SODBA SODIŠČA (veliki senat)
z dne 15. julija 2021 *
„Pritožba  –  Bančna unija  –  Enotni mehanizem za reševanje (EMR)  –  Enotni sklad za reševanje  
(ESR)  –  Izračun predhodnih prispevkov za leto 2017  –  Avtentifikacija sklepa Enotnega odbora 
za reševanje (EOR)  –  Obveznost obrazložitve  –  Zaupni podatki  –  Zakonitost Delegirane 
uredbe (EU) 2015/63 “
V združenih zadevah C-584/20 P in C-621/20 P,
zaradi pritožb na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vloženih 6. oziroma 
20. novembra 2020 ,
Evropska komisija, ki jo zastopajo D. Triantafyllou, A. Nijenhuis, V. Di Bucci in A. Steiblytė, 
agenti,
pritožnica v zadevi C-584/20 P,
ob intervenciji
Kraljevine Španije, ki jo zastopa J. Rodríguez de la Rúa Puig, agent,
intervenientka v pritožbenem postopku,
druge stranke v postopku so
Landesbank Baden-Württemberg s sedežem v Stuttgartu (Nemčija), ki jo zastopata H. Berger in 
M. Weber, Rechtsanwälte,
tožeča stranka na prvi stopnji,
ob intervenciji
Fédération bancaire française s sedežem v Parizu (Francija), ki jo zastopajo A. Gosset-Grainville, 
M. Trabucchi in M. Dalon, avocats,
intervenientka v pritožbenem postopku,
Enotni odbor za reševanje (EOR), ki ga zastopajo K.-P. Wojcik, P. A. Messina, J. Kerlin in 
H. Ehlers, agenti, skupaj s H.-G. Kamannom, P. Geyem, Rechtsanwälte, in F. Louisom, avocat,
SLZbirka odločb sodne prakse
* Jezik postopka: nemščina.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                          1
tožena stranka na prvi stopnji,
in
Enotni odbor za reševanje (EOR), ki ga zastopajo K.-P. Wojcik, P. A. Messina, J. Kerlin in 
H. Ehlers, agenti, skupaj s H.-G. Kamannom, P. Geyem, Rechtsanwälte, in F. Louisom, avocat,
pritožnica v zadevi C-621/20 P,
ob intervenciji
Kraljevine Španije, ki jo zastopa J. Rodríguez de la Rúa Puig, agent,
intervenientka v pritožbenem postopku,
druge stranke v postopku so
Landesbank Baden-Württemberg s sedežem v Stuttgartu (Nemčija), ki jo zastopata H. Berger in 
M. Weber, Rechtsanwälte,
tožeča stranka na prvi stopnji,
ob intervenciji
Fédération bancaire française s sedežem v Parizu (Francija), ki jo zastopajo A. Gosset-Grainville, 
M. Trabucchi in M. Dalon, avocats,
intervenientka v pritožbenem postopku,
Evropska komisija, ki jo zastopajo D. Triantafyllou, A. Nijenhuis, V. Di Bucci in A. Steiblytė, 
agenti,
intervenientka na prvi stopnji,
SODIŠČE (veliki senat),
v sestavi K. Lenaerts, predsednik, R. Silva de Lapuerta, podpredsednica, J.-C. Bonichot, M. Vilaras, 
E. Regan, M. Ilešič, L. Bay Larsen (poročevalec), A. Kumin in N. Wahl, predsedniki senatov, T. von 
Danwitz, M. Safjan, C. Lycourgos, I. Jarukaitis, N. Jääskinen, sodniki, in I. Ziemele, sodnica,
generalni pravobranilec: J. Richard de la Tour,
sodni tajnik: D. Dittert, vodja oddelka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 23. marca 2021 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 27. aprila 2021
izreka naslednjo
2                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
Sodbo
1 Evropska komisija in Enotni odbor za reševanje (EOR) s pritožbama predlagata razveljavitev sodbe 
Splošnega sodišča Evropske unije z dne 23. septembra 2020 , Landesbank 
Baden-Württemberg/EOR (T-411/17 , EU:T:2020:435 ; v nadaljevanju: izpodbijana sodba), 
s katero je to sodišče razglasilo ničnost sklepa EOR o izračunu predhodnih prispevkov v Enotni 
sklad za reševanje (SRB/ES/SRF/2017/05) za leto 2017, sprejetega na izvršni seji 11. aprila 2017 (v 
nadaljevanju: sporni sklep), v delu, v katerem se nanaša na družbo Landesbank 
Baden-Württemberg.
Pravni okvir
Direktiva 2014/59/EU
2 V uvodnih izjavah od 105 do 107 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih 
podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 
2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) 
št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2014, L 173, str. 190) je 
navedeno:
„(105) Načeloma bi moral prispevke pred kakršnim koli ukrepom za reševanje in neodvisno od 
njega najprej zagotoviti ta sektor. Če s predhodnim financiranjem ni mogoče pokriti 
izgub ali stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe shem financiranja, bi bilo treba za 
pokrivanje dodatnih stroškov ali izgub zbrati dodatne prispevke.
(106) Da bi dosegli kritično maso in se izognili procikličnim učinkom, ki bi se pojavili, če bi se 
sheme financiranja morale opirati le na naknadne (ex post) prispevke v sistemski krizi, je 
nujno, da predhodno (ex ante) razpoložljiva finančna sredstva iz nacionalnih shem 
financiranja dosegajo vsaj določeno minimalno ciljno raven.
(107) Za pošten izračun prispevkov in zagotavljanje spodbud za poslovanje po manj tveganem 
modelu bi bilo treba pri prispevkih v nacionalne sheme financiranja upoštevati stopnjo 
kreditnega, likvidnostnega in tržnega tveganja institucij.“
3 Člen 102(1) te direktive določa:
„Države članice zagotovijo, da do 31. decembra 2024 razpoložljiva finančna sredstva njihovih shem 
financiranja dosežejo vsaj 1 % zneska kritih vlog vseh institucij z dovoljenjem na njihovem ozemlju. 
Države članice lahko določijo ciljne ravni, ki presegajo ta znesek.“
4 Člen 103 navedene direktive določa:
„1. Da bi se dosegla ciljna raven, določena v členu 102, države članice zagotovijo, da se prispevki 
od institucij, vključno s podružnicami v Uniji, z dovoljenjem na njihovem ozemlju pobirajo vsaj 
enkrat letno.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                  3SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
2.Prispevek vsake institucije je sorazmeren deležu njenih obveznosti (brez kapitala), od katerega 
se odštejejo krite vloge, glede na skupne obveznosti (brez kapitala), od katerih se odštejejo krite 
vloge vseh institucij z dovoljenjem na ozemlju države članice.
Prispevki se prilagodijo sorazmerno glede na profil tveganja institucij v skladu z merili, sprejetimi na 
podlagi odstavka 7.
[…]
7.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 115, da 
opredeli pojem prilagajanja prispevkov sorazmerno s profilom tveganja institucij iz odstavka 2 
tega člena ob upoštevanju vsega naslednjega:
(a)izpostavljenosti tveganju institucije, vključno s pomembnostjo njenih trgovalnih dejavnosti, 
zunajbilančnih izpostavljenosti in stopnje zadolženosti;
(b)stabilnosti in raznolikosti virov financiranja družbe ter neobremenjenih visoko likvidnih 
sredstev;
(c)finančnega stanja institucije;
(d)verjetnosti, da bo institucija vstopila v postopek reševanja;
(e)obsega izredne javnofinančne pomoči, ki jo je institucija predhodno prejela;
(f)kompleksnosti strukture institucije in njene rešljivosti;
(g)pomembnosti institucije za stabilnost finančnega sistema ali gospodarstva oziroma ene ali več 
držav članic oziroma Unije;
(h)dejstva, da je institucija vključena v IJS.“
Uredba (EU) št. 806/2014
5 V uvodni izjavi 41 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014
o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih 
investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje 
ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, str.1 ) je navedeno:
„Ob upoštevanju nalog odbora in ciljev reševanja, ki vključuje zaščito javnih sredstev, bi moralo 
biti delovanje [enotnega mehanizma za reševanje (EMR)] financirano iz prispevkov, ki jih 
vplačajo institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah.“
6 Člen 69(1) te uredbe določa:
„Do konca prvotnega obdobja osmih let od 1. januarja 2016 […] razpoložljiva finančna sredstva 
[Enotnega sklada za reševanje (ESR)] dosežejo vsaj 1 % zneska kritih vlog vseh kreditnih institucij 
z dovoljenjem v vseh sodelujočih državah članicah.“
4                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
7 Člen 70(1) in (2) navedene uredbe določa:
„1. Posamezni prispevek vsake institucije se zbere vsaj na letni osnovi in se izračuna sorazmerno 
z zneskom njenih obveznosti (kapital ni vključen) brez kritih vlog, glede na celotno obveznost 
(kapital ni vključen) brez kritih vlog vseh institucij z dovoljenjem na ozemljih vseh sodelujočih 
držav članic.
2.Odbor vsako leto po posvetovanju z [Evropsko centralno banko (ECB)] ali pristojnim 
nacionalnim organom ter v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi za reševanje izračuna 
posamezne prispevke, da zagotovi, da prispevki, ki jih morajo plačati vse institucije z dovoljenjem 
na ozemlju vseh sodelujočih držav članic, ne presegajo 12,5 % ciljne ravni.
Izračun prispevkov posameznih institucij vsako leto temelji na:
(a)pavšalnem prispevku, ki se izračuna sorazmerno z zneskom obveznosti institucije, brez 
kapitala in kritih vlog, glede na skupne obveznosti, brez kapitala in kritih vlog, vseh institucij 
z dovoljenjem na ozemlju sodelujočih držav članic, ter
(b)prispevku, ki je prilagojen tveganju in se izračuna na podlagi meril iz člena 103(7) Direktive 
[2014/59], pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti, ne da bi pri tem prišlo do izkrivljanja 
med strukturami bančnega sektorja držav članic.
Razmerje med pavšalnim prispevkom in tveganju prilagojenimi prispevki upošteva uravnoteženo 
porazdelitev prispevkov med različnimi vrstami bank.
[…]“
8 Člen 88(1) iste uredbe določa:
„Za člane odbora, podpredsednika, […], uslužbence odbora in uslužbence, izmenjane s sodelujočimi 
državami članicami ali napotene z njihove strani, ki izvajajo naloge reševanja, veljajo zahteve 
varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 339 PDEU in ustreznimi določbami v zakonodaji 
Unije, tudi po prenehanju njihovih nalog. Zlasti se jim prepove razkrivanje zaupnih informacij, ki so 
jih prejeli med opravljanjem svojih poklicnih dejavnosti ali od pristojnega organa ali organa za 
reševanje v zvezi z nalogami iz te uredbe, kateri koli osebi ali organu, razen kadar gre za izvajanje nalog 
v skladu s to uredbo ali za tako obliko povzetka ali zbirno obliko, da posameznih subjektov iz člena 2 ni 
mogoče identificirati, oziroma so pridobili izrecno in predhodno soglasje organa ali subjekta, ki je 
predložil informacije.
Informacije, ki so predmet zahtev varovanja poklicne skrivnosti, se ne razkrijejo drugemu javnemu ali 
zasebnemu subjektu, razen kadar je razkritje potrebno za namene sodnega postopka.“
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                  5SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
Delegirana uredba (EU) 2015/63
9 Člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/63 z dne 21. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 
2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s predhodnimi prispevki v sheme za 
financiranje reševanja (UL 2015, L 11, str. 44) določa:
„1. Organi za reševanje določijo letne prispevke, ki jih morajo plačati posamezne institucije, 
sorazmerno glede na njihov profil tveganja na podlagi informacij, ki jih zagotovi institucija […], ter 
z uporabo metodologije, določene v tem oddelku.
