .
12 Družba MDDP j e pri m inistru vložila prošnjo za individualno ra zlago v zvezi z njeno p ravico do 
odbitka v stopnega DD V za blago in storitve, pridobljene za opravljanje storitev izobraževanja. Trdila 
je, da n jene storitve izobraževanja ne bi smele biti oproščene DD V, temve č bi morale biti z njim 
obdavčene.
13 V teh okoliščinah je družba MDDP t rdila, da d oločbe člena 43(1), točka 1, zakona o DDV niso skladne 
s členi 132(1)(i), 133 in 134 D irektive o DDV.
14 Minister je nasprotno me nil, da s o bile določbe Direktive o DDV pravilno p renesene z določbami 
člena 43(1), točka 1, zakona o DDV v povezavi s postavko 7 priloge 4 k temu zakonu.
15 Družba MDDP j e nato 3. januarja 2011 p ri W ojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (vojvodsko 
upravno s odišče v Varšavi) vložila tožbo za ra zveljavitev z goraj navedene individualne ra zlage, pri 
čemer je zatrjevala kršitev člena 132(1)(i) Direktive o DDV v povezavi s členoma 133 in 134 n avedene 
direktive.
16 Wojewódzki S ąd A dministracyjny w Warszawie je s sodbo z dne 17. oktobra 2011 ra zveljavilo 
izpodbijano i ndividualno ra zlago, ker naj bi člen 132(1)(i) Direktive o DDV n asprotoval možnosti 
oprostitve DD V organizacij, ki d ejavnosti opravljanja storitev izobraževanja ne opravljajo v splošnem 
interesu.
17 Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie je ob sklicevanju na sodbo Sodišča z dne 18. januarja 
2001 v zadevi Stockholm L indöpark (C-150/99, Recueil, str. I-493) me nilo, da s e lahko da včni 
zavezanec v primeru oprostitve, ki n i v skladu z Direktivo o DDV, neposredno s klicuje na člen 168 
navedene dir ektive in ima tako p ravico odbiti vstopni DD V za blago in storitve, pridobljene za 
opravljene storitve izobraževanja, tudi č e so zadnjenavedene oproščene DD V, ker ta oprostitev n i 
v skladu z Direktivo o DDV. Ve ndar j e poudarilo nesmiselnost položaja, ki i zhaja iz navedenega in 
v katerem i ma da včni zavezanec, ki o pravlja transakcije, oproščene DD V, tudi p ravico do odbitka 
v skladu s členom 168 D irektive o DDV.
18 Minister je zoper sodbo z dne 17. oktobra 2011 p ri N aczelny Sąd Administracyjny (vrhovno u pravno 
sodišče) vložil kasacijsko p ritožbo.
19 Predložitveno s odišče, pred ka terim poteka p ostopek v zvezi s pritožbo ministra, dvomi glede razlage 
člena 132(1)(i) Direktive o DDV. Sprašuje se, ali družba MDDP l ahko u porabi oprostitev za opravljeno 
storitev izobraževanja in se hkrati sklicuje na pravico do odbitka p lačanega vstopnega davka.
ECLI:EU:C:2013 :778 5SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
20 V teh okoliščinah je N aczelny Sąd A dministracyjny prekinilo odločanje in Sodišču v prehodno 
odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je treba člene 132(1)(i), 133 in 134 D irektive [o DD V] razlagati tako, da n asprotujejo oprostitvi 
DDV za storitve izobraževanja, ki j ih za ko mercialne namene opravljajo organizacije zasebnega 
prava, ki v skladu z zakono dajo, veljavno leta 2010 , izhaja iz člena 43(1), točka 1, [zakona o DDV] 
v povezavi s postavko 7 priloge 4 k temu zakonu?
2. Če je odgovor na prvo vp rašanje pritrdilen, ali je davčni zavezanec glede na neskladnost oprostitve 
z določbami Direktive 2006 /112 n a podlagi člena 168 t e dir ektive u pravičen hkrati uveljavljati 
oprostitev da vka in pravico do odbitka vstopnega davka?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
21 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba p ovezane d oločbe 
členov 132(1)(i), 133 in 134 D irektive o DDV ra zlagati tako, da n asprotujejo oprostitvi DD V za storitve 
izobraževanja, ki j ih za ko mercialne namene opravljajo organizacije zasebnega prava.
