Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA  
HENRIKA SAUGMANDSGAARDA ØEJA,  
predstavljeni 31. maja 2017 1  
Združeni zadevi C-5 2 / 1 6 in C-1 1 3 / 1 6  
„SEGRO“ Kft.  
proti  
Vas Megyei Kormányhivatal Sár vári Járási Földhivatala (C-52/16)  
in  
Günther Hor váth  
proti  
Vas Megyei Kormányhivatal (C-113/16)  
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,  
ki ga je vložilo Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság  
(upravno in delovno sodišče v Szombathelyju, Madžarska))  
„Predhodno odločanje – Člen 49 PDEU – Svoboda ustanavljanja – Člen 63 PDEU – Prosti pretok  
kapitala – Posredna diskriminacija – Pogodbene pravice užitka ali rabe na kme tijskih zemljiščih –  
Prepoved pridobitve takih pravic za osebe, ki niso ožji družinski člani lastnika kme tijskih zemljišč –  
Zakono daja, ki določa ukinitev takih pravic, ki ne izpolnjujejo tega pogoja – Neobstoj utemeljitve –  
Kršitev nacionalne zakono daje o deviznem nadzoru – Boj proti zlorabam – Boj proti špekulacijskim  
zemljiškim transakcijam – Člena 17 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah –  
Neuporaba Listine Evropske unije o temeljnih pravicah neodvisno od vprašanja kršitve  
prostega pretoka“  
I. Uvod 
1. S sklepoma z dne 25. januarja 2016 (C-52/16) oziroma z dne 8. februarja 2016 (C-113/16), ki sta na 
Sodišče prispela 29. januarja oziroma 26. februarja 2016 , je Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi 
Bíróság (upravno in delovno sodišče v Szombathelyju, Madžarska) pri Sodišču vložilo dva predloga za 
sprejetje predhodne odločbe v zvezi z razlago členov 49 in 63 PDEU ter členov 17 in 47 Listine 
Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina). 
2. Predloga sta bila vložena v okviru sporov med, prvič, družbo „SEGRO“ Kft. in Vas Megyei 
Kormányhivatal Sárvári Járási Földhivatala (upravne službe Železne županije – zemljiški urad okrožja 
Sárvár, Madžarska) ter, drugič, Günterjem Horváthom in Vas Megyei Kormányhivatal (upravne službe 
Železne županije, Madžarska) v zvezi z odločbami, s katerimi so bile iz zemljiške knjige izbrisane 
pravice užitka na kme tijskih zemljiščih, ki sta jih imela družba SEGRO in G. Horváth. 
3. Te odločbe o izbrisu so temeljile na nacionalni zakono daji, ki določa ugasnitev pravic užitka in rabe 
na obdelovalnih zemljiščih, razen če se predloži dokaz, da so bile te pravice ustanovljene med ožjimi 
družinskim člani. 
1 Jezik izvirnika: francoščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :410 1 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
4. Iz razlogov, ki jih bom predstavil v nadaljevanju, menim, da so ta zakono daja in odločbe o izbrisu, 
sprejete na njeni podlagi, v nasprotju s prostim pretokom kapitala. Zahteva, da morajo biti take 
pravice ustanovljene med ožjimi družinskimi člani, ima namreč posredno diskriminatorne učinke 
v škodo državljanov drugih držav članic in je ni mogoče utemeljiti z nobenim od ciljev, ki jih je 
navedla madžarska vlada. 
5. Poleg tega, kar zadeva člena 17 in 47 Listine, na katerih kršitev se predložitveno sodišče sklicuje 
v zadevi SEGRO (C-52/16), 2 bom Sodišču predlagal, naj člen 51(1) in (2) Listine razlaga tako, da 
kadar se nacionalna zakono daja preučuje z vidika prostega pretoka, se na kršitev temeljnih pravic, 
zagotovljenih z Listino, ni mogoče sklicevati neodvisno od vprašanja kršitve te svoboščine. 