2.Organ za reševanje določi letni prispevek iz odstavka 1 na podlagi letne ciljne ravni sheme za 
financiranje reševanja, pri čemer upošteva ciljno raven, ki mora biti dosežena do 
31. decembra 2024 v skladu z odstavkom 1 člena 102 Direktive [2014/59] ter na podlagi 
povprečnega zneska kritih vlog v preteklem letu, izračunanega četrtletno, vseh institucij 
z dovoljenjem na njegovem ozemlju.“
10 Člen 5 te delegirane uredbe določa načela prilagoditve osnovnih letnih prispevkov tveganju.
11 Člen 6 navedene delegirane uredbe določa stebre in kazalnike tveganja, katerih relativna utež je 
določena v členu 7 iste delegirane uredbe.
12 Člen 9 Delegirane uredbe 2015/63 določa:
„1. Organ za reševanje določi za vsako institucijo dodatni multiplikator za prilagoditev 
tveganjem, in sicer tako da kombinira kazalnike tveganja iz člena 6 v skladu s formulo in postopki 
iz Priloge I.
2.Organ za reševanje brez poseganja v člen 10 določi letni prispevek vsake institucije za vsako 
prispevno obdobje, in sicer tako da pomnoži osnovni letni prispevek z dodatnim 
multiplikatorjem za prilagoditev tveganjem v skladu s formulo in postopki iz Priloge I.
3.Multiplikator za prilagoditev tveganjem ima vrednost med 0,8 in 1,5.“
13 Člen 13(1) te uredbe določa:
„Organ za reševanje uradno obvesti vsako institucijo iz člena 2 o svoji odločitvi glede letnega prispevka, 
ki ga mora posamezna institucija vsako leto plačati najpozneje do 1. maja.“
14 Priloga I k navedeni delegirani uredbi je naslovljena „Postopek za izračun letnih prispevkov 
institucij“ in podrobno določa faze, ki jih mora EOR upoštevati pri izračunu predhodnih 
prispevkov v ESR.
Dejansko stanje
15 EOR je s spornim sklepom določil znesek predhodnih prispevkov v ESR za leto 2017, vključno 
z zneskom prispevka družbe Landesbank Baden-Württemberg, kreditne institucije s sedežem 
v Nemčiji.
6                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
16 Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (zvezni urad za stabilizacijo finančnih trgov, 
Nemčija) je z odločbo o plačilu z dne 21. aprila 2017 , ki jo je družba Landesbank 
Baden-Württemberg prejela 24. aprila 2017 , zadnjenavedeno obvestila, da je EOR določil njen 
predhodni prispevek v ESR za leto 2017, in ji sporočila znesek, ki ga mora plačati 
v Restrukturierungsfonds (sklad za prestrukturiranje, Nemčija). Tej odločbi o plačilu sta bila 
priložena dva dokumenta, in sicer nemška različica besedila spornega sklepa brez priloge, ki je 
v njem omenjena, in dokument z naslovom „Podrobnosti izračuna (prilagojenega tveganju): 
Predhodni prispevki v [ESR] za leto 2017“ (v nadaljevanju: harmonizirana priloga).
Tožba pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba
17 Družba Landesbank Baden-Württemberg je 30. junija 2017 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 
vložila tožbo za razglasitev ničnosti spornega sklepa.
18 V utemeljitev te tožbe je navedla šest tožbenih razlogov. Ti tožbeni razlogi so se nanašali, prvič, na 
kršitev člena 296 PDEU in člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: 
Listina) zaradi nezadostne obrazložitve spornega sklepa, drugič, na kršitev člena 41 Listine, ker 
družba Landesbank Baden-Württemberg ni bila zaslišana, tretjič, na kršitev člena 47 Listine, ker 
ta sklep ni bil preverljiv, četrtič, na kršitev več določb sekundarnega prava ter členov 16 in 20 
Listine zaradi uporabe multiplikatorja za kazalnik „institucionalne sheme za zaščito vlog“, petič, 
na kršitev člena 16 Listine in načela sorazmernosti zaradi uporabe multiplikatorja za prilagoditev 
tveganjem, in šestič, na nezakonitost členov od 4 do 7 in 9 Delegirane uredbe 2015/63 ter 
Priloge I k tej delegirani uredbi.
19 S sklepom z dne 13. novembra 2017 je bila Komisiji dovoljena intervencija v podporo predlogom 
EOR.
20 Splošno sodišče je z ukrepom procesnega vodstva in tremi sklepi o pripravljalnih ukrepih EOR 
pozvalo, naj predloži več informacij in več dokumentov, med njimi celoten prepis izvirnika 
spornega sklepa skupaj z njegovo prilogo.
21 Splošno sodišče je z izpodbijano sodbo sporni sklep razglasilo za ničen v delu, v katerem se nanaša 
na družbo Landesbank Baden-Württemberg, in razsodilo, da se učinki tega sklepa ohranijo šest 
mesecev od dneva, ko ta sodba postane pravnomočna.
22 Prvič, Splošno sodišče je po uradni dolžnosti preučilo tožbeni razlog glede neobstoja 
avtentifikacije spornega sklepa.
23 V zvezi s tem je v točkah 46 in 47 izpodbijane sodbe navedlo, da EOR ni predložil nobenega dokaza 
o avtentifikaciji priloge k temu sklepu, ki je bistveni element navedenega sklepa, čeprav je predložil 
kopijo podpisane različice besedila spornega sklepa in kopijo spremnega lista v zvezi s prav tako 
podpisanim spisom. Natančneje, Splošno sodišče je v točki 51 izpodbijane sodbe poudarilo, da 
EOR ni dokazal, da je bila ta priloga elektronsko podpisana.
24 Splošno sodišče je v točki 52 izpodbijane sodbe ugotovilo, da je bila trditev, ki jo je na obravnavi 
navedel EOR, v skladu s katero je bila navedena priloga ob podpisu spremnega lista na voljo 
v dokumentarnem sistemu, imenovanem „Advanced Records System“ (v nadaljevanju: ARES), 
nova in da zato ni bila dopustna ter da vsekakor ni bila utemeljena. Splošno sodišče je tako 
v točki 53 te sodbe ugotovilo, da spremni list, ki ga je predložil EOR, ne vsebuje nobenega 
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                  7SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
elementa, ki bi dokazoval utemeljenost te trditve ali na podlagi katerega bi bilo mogoče ugotoviti 
neločljivo povezavo med tem dokumentom in dokumentom iz sistema ARES, ki naj bi ustrezal 
Prilogi k spornemu sklepu.
25 Splošno sodišče je zato v točki 55 izpodbijane sodbe presodilo, da zahteva po avtentifikaciji 
spornega sklepa ni bila izpolnjena.
26 Drugič, Splošno sodišče je menilo, da je treba v interesu pravilnega delovanja pravosodja preučiti 
prvi, tretji in šesti tožbeni razlog, ki jih je navedla družba Landesbank Baden-Württemberg, in je 
tem tožbenim razlogom ugodilo.
27 Splošno sodišče je, prvič, preučilo spoštovanje obveznosti obrazložitve in pravice do učinkovitega 
sodnega varstva.
28 Splošno sodišče je v točkah od 95 do 98 izpodbijane sodbe ugotovilo, da sporni sklep ne vsebuje 
skoraj nobenega elementa za izračun predhodnega prispevka družbe Landesbank 
Baden-Württemberg v ESR za leto 2017 in da – čeprav so bili v harmonizirani prilogi navedeni 
drugi elementi izračuna – ne vsebuje zadostnih elementov za preverjanje pravilnosti tega 
prispevka. Splošno sodišče je zlasti presodilo, da ta dokument ne vsebuje nobenega elementa, ki 
bi se nanašal na druge bančne ustanove, na katere se ta izračun nanaša, medtem ko je zlasti na 
podlagi členov od 4 do 7 in 9 Delegirane uredbe 2015/63 izračun navedenega prispevka vključeval 
hkrati sorazmerni izračun obveznosti družbe Landesbank Baden-Württemberg s skupnimi 
obveznostmi teh drugih ustanov in oceno profila tveganja te institucije v zvezi s profili tveganja 
navedenih drugih institucij.
29 Splošno sodišče je poleg tega v točkah 100 in 102 izpodbijane sodbe pojasnilo, da je glede na 
zaupnost podatkov, ki so bili upoštevani pri izračunu predhodnega prispevka družbe Landesbank 
Baden-Württemberg v ESR za leto 2017, način izračuna tega prispevka sam po sebi nepregleden in 
posega v možnost učinkovitega izpodbijanja spornega sklepa. Zato je Splošno sodišče v točki 109 
te sodbe menilo, da je obrazložitev, ki je bila dana družbi Landesbank Baden-Württemberg, to 
postavila v položaj, v katerem ni mogla vedeti, ali je bil znesek tega prispevka izračunan pravilno 
oziroma ali bi ga morala izpodbijati pred sodiščema Unije.
30 Splošno sodišče je na podlagi tega v točki 110 izpodbijane sodbe ugotovilo, da je EOR kršil 
obveznost obrazložitve.
31 Drugič, v točki 127 te sodbe je navedlo, da možnost Splošnega sodišča, da od EOR zahteva 
predložitev informacij zaradi preučitve zakonitosti izpodbijanega sklepa, v obravnavanem 
primeru ne more spremeniti ugotovitve, da je bila kršena obveznost obrazložitve, niti zagotoviti 
spoštovanja pravice družbe Landesbank Baden-Württemberg do učinkovitega sodnega varstva.
32 Tretjič, Splošno sodišče se je izreklo o ugovoru nezakonitosti, ki ga je uveljavljala družba 
Landesbank Baden-Württemberg.
33 Splošno sodišče je v zvezi s tem v točki 129 izpodbijane sodbe menilo, da nepreglednost načina 
izračuna predhodnih prispevkov v ESR vsaj deloma izhaja iz Delegirane uredbe 2015/63. Zato je 
v točki 141 te sodbe razsodilo, da kršitev obveznosti obrazložitve, ugotovljena v tej sodbi glede 
dela izračuna teh prispevkov, ki se nanaša na prilagoditev glede na profil tveganja, izhaja iz 
nezakonitosti členov od 4 do 7 in 9 Delegirane uredbe 2015/63 ter iz Priloge I k tej delegirani 
uredbi.
8                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
Predlogi strank
34 Komisija s pritožbo v zadevi C-584/20 P Sodišču predlaga, naj:
– izpodbijano sodbo razveljavi in
– družbi Landesbank Baden-Württemberg naloži plačilo stroškov pritožbenega postopka.
35 EOR s pritožbo v zadevi C-621/20 P Sodišču predlaga, naj:
– izpodbijano sodbo razveljavi;
– zavrne tožbo družbe Landesbank Baden-Württemberg in
– družbi Landesbank Baden-Württemberg naloži plačilo stroškov postopka na prvi stopnji in 
pritožbenega postopka.
36 Družba Landesbank Baden-Württemberg Sodišču predlaga, naj:
– pritožbi zavrne in
– Komisiji in EOR naloži plačilo stroškov.
