SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2013 :222 1Združeni zadevi C-3 3 5 / 1 1 in C-3 3 7 / 1 1
HK D anmark, ki zastopa Jette R ing
proti
Dansk almennyttigt Boligselskab (C-3 3 5 / 1 1 )
in
HK D anmark, ki zastopa Lone Sk ouboe W erge
proti
Dansk Arbejdsgiverforening, ki zastopa Pro Display A/S (C-3 3 7 / 1 1 )
(Predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki j u je vložilo Sø- og Handelsretten)
„Socialna politika — Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov — Direktiva 2000 /78/ES — 
Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in delu — Členi 1, 2 in 5 — Različno o bravnavanje na podlagi 
hendikepiranosti — Odpoved pogodbe o zaposlitvi s strani delodajalca — Obstoj hendikepiranosti — 
Odsotnost delavca zaradi h endikepiranosti — Obveznost prilagoditve — Delo s krajšim delovnim 
časom — Trajanje odpovednega roka“
Povzetek – Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 11. aprila 2013
1. Mednarodni sporazumi — Sporazumi Unije — Prednost pred a kti sekundarne zakonodaje Unije — 
Obveznost razlogovanja aktov sekundarne zakonodaje ob upoštevanju mednarodnih sporazumov — 
Razlaga Direktive 2000 /78 o b upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov
(člen 216(2) PDEU)
2. Socialna politika — Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in de lu — Direktiva 2000 /78 — 
Prepoved d iskriminacije zaradi hendikepiranosti — Pojem „hendikepiranost“ — Bolezen, ki je 
diagnosticirana ko t oz dravljiva ali neozdravljiva — Oseba, k i v daljšem o bdobju n e mo re 
opravljati svojega de la ali ga lahko opravlja le v omejenem obsegu — Vključitev
(Direktiva Sveta 2000 /78, člen 5, šestnajsta in dvajseta uvodna izjava)
3. Socialna politika — Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in de lu — Direktiva 2000 /78 — 
Razumne prilagoditve za hendikepirane osebe — Pojem — Skrajšanje delovnega časa — Vključitev
(Direktiva Sveta 2000 /78, člen 5 in uvodna izjava 20)
4. Socialna politika — Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in de lu — Direktiva 2000 /78 — 
Prepoved d iskriminacije zaradi hendikepiranosti — Nacionalna d oločba, v skladu s katero 
delodajalec pogodbo o zaposlitvi lahko o dpove s krajšim o dpovednim r okom , če je bil
2 ECLI:EU:C:2013 :222POVZETEK–ZDRU ŽENIZADEVIC-335/11INC-337/11
HKDANMARK
 hendikepirani delavec odsoten zaradi bolezni in je 120 d ni v obdobju zadnjih 12 mesecev prejemal 
nadomestilo plače — Odsotnost hendikepiranega de lavca, ker delodajalec zanj ni sprejel ustreznih 
ukrepov — Nedopustnost te ureditve
(Direktiva Sveta 2000 /78, člen 5)
5. Socialna politika — Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in de lu — Direktiva 2000 /78 — 
Prepoved d iskriminacije zaradi hendikepiranosti — Nacionalna d oločba, v skladu s katero 
delodajalec pogodbo o zaposlitvi lahko o dpove s krajšim o dpovednim r okom , če je bil 
hendikepirani delavec odsoten zaradi bolezni in je 120 d ni v obdobju zadnjih 12 mesecev prejemal 
nadomestilo plače — Posredna diskriminacija — Utemeljitev — Pogoji
Direktiva Sveta 2000 /78)
1. Glej besedilo odločbe.
(Glej točke o d 28 d o 32 .)
2. Pojem „hendikepiranost“ iz Direktive 2000 /78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri 
zaposlovanju in delu je treba razlagati tako, da v ključuje bolezensko s tanje, ki j e posledica bolezni, ki 
je bila dia gnosticirana ko t ozdravljiva ali neozdravljiva, če ta bolezen povzroči omejitev, ki j e posledica 
zlasti telesnih okvar oziroma umskih ali duševnih motenj in ki z aradi ra zličnih ovir lahko p repreči, da 
bi zadevna oseba v poklicnem ž ivljenju polno i n učinkovito sodelovala na podlagi enakopravnosti 
z drugimi delavci, in je ta omejitev d olgotrajna. V zvezi s tem j e treba ugotoviti, da j e pojem 
„hendikepiranost“ treba ra zumeti ko t neko o viro pri o pravljanju poklicne dejavnosti, ne pa ko t 
nezmožnost opravljanja take d ejavnosti. Zdravstveno s tanje hendikepirane osebe, ki j e zmožna za delo, 
pa čeprav s krajšim delovnim časom, torej lahko spada p od pojem „hendikepiranost“.
Poleg tega narava ukrepov, ki j ih mora delodajalec sprejeti, ni odločilna za ugotovitev, da z dravstveno 
stanje osebe spada p od ta pojem. Ugotovitev o bstoja hendikepiranosti namreč ni odvisna od narave 
prilagoditvenih ukrepov, kakršna je uporaba posebnih pripomočkov. V zvezi s tem j e treba ugotoviti, 
da j e opredelitev p ojma „hendikepiranost“ v smislu člena 1 D irektive 2000 /78 n avedena pred 
opredelitvijo in presojo ustreznih prilagoditvenih ukrepov iz člena 5 te dir ektive. V skladu z uvodno 
izjavo 16 D irektive 2000 /78 s e s temi ukrepi skušajo upoštevati potrebe hendikepiranih oseb. So torej 
posledica, in ne bistveni element pojma hendikepiranosti.