22 Poljska, grška in portugalska vlada t er vlada Z druženega kra ljestva trdijo, da n avedene določbe temu ne 
nasprotujejo.
23 Družba MDDP i n Komisija pa me nita, da D irektiva o DDV n e dovoljuje splošne oprostitve v seh 
storitev izobraževanja, ki j ih za ko mercialne namene opravljajo organizacije zasebnega prava, saj naj bi 
se taka o prostitev lahko u porabljala le na podlagi namenov teh organizacij.
24 Najprej je treba o pozoriti, da č leni 132(1)(i), 133 in 134 D irektive o DDV u strezajo 
členu 13(A)(1)(i) in (2), točki (a) in (b), Šeste dir ektive S veta z dne 17. maja 1977 o usklajevanju 
zakono daje dr žav članic o prometnih da vkih – Skupni sistem da vka n a dodano v rednost: enotna 
osnova za odmero (77/388/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 23).
25 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da s e izrazi, uporabljeni za opis oprostitev iz člena 132 D irektive 
o DDV, razlagajo ozko. Ve ndar p a m ora b iti razlaga teh izrazov v skladu s cilji, ki s e jim s ledi 
z navedenimi oprostitvami, in spoštovati načelo da včne nevtralnosti, ki j e neločljivo povezano 
s skupnim sistemom DD V. To pravilo ozke ra zlage tako n e pomeni, da j e treba izraze, uporabljene za 
opredelitev o prostitev iz navedenega člena 132, razlagati tako, da b i se tem o prostitvam odvzeli učinki 
(glej zlasti sodbo z dne 15. novembra 2012 v zadevi Zimme rmann, C-174/11, točka 22 in navedena 
sodna praksa).
26 Glede cilja oprostitve iz člena 132(1)(i) Direktive o DDV iz te določbe izhaja, da n aj bi se s to 
oprostitvijo, s katero se za storitve izobraževanja zagotavlja ugodnejša obravnava na področju DD V, 
olajšal dostop do teh storitev s tem, da b i se zmanjšali dodatni stroški, ki n aj bi nastajali zato, ker se 
za te storitve o bračunava DD V (glej v tem s mislu sodbo z dne 20. junija 2002 v zadevi Komisija proti 
Nemčiji, C-287/00, Recueil, str. I-5811 , točka 47).
27 Ob upoštevanju tega cilja je treba opozoriti, da ko mercialna narava dejavnosti v okviru člena 132(1)(i) 
Direktive o DDV ne izključuje, da t a pomeni dejavnost splošnega interesa (glej sodbi z dne 3. aprila 
2003 v zadevi Hoffmann, C-144/00, Recueil, str. I-2921 , točka 38, in z dne 26. maja 2005 v zadevi 
Kingscrest Associates in M ontecello, C-498/03, ZOdl., str. I-4427 , točka 31).
6 ECLI:EU:C:2013 :778SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
28 Prav tako je izraz „organizacije“ iz člena 132(1)(i) Direktive o DDV načeloma dovolj širok, da v ključuje 
pridobitne subjekte zasebnega prava (glej zgoraj navedeno s odbo Kingscrest Associates in M ontecello, 
točka 35).
29 V zvezi s tem j e treba ugotoviti tudi, da j e zakono dajalec Evropske u nije v primerih, v katerih je 
nameraval omejiti odobritev oprostitev iz člena 132(1)(i) Direktive o DDV na nekatere nepridobitne ali 
nekomercialne subjekte, to izrecno n avedel, kot izhaja iz točk (l), (m) in (q) te določbe (glej v tem 
smislu zgoraj navedeno s odbo Kingscrest Associates in M ontecello, točka 37).
