SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-342/03 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA 
F. G. JACOBSA, 
predstavljeni 2. decembra 2004 1 
1. V tej zadevi si Španija prizadeva za 
razglasitev ničnosti Uredbe Sveta (ES) 
št 975/2003 z dne 5. junija 2003 o odprtju 
in določitvi upravljanja tarifnih kvot za uvoz 
tune v pločevinkah iz oznak KN 1604 14 11, 
1604 14 18 in 1604 20 70. 2 
Izpodbijana uredba in njen okvir 
2. Novembra 2001 so se Skupnost, Tajska in 
Filipini dogovorili, da opravijo posvetovanja 
za ugotovitev, v kolikšni meri so tajski in 
filipinski legitimni interesi neupravičeno 
ogroženi zaradi uporabe preferencialne ta­
rifne obravnave tune v pločevinkah po 
poreklu iz skupine afriških, karibskih in 
pacifiških držav (v nadaljevanju: države 
AKP). 3. V tem obdobju je Skupnost odobrila za 
tuno v pločevinkah po poreklu iz držav AKP 
popolno oprostitev carine, medtem ko je bila 
tuna v pločevinkah po poreklu iz Tajske in s 
Filipinov predmet carine po stopnji 24 %. 
4. Po neuspelem poskusu, da bi dosegli 
vsestransko sprejemljivo rešitev, so se Skup­
nost, Tajska in Filipini sporazumeli, da 
predložijo zadevo v mediacijo v okviru 
Svetovne trgovinske organizacije (v nadalje­
vanju: STO). 
5. Mediator je 20. decembra 2002 predlagal, 
naj Skupnost odpre tarifno kvoto 25.000 ton 
tune v pločevinkah po poreklu iz Tajske in s 
Filipinov za leto 2003 po 12-odstotni carinski 
stopnji. 
6. To je bilo uresničeno z Uredbo 
št. 975/2003 (v nadaljevanju: Uredba ali 
izpodbijana Uredba), ki je temeljila na 
členu 133 ES. 1 — Jezik izvirnika: angleščina. 
2 — UL L 141, str. 1. 
I - 1978 
ŠPANIJA PROTI SVETU 
7. Tarifna kvota je bila razdeljena na štiri 
dele: 52 % letnega obsega za uvoz po poreklu 
iz Tajske, 36 % za uvoz po poreklu s Filipinov, 
11 % za uvoz po poreklu iz Indonezije in 1 % 
za uvoz po poreklu iz drugih tretjih držav. 
8. Španija uveljavlja osem tožbenih razlogov 
v podporo svojemu predlogu za razglasitev 
ničnosti. 
Kršitev načela skupnostnega preferenciala 
9. Španija trdi, da Uredba krši načelo pre­
ferenciala Skupnosti, ki je eno načel Pogod­
be 3 in podlaga skupni carinski tarifi, 4 ker so 
lahko takšni ukrepi sprejeti le, če proizvodnja 
na ravni Skupnosti ni zadostna. 
10. Te utemeljitve ne sprejemam. Sodišče je 
izrecno navedlo, da načelo preferenciala Skupnosti ni pravna zahteva, kršitev katere bi 
imela za posledico ničnost zadevnega akta. 5 
Izkrivljanje konkurence 
11. Španija ponovno navaja, da se lahko 
ukrepi, kot je Uredba, sprejmejo le, če 
proizvodnja na ravni Skupnosti ni zadostna 
za oskrbo trga Skupnosti; kadar ni tako, bo 
ukrep izkrivljal pogoje konkurence na trgu. 
12. Vendar je jasno, da lahko vsako zmanj­
šanje carine za blago, uvoženo iz tretjih 
držav, učinkuje na konkurenco med tem 
blagom in enakimi proizvodi iz Skupnosti na 
škodo slednjih. Če bi iz trditve Španije 
izpeljali logični zaključek, bi pomenilo, da 
Skupnost ne bi mogla nikoli zmanjšati 
dajatev na uvoženo blago. Očitno je, da tako 
ne more biti; v vsakem primeru bi bilo to v 
nasprotju s členom 131 ES, ki navaja, da 
države članice z oblikovanjem carinske unije 
med seboj želijo med drugim prispevati k 
zmanjšanju carinskih ovir v mednarodni 
trgovini. Kot meni Komisija, ki je interveni-
3 — Španija navaja sodbo z dne 13. marca 1968 v zadevi Beus 
(5/67, Recueil, str. 125 in 147). 