Postopek pred Sodiščem
37 Komisija in EOR sta z ločenima aktoma, vloženima v sodnem tajništvu Sodišča ob vložitvi pritožb, 
predlagala, naj se ti zadevi obravnavata po hitrem postopku iz členov od 133 do 136 Poslovnika 
Sodišča, ki se na podlagi člena 190(1) tega poslovnika uporabljajo za pritožbo.
38 Komisija in EOR sta v utemeljitev svojih predlogov v bistvu trdila, da ima izpodbijana sodba velike 
posledice za letni izračun predhodnih prispevkov v ESR, da je treba čim prej pojasniti pravni okvir, 
ki ureja ta izračun, da bi se ESR omogočilo pridobiti finančno sposobnost, ki jo zahteva njegova 
vloga, in da bi bilo do tega pojasnila pri sodiščih Unije lahko vloženih veliko tožb.
39 Iz člena 133 Poslovnika Sodišča izhaja, da lahko predsednik Sodišča na predlog tožeče ali tožene 
stranke, če je treba zadevo zaradi njene narave obravnavati v kar najkrajšem času, po opredelitvi 
nasprotne stranke, sodnika poročevalca in generalnega pravobranilca odloči, da se z odstopanjem 
od določb tega poslovnika zadeva obravnava po hitrem postopku.
40 Predsednik Sodišča je 4. in 8. decembra 2020 po opredelitvi sodnika poročevalca in generalnega 
pravobranilca odločil, da predlogoma Komisije in EOR ugodi.
41 Z izpodbijano sodbo se namreč izpodbijajo postopki EOR za zagotovitev avtentifikacije in 
obrazložitve sklepov o določitvi predhodnih prispevkov v ESR ter zakonitost bistvenih elementov 
metode za izračun teh prispevkov. Iz tega sledi, da je EOR od razglasitve te sodbe izpostavljen 
veliki negotovosti glede postopkov in načina izračuna, ki jih je treba za to uporabiti, čeprav mora 
v skladu s členom 13(1) Delegirane uredbe 2015/63 vsako leto najpozneje do 1. maja vsako od 
zadevnih institucij obvestiti o svojem sklepu o določitvi letnega prispevka v ESR, ki ga morajo 
plačati te institucije.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                  9SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
42 Glede na pomembnost vloge ESR v okviru bančne unije bi lahko imela ohranitev take negotovosti 
glede pogojev financiranja ESR sistematični znatni negativni vpliv na delovanje te unije in s tem na 
stabilnost euroobmočja. Da bi se preprečila vsakršna ovira pri postopku pobiranja prispevkov, ki 
zagotavljajo to financiranje, je treba torej to negotovost v najkrajšem možnem času odpraviti (glej 
po analogiji sklepa predsednika Sodišča z dne 4. oktobra 2012 , Pringle , C-370/12 , neobjavljen, 
EU:C:2012:620 , točki 7in 8, in z dne 12. junija 2018 , ECB/Latvija , C-238/18 , neobjavljen, 
EU:C:2018:488 , točka 17).
43 Predsednik Sodišča je v skladu s členom 54(2) Poslovnika Sodišča 12. februarja 2021 odločil, da se 
ti zadevi združita za ustni del postopka in izdajo sodbe.
44 S sklepoma predsednika Sodišča z dne 25. februarja 2021 , Komisija/Landesbank 
Baden-Württemberg in EOR (C-584/20 P, neobjavljen, EU:C:2021:150 ) in EOR/Landesbank 
Baden-Württemberg (C-621/20 P, neobjavljen, EU:C:2021:151 ), je bila Fédération bancaire 
française dovoljena intervencija v podporo predlogom družbe Landesbank Baden-Württemberg.
45 S sklepom predsednika Sodišča z dne 12. marca 2021 , Komisija in EOR/Landesbank 
Baden-Württemberg (C-584/20 P in C-621/20 P, neobjavljen, EU:C:2021:261 ), je bila Kraljevini 
Španiji dovoljena intervencija v podporo predlogom Komisije in EOR.
Pritožbi
46 Komisija v utemeljitev pritožbe v zadevi C-584/20 P navaja pet pritožbenih razlogov. Prvi 
pritožbeni razlog se na eni strani nanaša na izkrivljanje dejstev, na drugi strani pa na kršitev 
načela kontradiktornosti in pravice do obrambe, kar se tiče ugotovitve Splošnega sodišča, da 
sporni sklep ni bil avtentificiran. Drugi, tretji, četrti in peti pritožbeni razlog se nanašajo na 
napačno uporabo prava in pomanjkljivo obrazložitev v zvezi z dopustnostjo ugovora 
nezakonitosti, ki ga je sprejelo Splošno sodišče, na dve napaki pri razlagi Uredbe št. 806/2014 
oziroma na napačno razširitev obsega obveznosti obrazložitve na podlagi člena 296 PDEU.
47 EOR v utemeljitev pritožbe v zadevi C-621/20 P navaja dva pritožbena razloga, od katerih se prvi 
nanaša na kršitev člena 85(3) Poslovnika Splošnega sodišča, nato na izkrivljanje dokazov in, 
nazadnje, na kršitev pravice do poštenega sojenja, kar se tiče ugotovitve Splošnega sodišča, da 
sporni sklep ni bil avtentificiran, drugi pa na kršitev člena 296 PDEU in člena 47 Listine.
Drugi del prvega pritožbenega razloga v zadevi C-584/20 P in tretji del prvega pritožbenega 
razloga v zadevi C-621/20 P
Trditve strank
48 Komisija in EOR, ki ju podpira Kraljevina Španija, z drugim delom prvega pritožbenega razloga 
v zadevi C-584/20 P in s tretjim delom prvega pritožbenega razloga v zadevi C-621/20 P, ki ju je 
treba najprej preučiti, trdita, da je Splošno sodišče kršilo načelo kontradiktornosti ter pravico do 
obrambe in pravico EOR do poštenega sojenja.
49 Menita namreč, da EOR ni mogel učinkovito zavzeti stališča do razloga, ki ga je Splošno sodišče 
preizkusilo po uradni dolžnosti in se nanaša na neobstoj zadostnega dokaza o avtentifikaciji 
spornega sklepa.
10                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
50 EOR meni, da pravica strank do izjave pomeni, da se te lahko seznanijo s pravnimi razlogi, ki jih je 
Splošno sodišče preizkusilo po uradni dolžnosti, in da lahko o njih dejansko razpravljajo. EOR naj 
bi torej moral imeti možnost, da se seznani z vprašanji, postavljenimi pred Splošnim sodiščem, 
v primerni obliki in v primernem roku, da bi lahko učinkovito zavzel stališče o teh vprašanjih.
51 EOR v zvezi s tem poudarja, da vprašanje avtentifikacije tega sklepa ni bilo obravnavano v okviru 
pisnega dela postopka pred obravnavo, ki je potekala pred Splošnim sodiščem, da to vsaj na tej 
obravnavi ni navedlo, da dokazi, ki jih je predložil EOR, niso zadostni in da je ob tej priložnosti 
zavrnilo dokazni predlog EOR. Ker se spoštovanje obveznosti avtentifikacije običajno domneva, 
se Splošno sodišče ne bi smelo zadovoljiti s postavitvijo dejanskih vprašanj in bi moralo poglobiti 
svojo preiskavo, namesto da bi se oprlo zgolj na pomanjkanje dokazov.
52 Če bi Splošno sodišče EOR dalo možnost, da poglobi vprašanje avtentifikacije spornega sklepa, bi 
ta dokazal, da je bil spremni list, na katerega se sklicuje, samodejno ustvarjen v sistemu ARES, 
predložil bi posnetek zaslona, ki bi prikazoval vsebino tega sistema ob podpisu, in dokazal, da je 
bil navedeni sistem zaprt in zanesljiv.
53 Družba Landesbank Baden-Württemberg meni, da ta trditev ni utemeljena.
54 Trdi, da je bila predmet ukrepa procesnega vodstva in pripravljalnih ukrepov, sprejetih na prvi 
stopnji, avtentifikacija spornega sklepa, ker se poziv k predložitvi izvirnika tega sklepa, vključno 
z njegovo prilogo, nanaša na avtentificirano različico navedenega sklepa. EOR, ki naj bi v odgovor 
na te ukrepe predložil spremni list, bi moral, ne da bi počakal na obravnavo pred Splošnim 
sodiščem, dokazati povezavo med tem listom in sistemom ARES.
55 V teh okoliščinah naj Splošnemu sodišču ne bi bilo treba opozoriti EOR na vprašanje 
avtentifikacije spornega sklepa. Natančneje, Splošno sodišče naj bi se pravilno odločilo, da 
v poročilu za obravnavo ne navede trditve družbe Landesbank Baden-Württemberg v zvezi s tem 
vprašanjem iz njenih stališč z dne 6. novembra 2019 o odgovorih EOR na navedene ukrepe, ker naj 
ta trditev ne bi bila ključni element njenih trditev.
Presoja Sodišča
56 Pravica do poštenega sojenja je temeljno načelo prava Unije (glej v tem smislu sodbi z dne 
26. novembra 2013 , Groupe Gascogne/Komisija , C-58/12 P, EU:C:2013:770 , točka 32, in 
Gascogne Sack Deutschland/Komisija , C-40/12 P, EU:C:2013:768 , točka 28ter navedena sodna 
praksa), ki je zdaj določeno v členu 47 Listine.
57 Sodišča Unije morajo, da bi zadostila zahtevam te pravice, skrbeti, da se v postopkih, ki jih vodijo, 
spoštuje načelo kontradiktornosti in da tudi sama spoštujejo to načelo, ki velja v vsakem postopku, 
v katerem bi lahko bila izdana odločba institucije Unije, ki znatno vpliva na interese neke osebe 
(sodba z dne 27. marca 2014 , UUNT/National Lottery Commission , C-530/12 P, EU:C:2014:186 , 
točka 53in navedena sodna praksa).
58 Vsaka stranka v postopku pred sodišči Unije je, ne glede na njen pravni status, upravičena, da se 
spoštuje to načelo. Zato se tudi organi Unije, kot je EOR, če so stranke v takem postopku, lahko 
sklicujejo na to načelo (glej v tem smislu sodbo z dne 2. decembra 2009 , Komisija/Irska in drugi , 
C-89/08 P, EU:C:2009:742 , točka 53).
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                11SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
59 Načelo kontradiktornosti vsaki stranki v postopku ne podeljuje samo pravice, da se seznani 
z dokazi in stališči, ki jih sodišču predloži njen nasprotnik, ter da o njih razpravlja. Pomeni tudi 
pravico, da se stranke seznanijo z elementi, ki jih sodišče preizkusi po uradni dolžnosti in na 
katere namerava opreti svojo odločitev, ter da o njih razpravljajo. Da bi se zadostilo zahtevam, ki 
se nanašajo na pravico do poštenega sojenja, je namreč pomembno, da stranke poznajo pravne in 
dejanske okoliščine, ki imajo odločilen vpliv na izid postopka, in da imajo možnost o njih 
kontradiktorno razpravljati (sodba z dne 27. marca 2014 , UUNT/National Lottery Commission , 
C-530/12 P, EU:C:2014:186 , točka 54in navedena sodna praksa).