30 Poleg tega iz ustaljene sodne prakse izhaja, da č len 133, prvi odstavek, točka (a), Direktive o DDV, ki 
pomeni fakultativni pogoj, ki g a dr žave č lanice lahko d odatno d oločijo za odobritev n ekaterih 
oprostitev iz člena 132(1) navedene dir ektive, državam članicam dovoljuje, vendar j ih ne obvezuje, da 
upravičenost do oprostitev, določenih me d dr ugim v navedenemu členu 132(1)(i), omejijo na osebe, ki 
niso osebe javnega prava in ka terih cilj ni sistematično d oseganje dobička (glej zgoraj navedeni sodbi 
Hoffmann, točka 38, in Kingscrest Associates in M ontecello, točka 38, ter sodbo z dne 8. junija 2006 
v zadevi L.u.P., C-106/05, ZOdl., str. I-5123 , točka 43).
31 V teh okoliščinah je nujno t reba priznati – sicer člen 133, prvi odstavek, točka (a), Direktive o DDV 
postane brez pomena – da d oseganje pridobitnega cilja, če zakono dajalec Unije ko t v členu 132(1)(i) 
te dir ektive n i izrecno d oločil, da z a upravičenost do zadevnih oprostitev n e sme b iti takega cilja, ne 
more izključiti upravičenosti do n avedenih o prostitev ( glej zgoraj navedeno s odbo K ingscrest 
Associates in M ontecello, točka 40).
32 Poleg tega člen 134 D irektive o DDV v nasprotju s trditvami Komisije nikakor ne izključuje možnosti, 
da se z oprostitvijo iz člena 132(1)(i) te dir ektive zajamejo organizacije zasebnega prava, ki o pravljajo 
storitve i zobraževanja za ko mercialne namene. Kot je namreč ugotovila generalna pravobranilka 
v točki 31 s klepnih predlogov, se člen 134 D irektive o DDV uporablja le za transakcije, ki s o tesno 
povezane s storitvami izobraževanja, oproščenimi da vka n a podlagi navedenega člena 132(1)(i) 
Direktive o DDV, torej ne za gl avne transakcije teh storitev ( glej v tem s mislu sodbi z dne 
1. decembra 2005 v združenih zadevah Ygeia, C-394/04 in C-395/04, ZOdl., str. I-10373 , točka 26, in 
z dne 9. februarja 2006 v zadevi Stichting Kinderopvang Enschede, C-415/04, ZOdl., str. I-1385 , 
točki 22 in 25).
33 Iz navedenega izhaja, da d oločbe členov 132(1)(i), 133 in 134 D irektive o DDV n e nasprotujejo 
oprostitvi DD V z a storitve i zobraževanja, ki j ih za ko mercialne namene opravljajo organizacije 
zasebnega prava.
34 Vendar č len 43(1), točka 1, zakona o DDV v povezavi s postavko 7 priloge 4 k temu zakonu, kakor je 
veljal leta 2010 , določa splošno o prostitev vseh storitev izobraževanja, ne glede na namen organizacij, ki 
te storitve opravljajo.
35 V skladu s členom 132(1)(i) Direktive o DDV p a je opravljanje zadevnih storitev i zobraževanja 
oproščeno l e, če te storitve o pravljajo osebe javnega prava s področja izobraževanja ali dr uge 
organizacije, ki j im dr žava članica priznava podoben n amen. Iz tega sledi, da m orajo dr uge 
organizacije, torej organizacije zasebnega prava, izpolnjevati pogoj namena, podobnega namenu 
navedenih oseb javnega prava. Tako iz besedila navedenega člena 132(1)(i) jasno izhaja, da t a državam 
članicam n e dovoljuje oprostitve s toritev izobraževanja za vse organizacije zasebnega prava, ki t ake 
storitve opravljajo, vključno s tistimi, ki n imajo podobnega namena ko t navedene osebe javnega prava.
36 Zato oprostitev, kakršna je tista, ki j e sporna v zadevi v glavni stvari, in ki s e splošno u porablja za vse 
storitve izobraževanja, ne glede na namen organizacij zasebnega prava, ki t e storitve o pravljajo, ni 
skladna z navedenim členom 132(1)(i), kot ga je zasnoval zakono dajalec Unije.