II. Pravni okvir 
A. Pravo Unije 
6. Pristop Madžarske k Evropski uniji je bil predviden s pristopno pogodbo 3 (v nadaljevanju: Pristopna 
pogodba iz leta 2003 ), ki ji je bil priložen akt o pogojih tega pristopa 4 (v nadaljevanju: Akt o pristopu iz 
leta 2003 ) v skladu s členom 1(2) te pogodbe. Navedena pogodba je v skladu s svojim členom 2(2) 
začela veljati 1. maja 2004 . 
7. Poglavje 3 Priloge X k Aktu o pristopu iz leta 2003 je naslovljeno „Prosti pretok kapitala“.Vtočki 2 
tega poglavja 3 je navedeno: 
„Ne glede na obveznosti iz pogodb, na katerih temelji Evropska unija, lahko Madžarska sedem let od 
dne pristopa ohrani v veljavi prepovedi iz svoje na dan podpisa tega akta obstoječe zakono daje glede 
pridobitve kme tijskih zemljišč s strani fizičnih oseb, ki ne prebivajo ali niso državljani Madžarske, ali 
s strani pravnih oseb. V nobenem primeru se državljani držav članic ali pravne osebe, ki so 
ustanovljene v skladu z zakono dajo drugih držav članic, glede pridobitve kme tijskih zemljišč ne smejo 
obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa Pristopne pogodbe [iz leta 2003 ]. […] 
Za državljane drugih držav članic, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kme tje ter so na Madžarskem 
tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kme tijsko dejavnost, ne veljajo določbe prejšnjega 
pododstavka ali kakršnakoli pravila in postopki, ki ne veljajo za madžarske državljane. […] 
Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kme tijskimi zemljiščina 
Madžarskem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Komisija na zahtevo Madžarske 
odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.“ 
8. Komisija je s sklepom z dne 20. decembra 2010 prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kme tijskega 
zemljišča na Madžarskem iz Priloge X, poglavje 3, točka 2, Akta o pristopu iz leta 2003 podaljšala do 
30. aprila 2014 . 5 
2 Glej točko 21 teh sklepnih predlogov. 
3 Pogodba med Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, 
Irsko, Italijansko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko 
Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (državami članicami Evropske unije) in Češko republiko, 
Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko 
Slovenijo, Slovaško republiko o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike 
Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (UL 2003 , L 236, str. 17). 
4 Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL 
2003 , L 236, str. 33). 
5 Sklep Komisije 2010 /792/EU z dne 20. decembra 2010 o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kme tijskega zemljiščana 
Madžarskem (UL 2010 , L 336, str. 60). 
ECLI:EU:C:2017 :410 2 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
B. Madžarsko pravo 
9. Termőföldről szóló 1994 . évi LV. törvény (zakon št. LV iz leta 1994 o obdelovalnih zemljiščih) (v 
nadaljevanju: zakon iz leta 1994 o obdelovalnih zemljiščih) je bil z učinkom od 1. januarja 2013 
spremenjen tako, da je pogodbena ustanovitev pravic užitka na obdelovalnih zemljiščih dovoljena le še 
med ožjimi družinskimi člani. 
10. Ob tej priložnosti je bil v ta zakon vstavljen novi člen 91(1), ki določa: 
„Vsaka pravica užitka, ki obstaja 1. januarja 2013 in je za nedoločen čas ali za določen čas, ki se izteče 
po 30. decembru 2032 , ustanovljena s pogodbo, sklenjeno med osebami, ki niso ožji družinski člani, bo 
po samem zakonu ugasnila 1. januarja 2033 .“ 
11. Mező és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013 . évi CXX II. törvény (zakon št. CXX II iz leta 
2013 o prodaji kme tijskih in gozdnih zemljišč) (v nadaljevanju: zakon iz leta 2013 o obdelovalnih 
zemljiščih) je bil sprejet 21. junija 2013 in je začel veljati 15. decembra 2013 . V členu 5, točka 13, je 
naslednja opredelitev: 
„‚Ožji družinski član‘ pomeni zakonce, prednike v ravni črti, posvojence, lastne otroke in otroke 
zakonca, posvojitelje, taste in tašče ter brate in sestre.“ 
12. Člen 37(1) zakona iz leta 2013 o obdelovalnih zemljiščih določaničnost pravic užitka, ki so 
pogodbeno ustanovljene na obdelovalnih zemljiščih, razen če je ta pogodba sklenjena med ožjimi 
družinskimi člani. 