60 Za zagotovitev učinkovitega spoštovanja načela kontradiktornosti, morajo biti stranke 
k predložitvi stališč o tožbenem razlogu, ki ga sodišče Unije namerava preizkusiti po uradni 
dolžnosti, predhodno pozvane v okoliščinah, ki jim omogočajo, da koristno in učinkovito izrazijo 
stališče o tem tožbenem razlogu, po potrebi tudi tako, da temu sodišču predložijo dokaze, ki so 
potrebni za to, da lahko ob celotnem poznavanju dejstev, odloči o navedenem razlogu (glej v tem 
smislu sodbi z dne 2. decembra 2009 , Komisija/Irska in drugi , C-89/08 P, EU:C:2009:742 , točka 57, 
in z dne 27. marca 2014 , UUNT/National Lottery Commission , C-530/12 P, EU:C:2014:186 , točke 
od 55 do 59).
61 V obravnavani zadevi je iz točk 35 in 36 izpodbijane sodbe razvidno, da je Splošno sodišče tožbeni 
razlog v zvezi z neavtentifikacijo spornega sklepa preizkusilo po uradni dolžnosti.
62 Zato bi moralo Splošno sodišče stranki obvestiti, da namerava svojo odločitev opreti na navedeni 
tožbeni razlog, in ju zato pozvati, naj mu predložita argumente, za katere sta menili, da so koristni 
za odločitev o navedenem tožbenem razlogu.
63 Iz besedila ukrepa procesnega vodstva in treh pripravljalnih ukrepov, ki jih je sprejelo Splošno 
sodišče, pa je razvidno, da ti ukrepi niso vsebovali vprašanj, ki bi se neposredno nanašala na 
postopek, ki ga je EOR uporabil za zagotovitev avtentifikacije spornega sklepa, in da EOR nikakor 
ne sporočajo, da namerava Splošno sodišče po uradni dolžnosti preizkusiti razlog, ki se nanaša na 
morebiten neobstoj avtentifikacije tega sklepa in priloge k temu sklepu.
64 Čeprav je bil namen navedenih ukrepov, kot poudarja družba Landesbank Baden-Württemberg, 
res zbrati informacije in dokumente, ki se nanašajo na postopek sprejetja spornega sklepa, od 
EOR ni mogoče razumno pričakovati, da iz istih ukrepov sklepa, da je bil posebej pozvan, naj se 
opredeli do pogojev avtentifikacije tega sklepa.
65 Ker EOR ni bil pozvan, naj se opredeli do tožbenega razloga, ki se nanaša na neobstoj 
avtentifikacije spornega sklepa pred obravnavo, ki je potekala pred Splošnim sodiščem, je treba 
ugotoviti, ali mu je Splošno sodišče na tej obravnavi omogočilo, da koristno in učinkovito izrazi 
stališče o tem tožbenem razlogu.
66 V zvezi s tem je treba poudariti, da je avtentifikacija aktov organa Unije odvisna od uporabe 
posebnih notranjih postopkov, ki jih je v ta namen uvedel ta organ, zato je treba tožbeni razlog, ki 
se nanaša na neobstoj avtentifikacije spornega sklepa, nujno presojati na podlagi dokazov, ki jih je 
EOR predložil v zvezi z naravo notranjih postopkov in njihovo uporabo v obravnavani zadevi.
12                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
67 Iz tega sledi, da je bilo treba EOR, za zagotovitev spoštovanja načela kontradiktornosti, pozvati, naj 
navede trditve v zvezi s tem tožbenim razlogom v okoliščinah, v katerih lahko zbere dokaze, ki se 
nanašajo na avtentifikacijo spornega sklepa, in jih predloži Splošnemu sodišču. Glede na 
okoliščine, navedene v točki 66 te sodbe, pa od EOR ni bilo mogoče razumno pričakovati, da bo 
take dokaze predložil na obravnavi pred Splošnim sodiščem.
68 Poleg tega niti iz izpodbijane sodbe niti iz zapisnika obravnave pred Splošnim sodiščem niti iz 
njenega posnetka ni razvidno, da bi Splošno sodišče EOR na tej obravnavi jasno obvestilo, da 
namerava po uradni dolžnosti preizkusiti razlog, ki se nanaša na neobstoj avtentifikacije spornega 
sklepa, ali da bi moral EOR na navedeni obravnavi razpravljati o tem razlogu.
69 Splošno sodišče je, nasprotno, menilo, da EOR na obravnavi na prvi stopnji ni imel pravice navesti 
trditev ali predložiti dokazov v zvezi z avtentifikacijo spornega sklepa.
70 Medtem ko namreč ni sporno, da EOR v odgovoru na tožbo, dupliki ali stališču v odgovor na 
ukrep procesnega vodstva in pripravljalne ukrepe, ki jih je sprejelo Splošno sodišče, v zvezi s tem 
ni sprejel stališča, je to v točki 52 izpodbijane sodbe presodilo, da je treba trditev v zvezi 
z avtentifikacijo spornega sklepa, ki jo je EOR navedel na obravnavi, šteti za nedopustno, ker je bila 
nova.
71 Poleg tega je iz posnetka obravnave pred Splošnim sodiščem razvidno, da to ni upoštevalo 
ponudbe EOR, da takoj predloži dodatne dokaze za dokaz avtentifikacije spornega sklepa.
72 Zato okoliščine, da sta dva člana Splošnega sodišča na obravnavi, ki je potekala pred njim, EOR 
postavila več vprašanj v zvezi z avtentifikacijo spornega sklepa, ni mogoče šteti za zadostno za 
izpolnitev obveznosti, ki jih ima Splošno sodišče na podlagi načela kontradiktornosti, na katere je 
bilo opozorjeno v točki 61 te sodbe.
73 Na eni strani je namreč iz točk 52 in 53 izpodbijane sodbe razvidno, da je Splošno sodišče menilo, 
da zahteva po avtentifikaciji spornega sklepa ni bila izpolnjena, pri čemer se je primarno oprlo na 
nedopustnost trditve EOR v zvezi z razpoložljivostjo dokumenta, ki vsebuje prilogo k temu sklepu, 
v sistemu ARES, ob podpisu spremnega lista, na katerega se sklicuje EOR, in podredno na to, da 
EOR ni predložil dokazov, ki bi lahko dokazovali to razpoložljivost ali neločljivo povezavo med 
tem dokumentom in spremnim listom.
74 EOR na drugi strani trdi, da če bi ga Splošno sodišče pozvalo, naj zavzame stališče o tožbenem 
razlogu, preučenem po uradni dolžnosti, ki se nanaša na neobstoj avtentifikacije spornega sklepa, 
bi predložil dokaze v zvezi s pogoji za oblikovanje tega spremnega lista ter vsebino in značilnostmi 
sistema ARES.
75 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da če bi Splošno sodišče EOR dejansko ponudilo možnost, da 
predloži dokaze v zvezi z avtentifikacijo spornega sklepa, bi EOR lahko predložil vrsto dokazov, ki 
bi bili prima facie upoštevni v zvezi s tem. Zato bi moralo Splošno sodišče, da bi odločilo o tej 
avtentifikaciji, presoditi te dokaze in se torej ne bi smelo zadovoljiti z ugotovitvijo, da trditve 
v zvezi z vlogo sistema ARES pri navedeni avtentifikaciji niso bile dopustne ali da te trditve niso 
bile utemeljene.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                13SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
76 Okoliščina, da se je EOR v ustnih navedbah pred Splošnim sodiščem in nato v odgovoru na 
vprašanja, ki sta jih zastavila dva člana tega sodišča, izrekel o avtentifikaciji spornega sklepa, glede 
na ugotovitve iz točk od 66 do 71 te sodbe ne more omajati te presoje, zlasti ker EOR ne trdi, da je 
bil prikrajšan za vsakršno možnost navedbe trditev o tej avtentifikaciji, temveč trdi, da dokazov 
v zvezi s tem ni mogel predložiti na prvi stopnji.
77 Zato je treba ugoditi drugemu delu prvega pritožbenega razloga v zadevi C-584/20 P in tretjemu 
delu prvega pritožbenega razloga v zadevi C-621/20 P, ne da bi bilo treba odločiti o drugih delih 
teh pritožbenih razlogov.
78 Vendar ta ugotovitev sama po sebi ne more zadostovati za razveljavitev izpodbijane sodbe, ker je iz 
točk 56, 141 in 143 te sodbe razvidno, da je Splošno sodišče zaradi celovitosti preučilo prvi, tretji in 
šesti tožbeni razlog, ki jih je na prvi stopnji navedla družba Landesbank Baden-Württemberg, in je 
po tej preučitvi te tožbene razloge sprejelo.
Peti pritožbeni razlog v zadevi C-584/20 P in drugi pritožbeni razlog v zadevi C-621/20 P
Trditve strank
79 Komisija in EOR, ki ju podpira Kraljevina Španija, s petim pritožbenim razlogom v zadevi 
C-584/20 P in drugim pritožbenim razlogom v zadevi C-621/20 P trdita, prvič, da obrazložitev 
izpodbijane sodbe ni le nezadostna, saj je Splošno sodišče v celoti sprejelo očitek zoper več 
določb Delegirane uredbe 2015/63, ne da bi natančneje navedlo, kako naj bi vsaka od njih 
prispevala k nepreglednemu načinu izračuna predhodnih prispevkov v ESR, ampak tudi 
protislovna, ker Splošno sodišče priznava, da lahko nekatere vidike tega načina izračuna preučijo 
institucije, ki morajo plačati te prispevke, in priznava zaupno naravo zadevnih podatkov, ne da bi 
iz tega izpeljalo sklepe.
80 Drugič, pritožnika menita, da Splošno sodišče v obravnavani zadevi ni upoštevalo obsega 
obveznosti obrazložitve, ki izhaja iz člena 296 PDEU.
81 Na prvem mestu, zadoščalo naj bi, da je iz spornega sklepa jasno razvidna metodologija, ki jo je 
uporabil EOR, in sicer uporabljena merila in razlogi za njihovo uporabo za zadevno institucijo, ne 
da bi morala biti ta nujno sposobna natančno preveriti pravilnost opravljenega izračuna na podlagi 
finančnih podatkov drugih institucij.
82 EOR v zvezi s tem poudarja, da bi moral biti obseg obveznosti obrazložitve omejen, da bi se 
upoštevala obveznost varovanja poslovne skrivnosti iz člena 339 PDEU, ki naj bi bila tudi 
temeljno načelo prava Unije.
83 Na drugem mestu, podatki o tretjih institucijah, uporabljeni za izračun vseh obveznosti v sektorju 
in za primerjavo profilov tveganja zadevnih institucij, naj ne bi bili odločilni za izračun 
predhodnega prispevka posamezne institucije v ESR. EOR poleg tega meni, da če bi se preučitev 
teh podatkov izkazala za potrebno, bi jih bilo mogoče razkriti sodiščema Unije.
84 Na tretjem mestu, omejitev obsega obveznosti obrazložitve, ki jo predlagata Komisija in EOR, naj 
bi se v nasprotju s tem, kar naj bi ugotovilo Splošno sodišče, lahko oprla na sodno prakso Sodišča.
14                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
85 Zavarovalniška logika, ki naj bi bila značilna za ESR, naj bi se namreč razlikovala od logike 
prejšnjih parafiskalnih postopkov, ki so bili obravnavani v zadevah, v katerih sta bili izdani sodbi 
Sodišča, navedeni v točki 122 izpodbijane sodbe.
86 Poleg tega naj bi bilo na splošno sprejeto, da lahko javni organi pri dejanskem izvajanju 
diskrecijske pravice upoštevajo zaupne podatke, do katerih naslovnik sklepa nima dostopa, 
vendar jih bo po potrebi treba posredovati pristojnim sodiščem. Sodišče naj bi tako na področju 
konkurenčnega prava, javnih naročil, javnih uslužbencev in protidampinških ukrepov razsodilo, 
da se lahko pristojni organi oprejo na zaupne podatke, ki niso bili razkriti.