ECLI:EU:C:2013 :778 7SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
37 Ker člen 132(1)(i) Direktive o DDV p odrobno n e določa pogojev a li pravil za priznavanje tega 
podobnega namena, načeloma nacionalno p ravo vsake dr žave č lanice določi pravila, v skladu 
s katerimi se lahko takim o rganizacijam ta namen prizna. Države č lanice glede tega prosto presojajo 
(glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi Kingscrest Associates in M ontecello, točki 49 in 51, in 
Zimme rmann, točka 26).
38 Poleg tega so nacionalna sodišča tista, ki m orajo ugotoviti, ali države č lanice pri določanju takih 
pogojev n iso prekoračile polja proste presoje in so spoštovale načela prava Unije, zlasti načelo enakega 
obravnavanja, ki s e na področju DD V odraža z načelom da včne nevtralnosti (glej v tem s mislu zgoraj 
navedeni sodbi Kingscrest Associates in M ontecello, točka 52, in L.u.P., točka 48).
39 Zato je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba določbe členov 132(1)(i), 133 in 134 D irektive 
o DDV ra zlagati tako, da n e nasprotujejo oprostitvi DD V z a storitve i zobraževanja, ki j ih za 
komercialne namene opravljajo organizacije zasebnega prava. Ve ndar č len 132(1)(i) te dir ektive 
nasprotuje splošni oprostitvi za vse storitve izobraževanja, ne da b i se pri tem u pošteval namen 
organizacij zasebnega prava, ki t e storitve opravljajo.
Drugo vprašanje
40 Ob upoštevanju odgovora n a prvo vp rašanje je treba dr ugo vp rašanje ra zumeti tako, da z njim 
predložitveno s odišče sprašuje, ali se lahko da včni zavezanec sklicuje na to, da o prostitev DD V, 
določena z nacionalno z akono dajo, ni skladna s členom 132(1)(i) Direktive o DDV, da b i lahko 
uveljavljal pravico do odbitka v stopnega DD V, določeno s členom 168 D irektive o DDV, in hkrati 
izkoristil navedeno o prostitev za storitve izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ki j ih opravlja.
41 Najprej je treba ugotoviti, kot opozarjajo poljska in portugalska v lada t er vlada Z druženega kra ljestva, 
da je eno o d osrednjih načel sistema DD V to, da j e pogoj za pravico do odbitka v stopnega DD V za 
pridobitev b laga ali storitev, da j e izdatek za njihovo pridobitev sestavni del cene izstopnih transakcij, 
ki so bile podlaga za pravico do odbitka.
42 Iz uvodnega dela člena 168 D irektive o DDV, ki d oloča pogoje za nastanek pravice do odbitka in njen 
obseg, izhaja, da l ahko le transakcije, ki s o predmet izstopnega da vka, omogočajo nastanek pravice do 
odbitka DD V za pridobitev blaga in storitev, uporabljenih za opravljanje teh transakcij.
43 Zato je v skladu z logiko s istema, uvedenega z Direktivo o DDV, odbitek vstopnih da vkov povezan 
s pobiranjem i zstopnih da vkov.
44 V zvezi s tem j e Sodišče že razsodilo, da kadar da včni zavezanec, razen v primerih, ki s o izrecno 
določeni v upoštevnih dir ektivah, opravi storitev z a dr ugega da včnega zavezanca, ki j o ta uporabi za 
oproščeno t ransakcijo, ta drugi davčni zavezanec nima pravice do odbitka p lačanega vstopnega da vka 
(glej zlasti sodbi z dne 6. aprila 1995 v zadevi BLP Group, C-4/94, Recueil, str. I-983, točka 28, in 
z dne 26. septembra 1996 v zadevi Debouche, C-302/93, Recueil, str. I-4495 , točka 16).
45 Iz navedenega sledi, da t udi če oprostitev, določena z nacionalno z akono dajo, ni v skladu z Direktivo 
o DDV, člen 168 t e dir ektive da včnemu zavezancu ne dopušča, da h krati uporabi to oprostitev in 
uveljavlja pravico do odbitka.
46 Treba je preučiti, ali se lahko da včni zavezanec, ko t je dr užba MDDP , sklicuje na člen 132(1)(i) 
Direktive o DDV, da b i se njegove s toritve izobraževanja obdavčile in bi tako p ridobil pravico do 
odbitka.