13. Mező és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013 . évi CXX II. törvénnyel összefüggő egyes 
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013 . évi CCX II. törvény (zakon št. CCX II iz leta 2013 
o uvedbi nekaterih prehodnih in drugih določb v zvezi z zakono m iz leta 2013 o obdelovalnih 
zemljiščih) (v nadaljevanju: zakon iz leta 2013 o prehodnih ukrepih) je bil sprejet 12. decembra 
2013 in začel veljati 15. decembra 2013 . 
14. Člen 108(1) tega zakona, s katerim je bil razveljavljen člen 91(1) zakona iz leta 1994 o obdelovalnih 
zemljiščih, določa: 
„Vsaka pravica užitka ali rabe, ki obstaja 30. aprila 2014 in je za nedoločen čas ali za določen čas, ki se 
izteče po 30. aprilu 2014 , ustanovljena s pogodbo, sklenjeno med osebami, ki niso ožji družinski člani, 
bo po samem zakonu ugasnila 1. maja 2014 .“ 
15. Člen 94 ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997 . évi CXLI. törvény (zakon št. CXLI iz leta 1997 
o zemljiški knjigi) (v nadaljevanju: zakon o zemljiški knjigi) določa: 
„1. Za namene izbrisa pravic užitka in pravic rabe, ki ugasnejo na podlagi člena 108(1) [zakona iz leta 
2013 o prehodnih ukrepih], iz zemljiške knjige (v nadaljevanju: v tem členu: pravice užitka) mora 
fizična oseba, ki je imetnica pravic užitka, na podlagi opomina, ki ga najpozneje 31. oktobra 2014 pošlje 
organ, pristojen za vodenje zemljiške knjige, v 15 dneh po prejemu opomina na obrazcu, ki ga za ta 
namen določi minister, prijaviti ožje sorodstveno razmerje, ki jo eventualno povezuje z osebo, ki je kot 
lastnica nepremičnine omenjena na dokumentu, na podlagi katerega je bil opravljen vpis. Če ta prijava 
ni podana v zahtevanem roku, se po 31. decembru 2014 zavrne zahteva za izdajo potrdila. 
[…] 
3. Če v prijavi ni navedeno ožje sorodstveno razmerje ali če prijava ni bila podana v zahtevanem roku, 
organ, pristojen za vodenje zemljiške knjige, po uradni dolžnosti izbriše pravice užitka iz navedene 
knjige v šestih mesecih po izteku roka za predložitev prijave oziroma najpozneje 31. julija 2015 . 
ECLI:EU:C:2017 :410 3 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
[…] 
5. Uprava za zemljiške zadeve po uradni dolžnosti najpozneje 31. decembra 2014 iz zemljiške knjige 
izbriše pravice užitka, ki so bile vpisane v korist pravnih oseb ali subjektov, ki nimajo pravne 
osebnosti, vendar so sposobni pridobiti pravice, ki se lahko vpišejo v knjigo, in ki so bile odpravljene 
na podlagi člena 108(1) [zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih].“ 
III. Spora o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje 
A. Zadeva C-52/16 
16. Družba SEGRO je gospodarska družba s sedežem na Madžarskem , katere delničarji so fizične 
osebe, ki so državljani drugih držav članic in prebivajo v Nemčiji. 