87 EOR na četrtem mestu trdi, da metoda izračuna, določena z Delegirano uredbo 2015/63, 
zagotavlja ustrezno raven preglednosti izračuna predhodnih prispevkov v ESR.
88 Zakonodajalec Unije naj bi pri izvajanju svoje diskrecijske pravice določil metodo, katere namen je 
vnaprej določiti skupni znesek, ki naj bi ga prejel EOR, in pravično razdeliti ta znesek med zadevne 
institucije, kar naj bi predpostavljalo opredelitev natančnega relativnega položaja tveganja za 
vsako institucijo. To metodo bi bilo treba razlikovati od „popolnoma individualnega“ pristopa, ki 
naj bi običajno označeval pobiranje davkov.
89 Navedena metoda naj bi bila razdeljena na sedem ločenih faz. Štiri od njih naj bi temeljile na 
posameznih podatkih v zvezi z vsako institucijo in na skupnih podatkih, ki jih je pripravil EOR in 
jih je ta posredoval, kar naj bi vsaki instituciji omogočilo, da znova izračuna ne samo svoj osnovni 
letni prispevek, temveč tudi individualni koeficient prilagoditve glede na profil tveganja in 
posledično letni predhodni prispevek v ESR. Tri od teh faz naj bi temeljile na zaupnih podatkih 
v zvezi s tretjimi institucijami in naj bi vodile do določitve skupnih podatkov, ki se na enak način 
uporabijo za vse zadevne institucije.
90 Natančneje, glede profila tveganja institucije naj se vstopni podatki za izračun skupnih podatkov 
za uvrstitev vsake institucije v košarice tveganja ne bi razkrili. Vendar naj bi bila ta uvrstitev 
pojasnjena v harmonizirani prilogi, ki naj bi vsaki instituciji omogočala razumeti njene relativno 
učinkovitost za vsak kazalnik tveganja. Podatki, ki jih je EOR objavil na svoji spletni strani, naj bi 
zagotavljali dostop do dodatnih zbirnih informacij, preglednost pa naj bi bila poleg tega še večja 
v prispevnih ciklih po letu 2017.
91 Družba Landesbank Baden-Württemberg ob podpori Fédération bancaire française navaja, da 
obrazložitev izpodbijane sodbe zadostuje za ugotovitev, da je EOR kršil člen 296 PDEU, in da 
trditve, navedene v pritožbah, ne morejo omajati te obrazložitve.
92 Prvič, iz sodne prakse Sodišča naj bi namreč jasno izhajalo, da obveznost spoštovanja poslovnih 
skrivnosti ne sme izničiti zahteve po obrazložitvi njene bistvene vsebine. Nobeno tehtanje med 
zahtevo varovanja poslovnih skrivnosti in obveznostjo obrazložitve naj ne bi bilo potrebno, ker bi 
Komisija lahko opredelila drug način izračuna, pri katerem ne bi bilo treba vključiti zaupnih 
podatkov.
93 Drugič, trditev, da podatki o drugih institucijah niso odločilni, naj ne bi bila dopustna, ker naj ne bi 
bila navedena na prvi stopnji, nikakor pa naj ne bi bila utemeljena, ker naj bi bil znesek 
predhodnega prispevka družbe Landesbank Baden-Württemberg v ESR za leto 2017 odvisen od 
teh podatkov.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                15SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
94 Tretjič, podobnosti med položaji, obravnavanimi v obravnavanih zadevah, in položaji, ki jih je 
Sodišče preučilo na področjih, kot so področja konkurenčnega prava, javnih naročil, javnih 
uslužbencev ali protidampinških ukrepov, naj ne bi bile upoštevne. Spornega sklepa, ki naj bi 
nalagal plačilo izjemno visokega prispevka, naj namreč ne bi bilo mogoče primerjati z zadevnimi 
sklepi v sodbah Sodišča, na katere se sklicujeta pritožnika.
95 Četrtič, Splošno sodišče naj bi pravilno ugotovilo, da sporni sklep ni zadostno obrazložen, ker naj 
družba Landesbank Baden-Württemberg ne bi mogla preveriti zneska svojega predhodnega 
prispevka v ESR za leto 2017. Trditve pritožnikov zoper to presojo naj bi izpodbijale ugotovitve 
o dejstvih in naj zato ne bi bile dopustne.
96 Poleg tega naj ne bi bilo mogoče odpraviti te napake med postopkom s posredovanjem zaupnih 
podatkov sodiščema Unije. Po eni strani bi morala biti obrazložitev sporočena sočasno 
z zadevnim sklepom. Po drugi strani, tudi če bi Splošno sodišče imelo zaupne podatke, ki jih hrani 
EOR, ne bi moglo samo preveriti tega zneska, saj ni razpolagalo z računalniškim programom, ki ga 
ima EOR na voljo v ta namen.
97 Petič, glede, natančneje, zakonitosti metode izračuna, določene z Delegirano uredbo 2015/63, naj 
trditve EOR ne bi bile v skladu z zahtevami iz člena 169(2) Poslovnika Sodišča, ker naj v teh 
trditvah ne bi bile opredeljene točke izpodbijane sodbe, ki se jih izpodbija.
98 Vsekakor naj obstoj ciljne ravni in najvišjega deleža te ravni, ki se lahko vsako leto pobere, ne bi 
zahteval uporabe relativnega pristopa k oceni profila tveganja, kot naj bi prikazoval izračun 
prispevkov za financiranje sistema zajamčenih vlog, vzpostavljenega z Direktivo 2014/49/EU 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih zajamčenih vlog (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 2014, zvezek 173, str. 149).
Presoja Sodišča
99 Spomniti je treba, da Splošno sodišče v točkah 141 in 143 izpodbijane sodbe ni le presodilo, da je 
EOR kršil obveznost obrazložitve in pravico do učinkovitega sodnega varstva, ampak tudi, da členi 
od 4 do 7 in 9 ter Priloga I k Delegirani uredbi 2015/63 niso zakoniti. Zato je prvemu, tretjemu in 
šestemu tožbenemu razlogu, ki jih je na prvi stopnji navedla družba Landesbank 
Baden-Württemberg, ugodilo.
100 Na prvem mestu, iz točk 97, 103, 109 in 110 izpodbijane sodbe je razvidno, da je Splošno sodišče 
presodilo, da bi moral EOR na podlagi člena 296 PDEU v obrazložitvi spornega sklepa navesti 
elemente, na podlagi katerih bi družba Landesbank Baden-Württemberg lahko preverila 
pravilnost izračuna svojega predhodnega prispevka v ESR za leto 2017, in da te obveznosti ni 
izpolnil.
101 Za presojo utemeljenosti petega pritožbenega razloga, navedenega v zadevi C-584/20 P, in 
drugega pritožbenega razloga, navedenega v zadevi C-621/20 P, je treba ugotoviti, ali je Splošno 
sodišče tako pravilno presodilo obseg obveznosti obrazložitve, ki jo ima EOR.
102 Najprej je treba spomniti, prvič, da člen 296, drugi odstavek, PDEU določa, da so pravni akti 
institucij Unije obrazloženi, in drugič, da pravica do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine 
določa obveznost institucij, organov, uradov in agencij Unije, da obrazložijo svoje odločitve.
16                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
103 Obrazložitev odločbe institucije, organa, urada ali agencije Unije je posebej pomembna, ker 
zadevni osebi omogoča, da se ob popolnem poznavanju zadeve odloči, ali namerava vložiti tožbo 
zoper to odločbo, pristojno sodišče pa opravi nadzor, in je torej eden od pogojev za učinkovitost 
sodnega nadzora, ki ga zagotavlja člen 47 Listine (glej v tem smislu sodbi z dne 9. novembra 2017 , 
LS Customs Services , C-46/16 , EU:C:2017:839 , točka 40, in z dne 24. novembra 2020 , Minister van 
Buitenlandse Zaken , C-225/19 in C-226/19 , EU:C:2020:951 , točka 43in navedena sodna praksa).
104 Iz sodne prakse Sodišča prav tako izhaja, da mora biti taka obrazložitev prilagojena naravi 
zadevnega akta in okoliščinam, v katerih je bil sprejet. V zvezi s tem v obrazložitvi ni treba 
podrobno navesti vseh upoštevnih dejanskih in pravnih okoliščin, ker je treba zadostnost 
obrazložitve presojati ne le glede na njeno besedilo, ampak tudi glede na sobesedilo in vsa pravna 
pravila, ki urejajo zadevno področje, ter zlasti glede na interes za pridobitev pojasnil, ki bi ga lahko 
imeli naslovniki akta. Zato je akt, s katerim se posega v položaj, dovolj obrazložen, če je bil sprejet 
v okviru, ki ga zadevna oseba pozna in ji omogoča, da razume obseg ukrepa, sprejetega v zvezi 
z njo (glej v tem smislu sodbo z dne 28. marca 2017 , Rosneft , C-72/15 , EU:C:2017:236 , točka 122
in navedena sodna praksa).
105 V tem okviru je treba, prvič, poudariti, da iz sodne prakse Sodišča ni mogoče sklepati, da mora 
obrazložitev vsake odločbe institucije, organa, urada ali agencije Unije, s katero se zasebnemu 
gospodarskemu subjektu naloži plačilo denarnega zneska, nujno vsebovati vse elemente, ki 
njenemu naslovniku omogočajo, da preveri pravilnost izračuna višine tega denarnega zneska.
106 Res je, da je Sodišče, kot je Splošno sodišče v bistvu navedlo v točki 122 izpodbijane sodbe, 
razsodilo, da mora obrazložitev izvršilnega naslova v zvezi s pobiranjem parafiskalnih dajatev 
vključevati natančen in podroben obračun elementov zadevne terjatve in da lahko le ta obračun 
omogoči sodni nadzor nad tako odločbo (glej v tem smislu sodbi z dne 13. junija 1958 , 
Meroni/Visoka oblast , 9/56 , EU:C:1958:7 , str. 30 in 31, in z dne 16. decembra 1963 , Macchiorlati 
Dalmas/Visoka oblast , 1/63 , EU:C:1963:58 , str. 636).
107 Vendar predhodnih prispevkov v ESR, določenih s spornim sklepom, v nasprotju s tem, kar je 
razsodilo Splošno sodišče v točki 122 izpodbijane sodbe, ni mogoče enačiti s terjatvami, 
obravnavanimi v zadevah, v katerih sta bili izrečeni sodbi Sodišča, navedeni v prejšnji točki.
108 Medtem ko so se namreč te terjatve nanašale hkrati na parafiskalno dajatev in na zamudne obresti, 
katerih zneskov in načina izračuna ni bilo mogoče določiti brez natančnega in podrobnega 
izračuna, so namreč s spornim sklepom določeni zgolj predhodni prispevki v ESR vsake od 
zadevnih institucij na podlagi pravil za izračun, ki so podrobno določena z Delegirano uredbo 
2015/63.
109 Drugič, institucije, organi, uradi in agencije Unije so na podlagi načela varovanja poslovne 
skrivnosti, ki je splošno načelo prava Unije (glej v tem smislu sodbo z dne 14. februarja 2008 , 
Varec , C-450/06 , EU:C:2008:91 , točka 49in navedena sodna praksa), ki je konkretizirano zlasti 
v členu 339 PDEU, načeloma zavezani, da konkurentom zasebnega gospodarskega subjekta ne 
razkrijejo zaupnih informacij, ki jih je ta predložil (glej v tem smislu sodbo z dne 1. julija 2008 , 
Chronopost in La Poste/UFEX in drugi , C-341/06 P in C-342/06 P, EU:C:2008:375 , točka 109).