8 ECLI:EU:C:2013 :778SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
47 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da s e je v skladu z ustaljeno s odno p rakso, kadar s o določbe 
posamezne dir ektive p o vsebini brezpogojne in dovolj natančne, nanje mogoče sklicevati, če niso bili 
pravočasno s prejeti izvedbeni ukrepi, zoper vsako d oločbo n acionalnega prava, ki n i v skladu 
z Direktivo o DDV, ali če določajo pravice, ki j ih posamezniki lahko u veljavljajo proti državi (glej zlasti 
sodbo z dne 28. junija 2007 v zadevi JP M organ Fleming Claverhouse Investment Trust in T he 
Association o f Investment Trust Companies, C-363/05, ZOdl., str. I-5517 , točka 58 in navedena sodna 
praksa).
48 Postavlja se vp rašanje, ali je člen 132(1)(i) Direktive o DDV po svoji vsebini brezpogojen in dovolj 
natančen v zvezi z oprostitvijo storitev izobraževanja, ki j ih opravljajo organizacije zasebnega prava.
49 Prvi od teh pogojev je izpolnjen. Člen 132(1)(i) Direktive o DDV je namreč brezpogojen glede vsebine, 
ker dr žavam č lanicam n e dopušča no bene izbire, temve č jim n alaga, da p odelijo v tej določbi 
opredeljeno o prostitev.
50 V zvezi z drugim p ogojem i z odgovora S odišča na prvo vp rašanje izhaja, da č len 132(1)(i) Direktive 
o DDV prepušča državam članicam določeno p olje proste presoje pri opredelitvi organizacij zasebnega 
prava, ki i majo podoben namen ko t osebe javnega prava in m orajo biti zato v skladu s tem č lenom 
oproščene plačila DDV.
51 Vendar p a je imelo Sodišče že priložnost ugotoviti, da t o, da d oločba Direktive o DDV, s katero je 
uvedena oprostitev, državam članicam da je prosto presojo, ne preprečuje, da b i se navedena določba 
štela za dovolj natančno, da s e nanjo lahko n eposredno s klicuje, če glede na objektivne znake sporna 
storitev u streza me rilom n avedene oprostitve (glej zlasti zgoraj navedeno s odbo JP M organ Fleming 
Claverhouse Investment Trust in The Association o f Investment Trust Companies, točki 60 in 61 in 
navedena sodna praksa).
52 Podobno s e lahko z adevna oseba neposredno s klicuje na to določbo, če je dr žava članica prekoračila 
polje proste presoje s tem, da j e določila oprostitev z a storitve a li zavezance, ki j im take o prostitve 
v skladu z navedeno d oločbo D irektive o DDV o bjektivno n i mogoče odobriti, da s e zanjo ta 
oprostitev n e bi uporabila.
53 Iz tega sledi, da s e zavezanec lahko le, če je država članica prekoračila polje proste presoje s tem, da m u 
je priznala, da j e organizacija s podobnim namenom ko t osebe javnega prava, sklicuje na člen 132(1)(i), 
Direktive o DDV, da b i izpodbijal nacionalno z akono dajo in dosegel, da p ostanejo njegove s toritve 
predmet DDV.
54 Kot je poudarila generalna pravobranilka v točkah 70 in 71 s klepnih predlogov, mora n acionalno 
sodišče preveriti, ali oprostitev storitev, ki j ih opravljajo organizacije, kot je družba MDDP , na podlagi 
člena 132(1)(i) Direktive o DDV presega polje proste presoje poljskega zakono dajalca. To sodišče 
mora preučiti namen in pogoje dejavnosti družbe MDDP v primerjavi z namenom in pogoji dejavnosti 
poljskih oseb javnega prava, ki i zvajajo naloge izobraževanja. V zvezi s tem i z odgovora Sodišča na prvo 
vprašanje izhaja, da z golj to, da i ma organizacija, ko t je dr užba MDDP , ko mercialen namen, ne 
zadostuje za izključitev tega, da i ma podoben namen ko t osebe javnega prava in da s e lahko n jene 
storitve zato oprostijo v skladu z navedeno d oločbo.