4 — Sodba z dne 10. decembra 1987 v zadevi Nicolet Instrument 
(232/86, Recueil, str. 5025, točka 13). 5 — Sodba z dne 14. julija 1994 v zadevi Grčija proti Svetu 
(C-352/92, Recueil, str. I-3411, točka 50). 
I - 1979 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-342/03 
rala v tožbi v podporo Svetu, privede 
natančnejša analiza do stališča, da so carine 
tiste, ki izkrivljajo konkurenco, med tem ko 
njihova odprava ponovno vzpostavlja tržno 
ravnovesje. 
Kršitev postopka 
13. Španija navaja, da iz ustaljene sodne 
prakse izhaja, da pravice, ki jih pravni red 
Skupnosti zagotavlja v upravnih postopkih, 
zajemajo zlasti dolžnost pristojne institucije, 
da skrbno in nepristransko preuči vse 
pomembne vidike posameznega primera. 6 
Navaja, da Uredba ne temelji na nobeni 
študiji, ki bi izkazovala, da je potrebna, zaradi 
česar je bila sprejeta s kršitvijo upravnega 
postopka. 
14. Jasno pa je, da Uredba ni rezultat 
upravnega postopka, temveč zakonodajnega 
postopka. Člen 230 EC navaja, da je Sodišče 
pristojno v ničnostnih tožbah, vloženih za­
radi nepristojnosti, bistvene kršitve postopka, 
kršitve Pogodbe ali katerega koli pravnega 
pravila, ki se nanaša na njeno uporabo, ali zaradi zlorabe pooblastil. Bistvene procesne 
predpostavke, katerih kršitev ima lahko za 
posledico ničnost pravnega akta Skupnosti, 
ne obsegajo zahteve, da se opravi presoja 
vpliva, kar je dejansko to, kar trdi Španija. 
15. Vendar pa je bila Uredba v vsakem 
primeru, kot je jasno opredeljeno v njeni 
preambuli, 7 sprejeta zaradi postopka media-
cije v okviru STO in še posebej zato, da se 
uveljavi mediatorjeva priporočila. Mediato-
rjevo mnenje, na katero se izrecno sklicuje 
preambula in ki ga je Sodišču predložila 
Španije, kaže, da je zelo natančno raziskal 
zadevni trg tune v pločevinkah, upoštevaje še 
zlasti podatke glede proizvodnje na ravni 
Skupnost in potrošnje ter zmogljivosti trga 
Skupnosti, da absorbira več uvoza. Stopnje in 
tonažą tarifnih kvot, določene z Uredbo, v 
glavnem kažejo vrednosti, do katerih je prišel 
mediator ob upoštevanju te raziskave. Torej 
ni mogoče, da bi bila Uredba sprejeta brez 
upoštevanja njenega mogočega vpliva. 
6 — Sodba z dne 21. novembra 1991 v zadevi Technische 
Universität München (C-269/90, Recueil, str. I-5469, točka 14). 7 — Preambula je v celoti navedena v nadaljevanju v točki 36. 
I - 1980 
ŠPANIJA PROTI SVETU 
Kršitev člena 12 Cotonoujskega 
sporazuma 
16. Španija navaja, da je prišlo do kršitve 
člena 12 Cotonoujskega sporazuma. 8 
17. Cotonoujski sporazum poskuša spodbu­
diti in pospešiti gospodarski, kulturni in 
družbeni razvoj skupine afriških, karibskih 
in pacifiških držav (v nadaljevanju: države 
AKP) za prispevanje k miru in varnosti ter 
spodbujanje stabilnega in demokratičnega 
političnega okolja. 