110 Da bi Sodišče zagotovilo spoštovanje teh obveznosti, je na več področjih prava Unije menilo, da je 
obrazložitev akta, ki posega v položaj posameznika in ki temelji na presoji relativnega položaja 
zasebnih gospodarskih subjektov, v določeni meri lahko omejena, da bi se zaščitile informacije 
o teh subjektih, za katere velja poslovna skrivnost.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                17SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
111 Natančneje, sklep Komisije, s katerim se ugotovi neobstoj državne pomoči, ki jo očita pritožnik, je 
lahko glede na obveznost spoštovanja poslovne skrivnosti zadostno obrazložen, ne da bi vseboval 
vse številčne podatke, na katere se opira razlogovanje te institucije (glej v tem smislu sodbo z dne 
1. julija 2008 , Chronopost in La Poste/UFEX in drugi , C-341/06 P in C-342/06 P, EU:C:2008:375 , 
točke od 108 do 111). Zato nezaupna različica takega sklepa, kadar jasno in nedvoumno izraža 
razlogovanje navedene institucije in metodologijo, ki jo je uporabila, tako da se lahko 
zainteresirane stranke seznanijo z njenimi utemeljitvami, Splošno sodišče pa opravi njihov 
nadzor, zadostuje za izpolnitev obveznost obrazložitve, ki jo ima ta institucija (glej v tem smislu 
sodbo z dne 21. decembra 2016 , Club Hotel Loutraki in drugi/Komisija , C-131/15 P, 
EU:C:2016:989 , točka 55).
112 Poleg tega obrazložitev odločbe o zavrnitvi ponudbe ponudnika v okviru postopka oddaje javnega 
naročila ne pomeni, da bi moral imeti ta na voljo celovite informacije glede značilnosti ponudbe, ki 
jo je izbral naročnik (glej v tem smislu sodbo z dne 4. oktobra 2012 , Evropaïki Dynamiki/Komisija , 
C-629/11 P, neobjavljena, EU:C:2012:617 , točki 21in 22), saj mora biti dostop do takih informacij 
med drugim omejen zaradi ohranitve zaupnega razmerja med naročnikom in gospodarskimi 
subjekti, ki sodelujejo v takem postopku (glej po analogiji sodbo z dne 14. februarja 2008 , Varec , 
C-450/06 , EU:C:2008:91 , točka 36).
113 Vendar zaradi posebne narave predhodnih prispevkov v ESR, ki je, kot je razvidno iz uvodnih izjav 
od 105 do 107 Direktive 2014/59 in uvodne izjave 41 Uredbe št. 806/2014, v skladu z logiko 
zavarovanja zagotoviti, da finančni sektor EMR zagotavlja zadostna finančna sredstva, da bi lahko 
izpolnjeval svoje funkcije, pri čemer morajo zadevne institucije sprejeti manj tvegane načine 
delovanja, izračun teh prispevkov, kot je navedel generalni pravobranilec v točki 143 sklepnih 
predlogov, ne temelji na uporabi stopnje od osnove za odmero, temveč na podlagi 
členov 102 in 103 Direktive 2014/59 ter členov 69 in 70 Uredbe št. 806/2014 na opredelitvi ciljne 
ravni, ki jo je treba doseči z zneskom navedenih prispevkov, pobranih pred koncem leta 2023, nato 
letne ciljne ravni, ki mora biti razdeljena med institucijami z dovoljenjem na ozemlju držav članic, 
sodelujočih v EMR.
114 Ker je skupna ciljna raven opredeljena tako, da mora znašati 1 % zneska kritih vlog vseh teh 
institucij in ker se letni osnovni prispevek vsake institucije izračuna sorazmerno z zneskom 
njenih obveznosti (brez kapitala), zmanjšan za zajamčene vloge, vezane na skupne obveznosti 
(brez kapitala), zmanjšan za zajamčene vloge vseh institucij z dovoljenjem na ozemlju vseh teh 
držav članic, se zdi, da načelo metode izračuna predhodnih prispevkov v ESR, kot je razvidno iz 
Direktive 2014/59 in Uredbe št. 806/2014, katerih veljavnosti družba Landesbank 
Baden-Württemberg ni nikoli izpodbijala, pomeni, da je EOR uporabil podatke, za katere velja 
poslovna skrivnost, ki jih ni mogoče povzeti v obrazložitvi spornega sklepa.
115 V zvezi s tem je treba zavrniti trditev družbe Landesbank Baden-Württemberg, da ni treba tehtati 
obveznosti obrazložitve in splošnega načela varovanja poslovne skrivnosti iz točke 109 te sodbe, 
ker bi zakonodajalec Unije lahko uvedel alternativno metodo izračuna predhodnih prispevkov 
v ESR, ki ne bi vključevala uporabe zaupnih podatkov.
116 Okoliščina, da bi se zakonodajalec Unije lahko vnaprej odločil za alternativno metodo izračuna, ne 
more vplivati na določitev obsega obveznosti obrazložitve glede na načelo varovanja poslovne 
skrivnosti v okviru metode, ki deloma temelji na uporabi zaupnih podatkov. Ker pa je 
zakonodajalec Unije veljavno izbral tako metodo, ta nujno vključuje tehtanje te obveznosti in tega 
načela.
18                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
117 Iz ustaljene sodne prakse Sodišča namreč izhaja, da ima zakonodajalec Unije široko diskrecijsko 
pravico, kadar mora poseči na področju, ki od njega zahteva politične, gospodarske in socialne 
odločitve in na katerem mora opraviti zahtevne presoje (sodba z dne 17. oktobra 2013 , Billerud 
Karlsborg in Billerud Skärblacka , C-203/12 , EU:C:2013:664 , točka 35in navedena sodna praksa).
118 Če bi se štelo, kot je to storilo Splošno sodišče, da mora obrazložitev spornega sklepa nujno 
omogočiti družbi Landesbank Baden-Württemberg, da preveri pravilnost izračuna njenega 
predhodnega prispevka v ESR za leto 2017, bi to nujno pomenilo, da se zakonodajalcu Unije 
prepove uvedba načina izračuna tega prispevka, ki vključuje podatke, katerih zaupnost je varovana 
s pravom Unije, in bi se zato pretirano zmanjšala široka diskrecijska pravica, ki jo mora imeti ta 
zakonodajalec za to, tako da se mu med drugim prepreči uporaba metode, s katero je mogoče 
zagotoviti dinamično prilagoditev financiranja ESR spremembam finančnega sektorja, 
s primerjalnim upoštevanjem zlasti finančnega položaja vsake institucije z dovoljenjem na 
ozemlju države članice, ki sodeluje v ESR.
119 Poleg tega je treba poudariti, da sistem zajamčenih vlog, vzpostavljen z Direktivo 2014/49, na 
katerega se sklicuje družba Landesbank Baden-Württemberg, da bi dokazala možnost 
oblikovanja alternativne metode izračuna predhodnih prispevkov v ESR, temelji, kot je generalni 
pravobranilec navedel v točki 160 sklepnih predlogov, tudi na prispevkih, izračunanih na podlagi 
podatkov, ki so zajeti s poslovno skrivnostjo zadevnih institucij.
120 Tretjič, čeprav iz navedenega izhaja, da je treba obveznost obrazložitve, ki jo ima EOR, 
uravnotežiti zaradi logike sistema financiranja ESR in načina izračuna, ki ga je vzpostavil 
zakonodajalec Unije, z obveznostjo EOR, da spoštuje poslovno skrivnost zadevnih institucij, pa 
zadnjenavedene obveznosti ni treba razlagati tako široko, da obveznosti obrazložitve odvzame 
vsebino (glej v tem smislu sodbo z dne 21. decembra 2016 , Club Hotel Loutraki in 
drugi/Komisija , C-131/15 P, EU:C:2016:989 , točka 48in navedena sodna praksa).
121 Vendar v okviru tehtanja obveznosti obrazložitve z načelom varovanja poslovne skrivnosti ni 
mogoče šteti, da obrazložitev odločbe, s katero se zasebnemu gospodarskemu subjektu naloži 
plačilo denarnega zneska, ne da bi mu bili predloženi vsi elementi, na podlagi katerih je mogoče 
natančno preveriti izračun višine tega zneska, v vseh primerih nujno posega v bistvo obveznosti 
obrazložitve.
122 V obravnavani zadevi je treba šteti, da je obveznost obrazložitve spoštovana, če imajo naslovniki 
sklepa o določitvi predhodnih prispevkov v ESR, čeprav jim niso bili posredovani podatki, za 
katere velja poslovna skrivnost, na voljo metodo izračuna, ki jo je uporabil EOR, in zadostne 
informacije, da v bistvu razumejo, kako se je njihov posamični položaj upošteval pri izračunu 
njihovega predhodnega prispevka v ESR glede na položaj vseh drugih zadevnih institucij.
123 V takem primeru lahko namreč ti naslovniki preverijo, ali je bil njihov predhodni prispevek v ESR 
določen samovoljno, ob neupoštevanju resničnosti njihovega gospodarskega položaja ali 
z uporabo podatkov o preostalem finančnem sektorju, ki niso verjetni. Navedeni naslovniki lahko 
tako razumejo utemeljitve sklepa o določitvi njihovega predhodnega prispevka v ESR in presodijo, 
ali je koristno vložiti tožbo zoper ta sklep, tako da bi bilo pretirano od EOR zahtevati, naj predloži 
vsakega od številčnih elementov, na katere se opira izračun prispevka vsake zadevne institucije 
(glej po analogiji sodbi z dne 1. julija 2008 , Chronopost in La Poste/UFEX in drugi , 
C-341/06 P in C-342/06 P, EU:C:2008:375 , točka 108ter navedena sodna praksa).
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                19SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
124 Zato je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo s tem, da je v točkah 97, 103 in 109 izpodbijane 
sodbe ugotovilo, da bi moral EOR na podlagi člena 296 PDEU v obrazložitvi spornega sklepa 
navesti elemente, na podlagi katerih bi družba Landesbank Baden-Württemberg lahko preverila 
pravilnost izračuna svojega predhodnega prispevka v ESR za leto 2017, ne da bi bila lahko 
zaupnost nekaterih od teh elementov ovira za to obveznost.
125 Splošno sodišče torej obveznosti obrazložitve ni moglo veljavno pripisati takega obsega, da bi 
v točki 110 izpodbijane sodbe presodilo, da je EOR kršil to obveznost.
126 Drugič, Splošno sodišče je v točkah od 129 do 140 izpodbijane sodbe preučilo ugovor 
nezakonitosti, ki ga je družba Landesbank Baden-Württemberg v okviru šestega tožbenega 
razloga na prvi stopnji uveljavljala zoper več določb Delegirane uredbe 2015/63 in Priloge I k tej 
uredbi, nato pa je v točki 141 te sodbe temu tožbenemu razlogu ugodilo.
127 Splošno sodišče je tako razsodilo, da metoda izračuna, ki jo je Komisija opredelila v členih od 4 
do 7 in 9 ter Prilogi I k Delegirani uredbi 2015/63, ni pregledna vsaj glede prilagoditve 
predhodnih prispevkov ESR glede na profil tveganja zadevnih institucij in da ta nepreglednost 
EOR preprečuje, da bi izpolnil svojo obveznost obrazložitve, ki izhaja iz člena 296 PDEU.