55 Če bi predložitveno s odišče ugotovilo, da n i mogoče šteti, da j e namen organizacije, kot je dr užba 
MDDP , podoben namenu osebe javnega prava, bi se dr užba MDDP l ahko s klicevala na to, da s o 
v skladu z nacionalno z akono dajo v nasprotju s členom 132(1)(i) Direktive o DDV njene storitve 
izobraževanja in poklicnega usposabljanja oproščene plačila DD V. V tem p rimeru bi bile njene storitve 
predmet DD V in dr užba MDDP b i lahko tako u veljavljala pravico do odbitka vstopnega DD V v skladu 
s poljsko z akono dajo.
ECLI:EU:C:2013 :778 9SODBAZDNE28.11.2013 –ZADEVAC-319/12
MDD P
56 Zato je na drugo vp rašanje treba odgovoriti:
— da da včni zavezanec v skladu s členom 168 D irektive o DDV ali nacionalnim predpisom, s katerim 
je prenesen, ne more uveljavljati pravice do odbitka vstopnega DD V, če zaradi o prostitve, določene 
z nacionalno z akono dajo v nasprotju s členom 132(1)(i) te dir ektive, opravljanje njegovih 
izobraževalnih storitev n i obdavčeno z vstopnim DDV;
— da p a se ta da včni zavezanec lahko s klicuje na neskladnost navedene oprostitve s členom 132(1)(i) 
Direktive o DDV, zato da s e ta zanj ne bi uporabila, kadar t udi ob upoštevanju proste presoje, ki 
jo ta določba daje državam članicam, navedenega davčnega zavezanca objektivno n i mogoče šteti za 
organizacijo, ki i ma podoben namen ko t izobraževalna ustanova javnega prava v smislu te določbe, 
kar m ora preveriti nacionalno s odišče, in
— da so v zadnjenavedenem p rimeru izobraževalne storitve, ki j ih opravlja navedeni davčni zavezanec, 
predmet DD V in bo ta torej lahko u veljavljal pravico do odbitka vstopnega DDV.
Stroški
57 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki n iso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1. Določbe členov 1 3 2(1)(i), 1 3 3 in 1 3 4 D irektive Sveta 2 0 0 6 / 1 1 2 / E S z dne 2 8. novembra 2 0 0 6 
o skupnem s istemu davka na dodano v r ednost je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo 
oprostitvi DD V z a s toritve izobraževanja, ki jih z a k omer cialne n amene o pravljajo 
organizacije zasebnega p rava. Vendar člen 1 3 2(1)(i) te d irektive nasprotuje splošni oprostitvi 
za vse storitve izobraževanja, ne da bi se pri tem u pošteval namen organizacij zasebnega 
prava, ki te s toritve opravljajo.
2. Davčni zavezanec v skladu s členom 1 6 8 D irektive 2 0 0 6 / 1 1 2 ali nacionalnim p redpisom, 
s katerim je prenesen, ne m ore uveljavljati pravice do odbitka vstopnega d avka na dodano 
v rednost, č e z aradi o prostitve, d oločene z nacionalno z akonodajo v nasprotju 
s členom 1 3 2(1)(i) te d irektive, opravljanje njegovih izobraževalnih storitev ni obdavčeno 
z vstopnim d avkom n a dodano v r ednost.
Ta d avčni z avezanec p a s e l ahko s klicuje n a n eskladnost n avedene o prostitve 
s členom 1 3 2(1)(i) Direktive 2 0 0 6 / 1 1 2 , zato da se ta zanj ne bi uporabila, kadar tudi ob 
upoštevanju proste p resoje, ki jo t a določba daje državam č lanicam, n avedenega d avčnega 
zavezanca o bjektivno n i m ogoče šteti za o rganizacijo, ki ima p odoben n amen k ot 
izobraževalna ustanova javnega p rava v smislu te d oločbe, kar m ora preveriti nacionalno 
sodišče.
V z adnjenavedenem p rimeru so izobraževalne storitve, ki jih o pravlja n avedeni davčni 
zavezanec, predmet d avka na dodano v r ednost in ta bo torej lahko uveljavljal pravico do 
odbitka vstopnega d avka na dodano v r ednost.
Podpisi