18. Prvi odstavek člena 12 določa: 
„[...] če Skupnost namerava v okviru uresni­
čevanja svojih pooblastil sprejeti ukrep, ki bi 
lahko vplival na interese držav AKP v smislu 
ciljev tega sporazuma, mora o svoji nameri 
pravočasno obvestiti navedene države. V ta 
namen Komisija istočasno predloži Sekreta­
riatu držav AKP svoj predlog takih ukrepov." 19. Španija navaja, da je, čeprav je sestanek z 
izvozniki tune iz držav AKP v Bruslju potekal 
28. januarja 2003, to je bilo, preden je 
Komisija predstavila predlog Uredbe 
27. marca 2003; 9 člen 12 Cotonoujskega 
sporazuma tako ni bil spoštovan. 
20. Svet meni, da je Skupnost države AKP 
redno obveščala o razvoju obravnavane 
zadeve. Poleg sestanka z dne 28. januarja 
2003 naj bi se vprašanje izpostavilo ob več 
priložnostih, vključno na sestankih z država­
mi AKP 6. maja 2002, 1. marca 2003 in 
25. marca 2003. Svet je predložil kopije 
zapisnikov teh sestankov, ki potrjujejo nje­
gove trditve. Španija ugovarja, da so bili ti 
sestanki tudi pred predstavitvijo predloga 
Uredbe; vendar kot opozarja Svet, bi lahko 
bilo obvestilo o predlogu, ko je že bil sprejet, 
manj koristno kot predhodno obvestilo. 
Poleg tega Španija v odgovoru omenja 
sestanek pogodbenih držav Cotonoujskega 
sporazuma, ki je bil v Brazzavillu (Republika 
Kongo) med 31. marcem in 3. aprilom 2003 
in na katerem je bila sprejeta resolucija zoper 
predlagano rešitev spora. Na podlagi tega je 
mogoče zaključiti, da je potekalo obveščanje 
in dogovarjanje v zvezi z Cotonoujskim 
sporazumom. 
8 — Sporazum o partnerstvu med članicami afriške, karibske in 
pacifiške skupine držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisan v 
Cotonouju 23. junija 2000 (UL L 317, str. 3). 9 — COM(2003)141, konč. 
I - 1981 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-342/03 
21. Tako se izkaže, da ni bilo kršitve člena 12 
Cotonoujskega sporazuma. 
Kršitev preferencialnih sporazumov 
22. Naslednji tožbeni razlog Španije se 
nanaša na domnevne kršitve preferencialnih 
sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo z (i) 
državami AKP in (ii) državami, ki spadajo k -
kot jih označuje Španija - shemi prepoveda­
nih drog SSP (splošne sheme 
preferencialov). Ta se nanaša na „posebne 
režime za boj proti proizvodnji in prometu s 
prepovedanimi drogami", ki so del sheme 
splošnih preferencialov, trenutno (in v za­
devnem obdobju) določenih v Uredbi sveta 
(ES) št. 2501/2001. 10 
23. Španija navaja, da sporazumi, na katere 
se sklicuje, nudijo preferencialno obravnavo, 
kar omogoča tuni v pločevinkah po poreklu 
iz držav AKP in držav sheme prepovedanih 
drog vstop na trg Skupnosti. Trdi, da bo 
tarifna kvota, naložena z izpodbijano Ured­
bo, spodkopala te preferencialne sporazume, saj bo kvota omogočila tuni v pločevinkah iz 
razvitih držav, da tekmuje s tisto iz držav 
AKP in držav iz sheme prepovedanih drog 
SSP. Nadalje, ti sporazumi naj bi za tuno v 
pločevinkah določali strožja pravila glede 
porekla, kot so tista, določena z Uredbo; v 
tem obsegu kvote, naložene z Uredbo, 
škodijo državam, ki so s Skupnostjo sklenile 
preferencialne sporazume. 
24. Ločeno bom pretehtal oba dela tožbene-
ga razloga Španije. 