128 V zvezi s tem je treba navesti, prvič, da je podrobna metoda izračuna, ki jo je EOR uporabil za 
določitev zneska predhodnih prispevkov v ESR, opredeljena v Delegirani uredbi 2015/63. 
Natančneje, v Prilogi I k tej izvedbeni uredbi so podrobno določene različne faze te metode 
izračuna in navedene matematične formule, ki jih mora EOR uporabiti.
129 Navedena delegirana uredba je tako bistveni element okvira spornega sklepa, ki ga je treba v skladu 
s sodno prakso, navedeno v točki 104 te sodbe, upoštevati pri presoji njegove obrazložitve v delu, 
v katerem zagotavlja, da so naslovniki tega sklepa popolnoma obveščeni o metodi za izračun, ki jo 
je uporabil EOR.
130 Drugič, v zvezi z, natančneje, prilagoditvijo predhodnih prispevkov v ESR glede na profil tveganja, 
ki se zahteva s členom 103(2) in (7) Direktive 2014/59 ter členom 70(2) Uredbe št. 806/2014, so 
načela, ki jih mora EOR uporabiti v zvezi s tem, določena v členih od 6 do 9 Delegirane uredbe 
2015/63 in se konkretneje izvajajo v Prilogi I k tej delegirani uredbi.
131 Prilagoditev predhodnega prispevka v ESR profilu tveganja institucije temelji na primerjavi 
izpostavljenosti te institucije upoštevnim dejavnikom tveganja z izpostavljenostjo drugih zadevnih 
institucij.
132 Iz druge do četrte faze metode izračuna predhodnih prispevkov v ESR, določenih 
v Prilogi I k navedeni delegirani uredbi, izhaja, da je ta prilagoditev v bistvu najprej zagotovljena 
predvsem s tem, da se vsaka od zadevnih institucij za večino dejavnikov tveganja uvrsti 
v „razred“, ki združuje vrsto institucij, za katere se šteje, da so podobne na podlagi vrednosti 
bruto kazalnika v zvezi z zadevnim dejavnikom tveganja, in s tem, da se institucijam, ki so del 
istega „razreda“, dodeli skupna vrednost za prilagojen kazalnik.
133 Tako dodeljene vrednosti vsakemu kazalniku tveganja za neko institucijo so nato v okviru pete 
faze izračuna predhodnih prispevkov v ESR iz Priloge I k Delegirani uredbi 2015/63 konsolidirane 
v sestavljenem kazalniku, ki upošteva ponderiranje različnih stebrov tveganja.
20                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
134 Prilagoditveni multiplikator glede na profil tveganja se nazadnje v šesti fazi tega izračuna določi na 
podlagi prilagoditve sestavljenega kazalnika v razponu od 0,8 do 1,5.
135 Iz tega res izhaja, da EOR ne more instituciji predložiti podatkov, na podlagi katerih bi lahko 
v celoti preveril pravilnost vrednosti prilagoditvenega multiplikatorja glede na profil tveganja, ki 
mu je bil dodeljen za izračun predhodnega prispevka v ESR, ker bi to preverjanje pomenilo, da 
ima na voljo podatke, za katere velja poslovna skrivnost v zvezi z gospodarskim položajem vsake 
od drugih zadevnih institucij.
136 Vendar je treba poudariti, da člen 88(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 806/2014 določa možnost 
razkritja zaupnih informacij, ki jih je EOR pridobil v okviru svoje dejavnosti, kadar se te 
informacije lahko razkrijejo v obliki povzetka ali v zbirni obliki, tako da zadevnih institucij ni 
mogoče identificirati.
137 Zato lahko EOR v okviru, opredeljenem z Delegirano uredbo 2015/63, ne da bi kršil svojo 
obveznost spoštovanja poslovne skrivnosti, razkrije mejne vrednosti vsakega „razreda“ in s tem 
povezane kazalnike, da se zadevni instituciji omogoči, da med drugim zagotovi, da uvrstitev, ki ji 
je bila dodeljena ob diskretizaciji kazalnikov, kot je opredeljena v Prilogi I k tej delegirani uredbi, 
dejansko ustreza njenemu ekonomskemu položaju, da je bila ta diskretizacija opravljena na način, 
ki je v skladu z metodo, opredeljeno v tej delegirani uredbi na podlagi verjetnih podatkov, in da so 
bili vsi dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati na podlagi Uredbe št. 806/2014 in navedene 
delegirane uredbe, zares upoštevani.
138 Tretjič, pojasniti je treba, da druge faze metode izračuna predhodnih prispevkov v ESR temeljijo – 
kot je generalni pravobranilec navedel v točki 149 sklepnih predlogov – na zbirnih podatkih 
zadevnih institucij, ki se lahko razkrijejo v zbirni obliki, ne da bi se kršila obveznost EOR, da 
spoštuje poslovno skrivnost.
139 Glede na vse te elemente se zdi, da Delegirana uredba 2015/63 nikakor ne ovira možnosti, da EOR 
v zbirni in anonimizirani obliki razkrije zadostne informacije, na podlagi katerih lahko institucija 
razume, kako je bil njen posamični položaj upoštevan pri izračunu njenega predhodnega prispevka 
k ESR glede na položaj vseh drugih zadevnih institucij.
140 Dodati je še treba, da čeprav obrazložitev, ki temelji na razkritju upoštevnih informacij v taki 
obliki, vsaki instituciji ne omogoča, da sistematično odkrije morebitno napako EOR pri zbiranju 
in združevanju zadevnih podatkov, pa zadostuje, da se tej instituciji omogoči, da se prepriča, da 
so bile informacije, ki jih je predložila pristojnim organom, dejansko v skladu z upoštevnimi 
pravili prava Unije vključene v izračun njenega predhodnega prispevka v ESR, in da se tako lahko 
na podlagi njenega splošnega poznavanja finančnega sektorja ugotovi morebitna uporaba 
neverjetnih ali očitno nepravilnih informacij, ter se lahko odloči, ali je treba vložiti ničnostno 
tožbo zoper sklep EOR o določitvi njenega predhodnega prispevka v ESR.
141 Iz tega sledi, da Delegirana uredba 2015/63 EOR ne preprečuje, da izpolni svojo obveznost 
obrazložitve, kot je opredeljena v točki 122 te sodbe, in da mu ta delegirana uredba omogoča, da 
zadevnim institucijam zagotovi zadostne informacije za razumevanje razlogov, ki upravičujejo 
sklepe o določitvi predhodnih prispevkov v ESR, in za oceno potrebe po vložitvi tožbe zoper te 
sklepe.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                21SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
142 Zato je Splošno sodišče pri presoji iz točke 141 izpodbijane sodbe, s katero je bila ugotovljena 
nezakonitost členov od 4 do 7 in 9 ter Priloge I k Delegirani uredbi 2015/63 v delu, v katerem 
kršitev obveznosti obrazložitve, ugotovljena v točki 110 te sodbe, izhaja iz teh določb, napačno 
uporabilo pravo.
143 Na tretjem mestu, iz točk 127 in 143 izpodbijane sodbe je razvidno, da je Splošno sodišče menilo, 
da je EOR kršil pravico do učinkovitega sodnega varstva, ker družbi Landesbank 
Baden-Württemberg v obrazložitvi spornega sklepa ni predložil elementov, na podlagi katerih bi 
ta lahko preverila pravilnost izračuna svojega predhodnega prispevka v ESR za leto 2017, ne da bi 
možnost Splošnega sodišča, da EOR zaprosi, naj mu predloži informacije v zvezi s tem, 
zagotavljala spoštovanje te pravice.
144 Vendar čeprav je to, da EOR spoštuje svojo obveznost obrazložitve, nujno za zagotovitev sodnega 
varstva naslovnikov njegovih sklepov, je iz zgoraj navedenega razvidno, da presoja Splošnega 
sodišča, da je EOR v obravnavanem primeru kršil to obveznost, temelji na razumevanju navedene 
obveznosti, pri katerem je bilo napačno uporabljeno pravo.
145 Poleg tega je iz sodne prakse Sodišča razvidno, da če je morala biti obrazložitev sklepa za 
zagotovitev varstva zaupnih podatkov, ki jih upošteva avtor tega sklepa, omejena, mora ta 
v primeru postopkov pred sodiščema Unije, v katerih se izpodbijajo ti podatki, to omejitev pred 
tema sodiščema utemeljiti v okviru sodnega postopka (glej v tem smislu sodbo z dne 
1. julija 2008 , Chronopost in La Poste/UFEX in drugi , C-341/06 P in C-342/06 P, EU:C:2008:375 , 
točka 110).
146 Po potrebi lahko sodišči Unije za izvedbo učinkovitega sodnega nadzora v skladu z zahtevami iz 
člena 47 Listine od EOR zahtevata predložitev podatkov, s katerimi je mogoče utemeljiti 
izračune, katerih pravilnost se izpodbija pred njima, pri čemer po potrebi zagotovita zaupnost 
teh podatkov (glej po analogiji sodbo z dne 18. julija 2013 , Komisija in drugi/Kadi , C-584/10 P, 
C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013:518 , točki 120in 125).
147 Člen 88(1), drugi pododstavek, Uredbe št. 806/2014 poleg tega omenja možnost EOR, da razkrije 
informacije, za katere veljajo zahteve varovanja poklicne skrivnosti, kadar je to razkritje potrebno 
za sodne postopke.
148 Iz zgoraj navedenega izhaja, da je Splošno sodišče na podlagi napačne uporabe prava v točki 143 
izpodbijane sodbe razsodilo, da je treba sporni sklep razglasiti za ničen zaradi kršitve obveznosti 
obrazložitve in pravice do učinkovitega sodnega varstva, s čimer je ugodilo prvemu, tretjemu in 
šestemu tožbenemu razlogu družbe Landesbank Baden-Württemberg na prvi stopnji.
149 Ker sta peti pritožbeni razlog v zadevi C-584/20 P in drugi pritožbeni razlog v zadevi 
C-621/20 P utemeljena, je treba izpodbijano sodbo razveljaviti, ne da bi bilo treba preučiti drugi, 
tretji in četrti pritožbeni razlog v zadevi C-584/20 P.
Tožba pred Splošnim sodiščem
150 V skladu s členom 61, prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije lahko to ob razveljavitvi sodbe 
Splošnega sodišča samo dokončno odloči o zadevi, če stanje postopka to dovoljuje.
22                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
151 Tako je v obravnavani zadevi, saj ima Sodišče na voljo vse elemente, ki jih potrebuje za odločitev 
o tožbi.
Avtentifikacija spornega sklepa
152 Iz sodne prakse Sodišča v zvezi z akti Komisije v bistvu izhaja, da je namen avtentifikacije teh aktov 
zagotoviti pravno varnost z dokončno določitvijo besedila, ki ga sprejme kolegij, kar v primeru 
izpodbijanja omogoča, da se z njim preveri popolna skladnost objavljenih ali vročenih besedil 
z besedilom tega kolegija. Ta avtentifikacija je bistvena postopkovna zahteva, katere kršitev lahko 
vodi v razglasitev ničnosti zadevnega akta in jo lahko sodišče preizkusi po uradni dolžnosti (glej 
v tem smislu sodbi z dne 15. junija 1994 , Komisija/BASF in drugi , C-137/92 P, EU:C:1994:247 , 
točki 75in 76, in z dne 6. aprila 2000 , Komisija/ICI , C-286/95 P, EU:C:2000:188 , točke 40, 
41 in 51).