17. Družba SEGRO je pred 30. aprilom 2014 pridobila pravice užitka na dveh kme tijskih zemljiščih na 
Madžarskem . Te pravice so bile vpisane v zemljiško knjigo. Madžarska vlada je v zvezi s tem navedla, 
da so bile pravice, obravnavane v postopkih v glavni stvari, ustanovljene pred 1. majem 2004 . 
18. Z odločbama z dne 10. oziroma 11. septembra 2014 je zemljiški urad okrožja Sárvár upravnih služb 
Železne županije te pravice užitka izbrisal iz zemljiške knjige na podlagi člena 108(1) zakona iz leta 
2013 o prehodnih ukrepih in člena 94(5) zakona o zemljiški knjigi. 
19. Družba SEGRO je v tožbi, ki jo je vložila pri predložitvenem sodišču, med drugim trdila, da sta 
z zgoraj navedenimi nacionalnimi določbami kršena madžarski temeljni zakon in pravo Unije. 
20. Predložitveno sodiščejezačelo postopek pri Alkotmánybíróság (ustavno sodišče, Madžarska), da bi 
to ugotovilo, ali so te določbe v nasprotju z madžarskim temeljnim zakono m. Alkotmánybíróság 
(ustavno sodišče) je s sodbo št. 25 z dne 21. julija 2015 ugotovilo neskladnost z madžarskim 
temeljnim zakono m in zakono dajalca pozvalo, naj zadevno zakono dajo spremeni do 1. decembra 2015 . 
Po mnenju predložitvenega sodišča se je ta rok iztekel, ne da bi bil sprejet ustrezen ukrep. 
21. Predložitveno sodišče, ki mu je bil znova predložen spor o glavni stvari, je najprej menilo, da lahko 
zadevne nacionalne določbe odvračajo državljane drugih držav članic od tega, da svoji pravici do 
svobode ustanavljanja (člen 49 PDEU) in prostega pretoka kapitala (člen 63 PDEU) uresničujejo 
s pridobitvijo pravice užitka na zemljiških posestih na Madžarskem , zaradi tveganja, da bi bile take 
pravice predčasno odpravljene brez pravične odškodnine. Dalje, te določbe naj bi pomenile tudi 
nesorazmerno kršitev lastninske pravice zadevnih oseb, zagotovljene v členu 17 Listine. Nazadnje, 
implicitna pravna domneva, v skladu s katero naj bi bile vse zasebne pogodbe, s katerimi so bile 
ustanovljene pravice užitka in rabe na obdelovalnih zemljiščih, sklenjene zaradi izognitve omejitvam 
pri pridobivanju lastninske pravice, naj bi posegala v pravico do nepristranskega sodišča, varovano 
s členom 47 Listine. 
22. V teh okoliščinah je Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče 
v Szombathelyju, Madžarska) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti 
vprašanji: 
„1. Ali je treba člena 49 in 63 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 17 in 47 [Listine] razlagati 
tako, da nasprotujejo zakono daji države članice, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari in ki – brez 
tehtanja drugih meril – določa obveznost izbrisa vpisa pravic užitka in rabe, ki so bile ustanovljene 
na kme tijskih zemljiščih in vpisane na ime gospodarskih družb ali fizičnih oseb, ki niso ožji 
ECLI:EU:C:2017 :410 4 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
družinski člani lastnika, ne da bi obenem v korist imetnikov ugaslih pravic užitka in rabe nalagala 
povračilo škode za premoženjske izgube, ki izvira iz veljavnih pogodb, čeprav ga ni mogoče 
uveljavljati v okviru prenehanja razmerja med sopogodbenicami? 