Države AKP 
25. Sporazum, na katerega se sklicuje Špa­
nija, sklenjen med Skupnostjo in državami 
AKP, je Cotonoujski sporazum. 11 Ta spora­
zum predvideva popolno odpravo carin, 12 
medtem ko je tarifna kvota, določena z 
Uredbo, podvržena carini v višini 12 %. Tako 
ne vidim, kako bi lahko Uredba spodkopa­
vala Cotonoujski sporazum. 
10 — Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o 
uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 
1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 (UL L 346, str. 1). 11 — Glej zgoraj navedeno točko 17 in zgoraj navedeno opombo 8. 
12 — Glej člen 1 Priloge V k Sporazumu. 
I - 1982 
ŠPANIJA PROTI SVETU 
26. Poleg tega tarifne preference, določene v 
Cotonoujskem sporazumu, niso predmet 
količinskih omejitev; Uredba v nasprotju 
odpira kvoto 25.000 ton, ki po mnenju 
Komisije (čemur Španija ne nasprotuje) 
pomeni le 10 % celotnega uvoza iz držav 
AKP in držav sheme prepovedanih drog SSP 
skupaj. 
27. V vsakem primeru je edina pravna 
obveznost Skupnosti, ki glede uvoza izhaja 
iz Cotonoujskega sporazuma, da ga izvzame 
iz carine; ni določbe, ki bi državam upravi­
čenkam zagotavljala ali določeno tarifno 
preferenco ali minimalni obseg uvoza v 
primerjavi z tistim iz drugih držav. Tudi če 
bi uredba imela učinke, ki jih navaja Španija, 
ne bi bilo navzkrižja s predhodnimi dogovori. 
Države, upravičenke do sheme prepovedanih 
drog SSP 
28. Španija se sklicuje na preferencialne 
sporazume med Skupnostjo in državami 
prepovedane sheme SSP. Dejansko, kot 
opozarja Komisija, tarifne preference, ki jih 
je Skupnosti določila državam, upravičenkam 
do sheme prepovedanih drog SSP, niso predmet nikakršnega sporazuma s temi 
državami: prej gre za enostranske preference, 
ki jih Skupnost odobri v povezavi s prej 
navedenimi ,,posebn[imi] režim [i] za boj 
proti proizvodnji in prometu s prepoveda­
nimi drogami". 13 
29. Ti režimi vključujejo opustitev skupne 
carinske tarife za „izdelke, ki so v skladu s 
Prilogo IV vključeni v posebne režime za boj 
proti proizvodnji in prometu s prepoveda­
nimi drogami iz naslova IV in so po poreklu 
iz države, ki je v skladu s stolpcem I Priloge I 
upravičena do teh režimov". 14 Vendar ti 
izdelki ne vključujejo tune v pločevinkah. 15 
30. Tudi če bi se preferenciáim režimi, ki jih 
je Skupnost določila s shemo prepovedanih 
drog SSP, raztezali na tuno v pločevinkah, 
menim, da se zaradi prej navedenih razlogov 
v povezavi s prvim delom tožbenega razloga 
Španije glede Cotonoujskega sporazuma iz­
podbijane Uredbo ne more obravnavati, da 
spodkopava te režime. 
13 — Glej točko 22. 
14 — Glej člen 10(1) Uredbe št. 2501/2001. 
15 — Glej člen 4 in seznam v Prilogi IV k Uredbi št. 2501/2001. 
I - 1983 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-342/03 
Kršitev legitimnih pričakovanj 
31. Španija meni, da Uredba krši načelo 
varstva legitimnih pričakovanj. Zadevna pri­
čakovanja so očitno pričakovanja gospodar­
skih subjektov v Skupnosti, ki so privolili v 
naložbe v države AKP in države sheme 
prepovedanih drog SSP. Španija trdi, da bo 
Uredba vplivala na naložbe v te države, kar 
bo imelo negativne učinke na njihova 
gospodarstva, saj lahko naložbe, če ne bodo 
več donosne, usahnile. 