153 V obravnavani zadevi ni sporno, da je sporni sklep sestavljen iz besedila tega sklepa na eni strani in 
iz priloge na drugi.
154 Iz elementov, ki jih je EOR predložil Splošnemu sodišču, je razvidno, da je postopek, uveden 
v okviru tega organa za zagotovitev avtentifikacije takega sklepa, temeljil na lastnoročnem 
podpisu besedila sklepa in spremnega lista.
155 Avtentifikacija besedila spornega sklepa je zadostno zagotovljena z lastnoročnim podpisom 
predsednice EOR na tem sklepu.
156 V zvezi s prilogo k spornemu sklepu je EOR Splošnemu sodišču predložil spremni list, ki ga je 
lastnoročno podpisala predsednica EOR, pri čemer se je izrecno skliceval na dva elementa, ki sta 
bila priložena in vsebujeta identifikacijsko številko.
157 EOR je poleg tega pred Sodiščem predložil posnetek zaslona, ki se je nanašal na vsebino sistema 
ARES.
158 Iz tega posnetka zaslona pa je najprej razvidno, da je številka, prenesena na spremni list iz 
točke 156 te sodbe, številka shranjevanja (Save number), ki v sistemu ARES označuje spis, ki 
ustreza spornemu sklepu.
159 Nato je mogoče na podlagi navedenega posnetka zaslona ugotoviti, da sta elementa, navedena 
v tem spremnem listu, na eni strani osrednji del spornega sklepa in priloga k temu sklepu na drugi.
160 Nazadnje iz istega posnetka zaslona izhaja, da je bil spis, ki ustreza spornemu sklepu v sistemu 
ARES, ustvarjen in poslan 11. aprila 2017 , to je na dan sprejetja spornega sklepa.
161 Glede na te elemente je treba šteti, da je trditev EOR, da je sistem ARES na ta datum vseboval 
datoteko, ki ustreza prilogi k spornemu sklepu, na katero je napotoval spremni list, dokazana.
162 Te presoje ne omaje okoliščina, da je na posnetku zaslona, ki ga je predložil EOR, navedena tudi 
registrska številka (Reg. number), ki se razlikuje od številke shranjevanja, in datum registracije 
spisa, to je 13. junij 2017 , ki v skladu z nespornimi pojasnili EOR napotujeta na zaključitev 
zadevnega spisa.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                23SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
163 V teh okoliščinah lastnoročni podpis predsednice EOR na spremnem listu zadostuje za 
zagotovitev avtentifikacije priloge k spornemu sklepu.
Prvi tožbeni razlog: kršitev obveznosti obrazložitve
164 Družba Landesbank Baden-Württemberg s prvim tožbenim razlogom, navedenim na prvi stopnji, 
trdi, da sporni sklep ni zadostno obrazložen, ker ne vsebuje več upoštevnih informacij, zlasti glede 
prilagoditve njenega predhodnega prispevka v ESR za leto 2017 njenemu profilu tveganja.
165 Iz točke 122 te sodbe je razvidno, da mora obrazložitev spornega sklepa ob upoštevanju njegovega 
konteksta zagotavljati, da se družbi Landesbank Baden-Württemberg posreduje dovolj informacij, 
da se razume, kako je bil njen posamični položaj upoštevan pri izračunu njenega predhodnega 
prispevka v ESR za leto 2017 glede na položaj vseh drugih zadevnih institucij.
166 Za to mora EOR, kot je bilo ugotovljeno v točki 139 te sodbe, v zbirni in anonimizirani obliki 
objaviti informacije o zadevnih institucijah, ki se uporabljajo za izračun tega prispevka, ali jih 
posredovati družbi Landesbank Baden-Württemberg, če je te informacije mogoče posredovati 
brez poseganja v poslovno skrivnost.
167 Med informacijami, ki jih je treba tako dati na voljo družbi Landesbank Baden-Württemberg, da bi 
ta razpolagala z zadostno obrazloženim spornim sklepom, so med drugim mejne vrednosti 
vsakega „razreda“ in mejne vrednosti kazalnikov, ki se nanašajo na njih, na podlagi katerih je bil 
predhodni prispevek družbe Landesbank Baden-Württemberg v ESR za leto 2017 prilagojen 
njenemu profilu tveganja.
168 Ni pa sporno, da so elementi iz spornega sklepa in harmonizirane priloge ter elementi, ki so bili na 
dan sprejetja spornega sklepa na voljo na spletnem mestu EOR, zajemali le del upoštevnih 
informacij, ki bi jih EOR lahko sporočil, ne da bi kršil poslovno skrivnost.
169 Natančneje, harmonizirana priloga ni vsebovala podatkov o mejnih vrednostih vsakega „razreda“ 
in o vrednostih kazalnikov, ki se nanašajo na njih.
170 EOR je poleg tega pred Sodiščem navedel, da takih informacij na svojem spletnem mestu ni objavil 
niti na dan sprejetja spornega sklepa.
171 Iz tega sledi, da sporni sklep ni zadostno obrazložen in da je prvi tožbeni razlog, ki ga je na prvi 
stopnji navedla družba Landesbank Baden-Württemberg, utemeljen.
172 Zato je treba, ne da bi bilo treba preučiti druge tožbene razloge, navedene na prvi stopnji, sporni 
sklep razglasiti za ničen v delu, v katerem se nanaša na družbo Landesbank Baden-Württemberg.
Ohranitev pravnih učinkov spornega sklepa
173 EOR je Splošnemu sodišču predlagal, naj odloži učinkovanje morebitne razglasitve ničnosti 
spornega sklepa za šest mesecev od datuma, ko je njegova sodba postala pravnomočna.
174 Opozoriti je treba, da lahko Sodišče v skladu s členom 264, drugi odstavek, PDEU, če meni, da je to 
potrebno, določi tiste učinke akta, razglašenega za ničnega, ki jih je treba šteti za dokončne.
24                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
175 V zvezi s tem iz sodne prakse Sodišča izhaja, da je mogoče iz razlogov pravne varnosti ohraniti 
učinke takega akta, med drugim, če bi takojšnje posledice ničnosti tega akta povzročile resne 
negativne posledice za zadevne osebe, zakonitost izpodbijanega akta pa se ne izpodbija iz razlogov 
v zvezi z njegovim ciljem ali vsebino, temveč zaradi nepristojnosti avtorja tega akta ali bistvene 
kršitve postopka (sodba z dne 7. septembra 2016 , Nemčija/Parlament in Svet , C-113/14 , 
EU:C:2016:635 , točka 81in navedena sodna praksa).
176 Čeprav je bil v obravnavanem primeru sporni sklep sprejet ob kršitvi bistvenih postopkovnih 
pravil, pa Sodišče v tem postopku ni ugotovilo napake, ki bi vplivala na skladnost tega akta 
s pravili, ki urejajo izračun predhodnih prispevkov v ESR, določenimi z Direktivo 2014/59, Uredbo 
št. 806/2014 in Delegirano uredbo 2015/63.
177 Razglasitev ničnosti spornega sklepa, ne da bi bila določena ohranitev njegovih učinkov do njegove 
nadomestitve z novim aktom, pa bi lahko ogrozila izvajanje Direktive 2014/59, Uredbe 
št. 806/2014 in Delegirane uredbe 2015/63, ki so bistveni del bančne unije, ki prispeva 
k stabilnosti euroobmočja.
178 V teh okoliščinah je treba učinke spornega sklepa v delu, v katerem se nanaša na družbo 
Landesbank Baden-Württemberg, ohraniti, dokler v razumnem roku, ki ne sme presegati šestih 
mesecev od dneva razglasitve te sodbe, ne začne veljati nov sklep EOR o določitvi predhodnega 
prispevka te institucije v ESR za leto 2017.
Stroški
179 Sodišče v skladu s členom 184(2) Poslovnika Sodišča odloči o stroških, če je pritožba utemeljena in 
če samo dokončno odloči v sporu.
180 V skladu s členom 138(1) tega poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi 
člena 184(1) tega poslovnika, se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. Člen 138(3) 
navedenega poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi člena 184(1) tega 
poslovnika, poleg tega določa, da če vsaka stranka uspe samo deloma, nosi vsaka svoje stroške. 
Vendar lahko Sodišče, če je to glede na okoliščine v zadevi očitno upravičeno, odloči, da ena 
stranka poleg svojih stroškov nosi tudi del stroškov druge stranke.
181 V obravnavanem primeru je treba glede na razveljavitev izpodbijane sodbe in ugoditev tožbi na 
prvi stopnji na eni strani Komisiji, EOR in družbi Landesbank Baden-Württemberg naložiti, da 
nosijo svoje stroške v zvezi s pritožbo, na drugi strani pa EOR naložiti, da poleg svojih stroškov 
v zvezi s postopkom na prvi stopnji nosi stroške družbe Landesbank Baden-Württemberg v zvezi 
s tem postopkom.
182 V skladu s členom 140(1) Poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi 
člena 184(1) tega poslovnika, države članice in institucije, ki so intervenirale v postopku, nosijo 
svoje stroške. Kraljevina Španija zato nosi svoje stroške v zvezi s pritožbo, Komisija pa kot 
intervenientka pred Splošnim sodiščem nosi svoje stroške, povezane s postopkom na prvi stopnji.
183 V skladu s členom 140(3) Poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi 
člena 184(1) tega poslovnika, lahko Sodišče intervenientu, ki ni eden od subjektov iz 
člena 140(1) in (2) navedenega poslovnika, naloži, da nosi svoje stroške. V obravnavanem 
primeru je treba odločiti, da Fédération bancaire française nosi svoje stroške v zvezi s pritožbo.
ECLI:EU:C:2021:601                                                                                                                25SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo:
1.Sodba Splošnega sodišča Evropske unije z dne 23. septembra 2020 , Landesbank 
Baden-Württemberg/EOR (T-411/17 , EU:T:2020:435 ), se razveljavi.
2.Sklep Enotnega odbora za reševanje o izračunu predhodnih prispevkov v Enotni sklad za 
reševanje za leto 2017 (SRB/ES/SRF/2017/05), sprejet na izvršni seji 11. aprila 2017 , se 
v delu, v katerem se nanaša na družbo Landesbank Baden-Württemberg, razglasi za 
ničnega.
3.Učinki sklepa Enotnega odbora za reševanje o izračunu predhodnih prispevkov v Enotni 
sklad za reševanje za leto 2017 (SRB/ES/SRF/2017/05), sprejetega na izvršni seji 
11. aprila 2017 , v delu, v katerem se nanaša na družbo Landesbank Baden-Württemberg, 
se ohranijo dokler v razumnem roku, ki ne sme trajati več kot šest mesecev od datuma 
razglasitve te sodbe, ne začne veljati nov sklep Enotnega odbora za reševanje o določitvi 
predhodnega prispevka te institucije v Enotni sklad za reševanje za leto 2017.
4.Evropska komisija nosi svoje stroške postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka.
5.Enotni odbor za reševanje poleg svojih stroškov, nastalih v postopku na prvi stopnji in 
pritožbenem postopku, nosi stroške družbe Landesbank Baden-Württemberg, nastale 
v postopku na prvi stopnji.
6.Družba Landesbank Baden-Württemberg, Fédération bancaire française in Kraljevina 
Španija nosijo svoje stroške pritožbenega postopka.
Podpisi
26                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:601SODBA Z DNE 15. 7. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-584/20 P IN C-621/20 P 
KOMISIJA /LANDESBANK BADEN -W ÜRTTEMBERG IN EOR