2. Ali je treba člena 49 in 63 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 17 in 47 [Listine] razlagati 
tako, da nasprotujejo zakono daji države članice, ki – brez tehtanja drugih meril – določa obveznost 
izbrisa vpisa pravic užitka in rabe, ki so bile ustanovljene na kme tijskih zemljiščih in so bile na 
podlagi pogodb, sklenjenih pred 30. aprilom 2014 , vpisane na ime gospodarskih družb ali fizičnih 
oseb, ki niso ožji družinski člani lastnika, in ki obenem v korist imetnikov ugaslih pravic užitka in 
rabe nalaga povračilo škode za premoženjske izgube, ki izvira iz veljavnih pogodb, čeprav ga ni 
mogoče uveljavljati v okviru prenehanja razmerja med sopogodbenicami?“ 
B. Zadeva C-113/16 
23. G. Horváth je avstrijski državljan s prebivališčem v Avstriji, ki je pred 30. aprilom 2014 na dveh 
kme tijskih zemljiščih na Madžarskem pridobil pravice užitka, ki bi morale ugasniti ob njegovi smrti. 
Te pravice so bile vpisane v zemljiško knjigo. Madžarska vlada je v zvezi s tem navedla, da so bile 
pravice, obravnavane v postopkih v glavni stvari, ustanovljene pred 1. majem 2004 . 
24. Z odločbo z dne 12. oktobra 2015 so upravne službe Železne županije te pravice užitka izbrisale iz 
zemljiške knjige na podlagi člena 5, točka 13, zakona iz leta 2013 o obdelovalnih zemljiščih, 
člena 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih in člena 94(1) in (3) zakona o zemljiški knjigi. 
25. G. Horváth je pri predložitvenem sodišču vložil tožbo zoper to odločbo. 
26. Predložitveno sodišče se sprašuje, ali zahteva po ožjem sorodstvenem razmerju med strankama 
pogodbe, s katero je ustanovljena pravica užitka, pomeni prikrito diskriminacijo državljanov drugih 
držav članic, ker so kme tijska zemljiška večinoma last madžarskih državljanov. Ta diskriminatorni 
učinek naj bi bil še toliko bolj očiten, ker je bilo prej tujim fizičnim in pravnim osebam prepovedano 
pridobiti lastništvo na takih zemljiščih, tako da je delež imetnikov pravic užitka ali pravic rabe veliko 
večji med državljani drugih držav članic kot med madžarskimi državljani. 
27. V teh okoliščinah je Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče 
v Szombathelyju) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji: 
„1. Ali zakono daja države članice, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki ohranitev pravic užitka in 
rabe, ki so bile ustanovljene na kme tijskih zemljiščih, pogojuje z dokazom vezi bližnjega sorodstva 
s tistim, ki je te pravice ustanovil, tako da če imetnik pravic užitka ali rabe ne more dokazati vezi 
bližnjega sorodstva, njegova pravica brez kakršnega koli premoženjskega nadomestila ex lege 
ugasne, povzroča omejitev, ki je v nasprotju s členoma 49 in 63 [PDEU]? 
2. Ali ob upoštevanju členov 49 in 63 [PDEU] zakono daja države članice, kakršna je ta iz postopka 
v glavni stvari, ki ohranitev pravic užitka in rabe, ki so bile ustanovljene na kme tijskih zemljiščih, 
pogojuje z dokazom vezi bližnjega sorodstva s tistim, ki je te pravice ustanovil, tako da če imetnik 
pravic užitka ali rabe ne more dokazati vezi bližnjega sorodstva, njegova pravica brez kakršnega 
koli premoženjskega nadomestila ex lege ugasne, zares v isti meri vpliva na državljane zadevne 
državne članice in na državljane drugih držav članic?“ 
IV. Postopek pred Sodiščem 
28. Predloga za sprejetje predhodne odločbe sta bila v sodnem tajništvu Sodišča vpisana 29. januarja 
2016 (C-52/16) in 26. februarja 2016 (C-113/16). 