32. Priznam, da imam določene težave pri 
sledenju tej trditvi; v delu, v katerem navaja, 
da bi lahko gospodarski subjekti v Skupnosti 
legitimno pričakovali, da gospodarstva držav 
AKP in držav sheme prepovedanih drog SSP 
ne bodo nazadovala, se zdi nekoliko neživ-
ljenjska. V vsakem primeru je jasno, da 
legitimna pričakovanja na splošno niso 
kršena z zakonodajo, ki jo institucija sprejeto 
v okviru prostega preudarka. 
33. Kot navaja Španija, je Sodišče sicer 
ugotovilo, da „ne more nič preprečiti državi članici, da v ničnostni tožbi trdi, da akt 
institucij posega v legitimno pričakovanje 
določenih posameznikov". 16 V naslednjem 
odstavku te sodbe pa Sodišče vseeno nada­
ljuje, da gospodarski subjekti, ker „imajo 
institucije Skupnosti določeno polje proste 
presoje pri izbiri sredstev, potrebnih za 
dosego skupne gospodarske politike, ne 
morejo trditi, da imajo legitimno pričakova­
nje, da se bo obstoječe stanje, ki se lahko 
spremeni z odločitvami teh institucij v okviru 
njihove diskrecijske pravice, ohranilo". 17 
34. V obravnavani zadevi ne vidim, kako bi 
lahko ali Cotonoujski sporazum ali shema 
prepovedanih drog SSP (čeprav bi bila 
upoštevna) vzbudila kakršno koli razumno 
pričakovanje, da Skupnost ne bo odprla 
tarifnih kvot za tuno v pločevinkah po 
poreklu iz Tajske in s Filipinov. 
Pomanjkljiva obrazložitev 
35. Španija meni, da Uredba krši zahtevo iz 
člena 253 ES, da se morajo v uredbah navesti 
razlogi za njihovo sprejetje: prva uvodna 
16 — Sodba z dne 19. novembra 1998 v zadevi Španija proti Svetu 
(C-284/94, Recueil, str. I-7309, točka 42). 
17 — Točka 43 sodbe, ki navaja številne druge sodbe. 
I - 1984 
ŠPANIJA PROTI SVETU 
izjava v preambuli k Uredbi enostavno 
napotuje na mediatorjevo mnenje STO, ki 
ni bilo zavezujoče za Skupnost, in Uredba se 
s problemom ne ukvarja celostno, saj ne 
preverja vpliva ukrepov na industrijo ploče­
vink Skupnosti. 
36. Dejansko preambula k Uredbi, če se jo 
upošteva v celoti, navaja mnogo več in ne 
napotuje le na mediatorjevo mnenje. Pre­
ambula v celoti določa: 
„1. Novembra 2001 so se Skupnost, Tajska 
in Filipini dogovorili, da opravijo po­
svetovanja zaradi ugotovitve, koliko so 
tajski in filipinski legitimni interesi 
neupravičeno ogroženi z izvajanjem 
preferencialne tarifne obravnave v zvezi 
s tuno v pločevinkah po poreklu iz držav 
AKP. Po neuspelem poskusu, da bi 
dosegli vsestransko sprejemljivo rešitev, 
so se Skupnost, Tajska in Filipini dogo­
vorili, da zadevo predložijo posredoval­
cu. 20. decembra 2002 je posredovalec 
predstavil svoje mnenje, po katerem bi 
morala Skupnost uvesti tarifno kvoto 
25.000 ton za 2003 na podlagi obravna­
ve po načelu največjih ugodnosti po 
tarifni stopnji v okviru kvote 12 % ad 
valorem. 2. V želji, da bi prišli do razrešitve tega 
dolgo trajajočega problema se je Skup­
nost odločila, da sprejme ta predlog. 
Zaradi tega je treba odpreti dodatno 
tarifno kvoto za omejeno količino tune 
v pločevinkah. 
3. Primerno je dodeliti posebne državne 
deleže v kvoti tistim državam, katerih 
življenjski interesi so povezani s po­
nudbo tune v pločevinkah, na podlagi 
količine, ki jo vsaka izmed njih ponuja 
pod nepreferencialnimi pogoji med re­
prezentativnim obdobjem. Preostali del 
kvote bi moral biti na voljo vsem 
drugim državam. 