(Glej točke o d 44 d o 47 in točko 1 izreka.)
3. Pojem „razumne p rilagoditve“ z a z agotovitev s poštovanja n ačela e nakega o bravnavanja 
hendikepiranih oseb v smislu člena 5 Direktive 2000 /78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri 
zaposlovanju in delu je treba razumeti tako, da s e nanaša na odpravo ra zličnih ovir, ki p reprečujejo 
polno in učinkovito sodelovanje hendikepiranih oseb v poklicnem ž ivljenju na podlagi enakopravnosti 
z drugimi delavci. Ker uvodna izjava 20 D irektive 2000 /78 in člen 2, četrti odstavek, K onvencije 
Združenih narodov o pravicah invalidov, ki j e bila v imenu Evropske s kupnosti potrjena s sklepom 
Sveta 2010 /48/ES, po eni strani določata tako m aterialne ko t organizacijske u krepe i n ke r je po dr ugi 
strani pojem „ritem“ delovnega časa treba ra zumeti ko t ritem o ziroma hitrost opravljanja dela, ni 
mogoče izključiti, da s krajšanje delovnega časa lahko p omeni enega od prilagoditvenih ukrepov iz 
člena 5 te dir ektive. Iz tega sledi, da j e člen 5 te Direktive treba razlagati tako, da s krajšanje delovnega 
časa lahko p omeni enega od prilagoditvenih ukrepov iz tega člena. Nacionalno s odišče mora presoditi, 
ali skrajšanje d elovnega časa ko t prilagoditveni ukrep p omeni nesorazmerno o bremenitev z a 
delodajalca.
ECLI:EU:C:2013 :222 3POVZETEK–ZDRU ŽENIZADEVIC-335/11INC-337/11
HKDANMARK
Poleg tega seznam u streznih ukrepov za prilagoditev d elovnega me sta zaradi h endikepiranosti iz 
uvodne izjave 20 D irektive 2000 /78 n i izčrpen in je zato v skladu s ciljem n avedenega člena skrajšanje 
delovnega časa treba šteti za prilagoditveni ukrep iz člena 5 te dir ektive, če skrajšanje delovnega časa 
delavcu omogoči, da š e naprej opravlja svoje delo.
(Glej točke o d 54 d o 56 in 64 t er točko 2 izreka.)
4. Direktivo 2000 /78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba 
razlagati tako, da n asprotuje nacionalni določbi, v skladu s katero delodajalec pogodbo o zaposlitvi 
lahko o dpove s krajšim o dpovednim rokom, če je bil zadevni hendikepirani delavec odsoten zaradi 
bolezni in je 120 d ni v obdobju zadnjih 12 me secev p rejemal nadomestilo plače, kadar j e odsotnost 
posledica tega, da d elodajalec ni sprejel ustreznih ukrepov v skladu z obveznostjo določitve ra zumnih 
prilagoditev iz člena 5 te dir ektive.
(Glej točko 68 in točko 3 izreka.)
5. Direktivo 2000 /78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba 
razlagati tako, da n asprotuje nacionalni določbi, v skladu s katero delodajalec pogodbo o zaposlitvi 
lahko o dpove s krajšim o dpovednim rokom, če je bil zadevni hendikepirani delavec odsoten zaradi 
bolezni in je 120 d ni v obdobju zadnjih 12 me secev p rejemal nadomestilo plače, kadar j e ta odsotnost 
posledica njegove h endikepiranosti, razen če se s to določbo uresničuje legitimni cilj, pri tem p a ta 
določba ne presega tistega, kar j e nujno z a uresničitev t ega cilja, kar m ora p resoditi nacionalno 
sodišče.
Takšna določba namreč lahko p ovzroči različno o bravnavanje, ki p osredno temelji na hendikepiranosti, 
saj je hendikepirani delavec bolj izpostavljen tveganju, da s e zanj uporabi kra jši odpovedni rok, ko t 
delavec, ki n i hendikepiran. Hendikepirani delavec je namreč v primerjavi z delavcem, ki n i 
hendikepiran, izpostavljen d odatnemu t veganju, da z boli zaradi b olezni, povezane s svojo 
hendikepiranostjo. Tako j e izpostavljen povečanemu tveganju ku muliranja dni odsotnosti zaradi 
bolezni in zato doseganju me je 120 dni, ki j o določa nacionalna ureditev.
Vendar j e mogoče pritrditi temu, da i ma navedeno p ravilo z vidika d elodajalcev spodbujevalni učinek 
na zaposlovanje in ohranitev z aposlitve. Nacionalno s odišče mora v zvezi s tem p reveriti, ali takšna 
določba s tem, da s ledi legitimnim c iljem s podbujanja zaposlovanja bolnih oseb na eni strani ter 
razumnega ra vnovesja me d nasprotujočimi si interesi delavca in delodajalca, kar z adeva odsotnost 
zaradi b olezni, na dr ugi strani, upošteva ustrezne elemente glede hendikepiranih delavcev. Predvsem 
ne sme p rezreti tveganja hendikepiranih oseb, ki i majo pri p onovnem v ključevanju na trg dela 
praviloma ve č težav od d elavcev, ki n iso h endikepirani, in imajo p osebne potrebe, povezane 
z varstvom, ki j ih zahteva njihovo stanje.
(Glej točke 76, 88 in od 90 d o 92 t er točko 4 izreka.)