ECLI:EU:C:2017 :410 5 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
29. Pisna stališča so predložili madžarska, italijanska, avstrijska in portugalska vlada ter Komisija. 
30. Madžarska vlada in Komisija sta na obravnavi 7. marca 2017 podali ustne navedbe. 
V. Analiza 
31. Predložitveno sodišče želi s svojimi vprašanji v bistvu izvedeti, ali je treba člena 49 in 63 PDEU ter 
člena 17 in 47 Listine razlagati tako, da nasprotujejo nacionalni zakono daji, ki določa ugasnitev pravic 
užitka in rabe na obdelovalnih zemljiščih, razen če se predloži dokaz, da so bile te pravice ustanovljene 
med ožjimi družinskim člani. 
32. Vse stranke, ki so pri Sodišču predložile stališča, razen madžarske vlade, menijo, da je treba na to 
vprašanje odgovoriti pritrdilno. 
33. Iz razlogov, predstavljenih v nadaljevanju, Sodišču predlagam, naj na ta vprašanja odgovori tako, da 
člen 63 PDEU, ki zagotavlja prosti pretok kapitala, nasprotuje taki zakono daji. 
A. Dopustnost predlogov za sprejetje predhodne odločbe 
34. Madžarska vlada je izrazila dvom o dopustnosti predlogov za sprejetje predhodne odločbe. 
35. Na prvem mestu ta vlada poudarja, da so bile pravice užitka, obravnavane v postopkih v glavni 
stvari, ustanovljene pred začetkom veljavnosti Pristopne pogodbe iz leta 2003 in da je bila njihova 
ustanovitev poleg tega v nasprotju z nacionalno zakono dajo, ki je veljala takrat. Posledično naj tega, da 
je nacionalni zakono dajalec ukinil te pravice, ki so bile nezakonito ustanovljene pred začetkom 
veljavnosti te pogodbe, ne bi bilo mogoče presojati z vidika prava Unije. 
36. Opozoriti moram, da je, kar zadeva uporabo prava Unije v novi državi članici, Sodišče pristojno za 
razlago tega prava od datuma pristopa te države k Uniji. 6 
37. V postopkih v glavni stvari ni sporno, da so bile zadevne pravice užitka iz zemljiške knjige izbrisane 
z upravnimi odločbami, sprejetimi po 1. maju 2004 , 7 ko je začela veljati Pristopna pogodba iz leta 
2003 , 8 in to na podlagi zakono dajnih določb, sprejetih po začetku veljavnosti te pogodbe. 9 
38. Posledično se mi ne zdi sporno, da je Sodišče pristojno za razlago prava Unije tako v zvezi 
z odločbami o izbrisu kot v zvezi z zakono dajnimi določbami, obravnavanimi v sporih o glavni stvari, 
in to tudi ob domnevi, da so bile te pravice ustanovljene pred 1. majem 2004 . 
39. Pojasniti moram, da bom trditev madžarske vlade, ki se nanaša na nezakonitost ab initio pravic 
užitka, preučil v nadaljevanju. 10 
40. Na drugem mestu madžarska vlada trdi, da se vprašanja za predhodno odločanje napačno nanašajo 
na člen 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih. Po mnenju te vlade so zadevne pravice užitka 
na podlagi zgoraj navedenih določb ugasnile ex lege 1. maja 2014 , tako da gre v sporih o glavni stvari le 
za uporabo člena 94 zakona o zemljiški knjigi. 
6 Glej v tem smislu sodbi z dne 15. junija 1999 , Andersson in Wåkerås-Andersson (C-321/97, EU:C:1999 :307, točka 31), in z dne 10. januarja 
2006 , Ynos (C-302/04, EU:C:2006 :9, točka 36). 