4. Najboljši način zagotovitve optimalne 
uporabe tarifne kvote je dodelitev le-te v 
kronološkem zaporedju datumov, kakor 
so bile sprejete deklaracije za sprostitev 
v prosti promet. 
5. Zaradi zagotovitve učinkovitega uprav­
ljanja kvote je treba zahtevati potrdilo o 
poreklu za uvoz tune v pločevinkah iz 
Tajske, s Filipinov in iz Indonezije, 
najbolj pomembnih ponudnikov in 
upravičencev do kvote. 
I - 1985 
SKLEPNI PREDLOGI F. G. JACOBSA - ZADEVA C-342/03 
6. Ukrepe, potrebne za uresničevanje te 
uredbe, je treba sprejeti v skladu 
z Odločbo Sveta 1999/468/ES z dne 
28. junija 1999, ki določa postopke 
za izvajanje izvedbenih pooblastil, pode­
ljenih Komisiji." 
37. Zdi se mi, da pomenijo te uvodne izjave 
popolnoma zadostno obrazložitev, ki v celoti 
ustreza zahtevi Sodišča, da preambula akta, 
ki naj se uporablja splošno, navede splošni 
položaj, ki je privedel do njegovega sprejetja, 
in splošne cilje, ki jih namerava doseči. 18 Res 
je, kot navaja Španija, da se preambula ne 
ukvarja z vplivom ukrepov na industrijo 
pločevink Skupnosti. Ker pa ni zahteve, da 
bi se, ta opustitev ni razlog za razglasitev 
ničnosti. 
Zloraba pooblastil 
38. Na koncu Španija meni, da je bila 
Uredba sprejeta z zlorabo pooblastil, s tem 
ko je samovoljno dodelila kvoto državam 
upravičenkam, ker je vključila ne le Tajsko in Filipine, temveč tudi Indonezijo, in ker je 
prepustila preostanek tretjim 
državam. Španija meni, da so odstotki, 
določeni z Uredbo, v nasprotju s pojmom 
kvote in da se zdijo bolj rezultat političnih 
pogajanj. Nadalje navaja, da dodelitev teh 
tarifnih preferenc pomeni nevaren prece­
dens, ki bo zagotovo sprožil številne pozive k 
podobni obravnavi s strani držav, ki menijo, 
da jim preferenčnimi sporazumi med Skup­
nostjo in državami sheme prepovedanih drog 
SSP povzročajo škodo: še več, tudi države 
AKP in države sheme prepovedanih drog 
SSP se lahko počutijo diskriminirane zaradi 
razlik v pravilih o poreklu ter tako problem v 
obravnavno predložijo STO. 
39. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je 
ukrep sprejet z zlorabo pooblastil le, če na 
podlagi objektivnih, upoštevnih in sklepčnih 
dokazov izhaja, da je bil njegov izključni ali 
vsaj odločilni namen doseči drugačne cilje, 
kot so tisti, ki jih navaja, ali izogniti se 
postopku, ki je posebej predviden s Pogodbo 
za obravnavanje okoliščin obravnavane za­
deve. 19 Španija ni predložila takšnih dokazov. 
18 — Sodba z dne 22. novembra 2001 v zadevi Nizozemska proti 
Svetu (C-301/97, Recueil, str. I-8853, točka 189). 19 — Sodba z dne 22. novembra 2001 v zadevi Nizozemska proti 
Svetu (C-110/97, Recueil, str. I-8763, točka 137). 
I - 1986 
ŠPANIJA PROTI SVETU 
Po mojem mnenju je treba tako zadnji 
tožbeni razlog Španije zavrniti, ne da bi 
bilo treba presoditi pojasnila Komisije (ki se na prvi pogled zdijo prepričljiva), 
zakaj so trditve Španije v tem smislu 
zgrešene. 
Predlog 
40. Tako predlagam Sodišču, naj: 
1. zavrne zahtevo; 
2. naloži Kraljevini Španiji plačilo stroškov postopka, razen stroškov Komisije, ki 
jih mora kot intervenientka nositi sama. 
I - 1987