7 Glej točki 18 in 24 teh sklepnih predlogov. 
8 Glej točko 6 teh sklepnih predlogov. 
9 Glej točke od 9 do 15 teh sklepnih predlogov. 
10 Glej točke od 90 do 99 teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2017 :410 6 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
41. V zvezi s tem je treba spomniti, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso le nacionalno sodišče, 
ki odloča o sporu in ki mora prevzeti odgovornost za sodno odločbo, ob upoštevanju posebnosti zadeve 
presodi potrebo po predhodni odločbi, da bo lahko izdalo sodbo, in tudi upoštevnost vprašanj, ki jih 
predloži Sodišču. Zato je Sodiščenačeloma zavezano odločati, če se predložena vprašanja nanašajo na 
razlago ali veljavnost pravila prava Unije. 11 
42. Iz tega sledi, da za vprašanja, ki se nanašajo na pravo Unije, velja domneva upoštevnosti. Sodišče 
lahko zavrne odgovor na vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je postavilo nacionalno sodišče, le 
čejeočitno, da zahtevana razlaga ali zahtevana presoja veljavnosti pravila prava Unije ni v nikakršni 
zvezi z dejanskim stanjem ali predmetom spora v postopku v glavni stvari, če je problem hipotetičen 
ali če Sodišče nima na voljo pravnih in dejanskih okoliščin, ki jih potrebuje, da bi lahko na postavljena 
vprašanja dalo koristne odgovore. 12 
43. Vprašanja, postavljena v okviru teh zadev, ne spadajo v nobenega od primerov, opredeljenih v tej 
sodni praksi. Ni namreč sporno, da je člen 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih 
odločilnega pomena v postopkih v glavni stvari, ker je v njem določena ugasnitev pravic užitka, 
ustanovljenih med osebami, ki niso ožji družinski člani. 
44. Na tretjem mestu madžarska vlada trdi, da je predložitveno sodišče podvomilo o sodbi št. 25 z dne 
21. julija 2015 , ki jo je izdalo Alkotmánybíróság (ustavno sodišče), čeprav so odločitve tega sodišča zanj 
zavezujoče. 
45. Opozoriti moram, da je Sodišče večkrat razsodilo, da imajo nacionalna sodišča najširšo diskrecijsko 
pravico, da predložijo Sodišču vprašanje o razlagi upoštevnih določb prava Unije, ta pravica pa se 
v primeru sodišč, ki odločajo na zadnji stopnji, spremeni v obveznost, z izjemami, priznanimi v sodni 
praksi Sodišča. Pravilo nacionalnega prava ne more preprečiti, da nacionalno sodišče to pravico po 
potrebi uporabi ali da to obveznost izpolni. Ta pravica in ta obveznost sta namreč lastni sistemu 
sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, uvedenem s členom 267 PDEU, in nalogam 
sodišča, pristojnega za uporabo prava Unije, ki so s to določbo zaupane nacionalnim sodiščem. 13 
46. Zato pravilo nacionalnega prava, na katero se sklicuje madžarska vlada, ne more ovirati možnosti 
predložitvenega sodišča, da Sodišču v predhodno odločanje predloži vprašanje v zvezi z razlago prava 
Unije, kakršna so vprašanja, ki so predmet teh zadev. 
47. Iz zgoraj navedenega sklepam, da sta predloga za sprejetje predhodne odločbe dopustna. 
B. Prosti pretok, ki se uporabi 
48. Glede na stališča, predložena Sodišču, je treba ugotoviti, ali nacionalni ukrepi, obravnavani v sporih 
o glavni stvari, spadajo na področje določb Pogodbe DEU v zvezi s prostim pretokom kapitala ali tistih 
v zvezi s svobodo ustanavljanja. Namen teh ukrepov je zakonsko urediti ustanovitev in ohranitev pravic 
užitka in pravic rabe na kme tijskih zemljiščih. 
49. Menim, da navedeni ukrepi ne spadajo v okvir svobode ustanavljanja, določene v členu 49 PDEU, 
temve č spadajo v okvir prostega pretoka kapitala, zagotovljenega s členom 63 PDEU, in to iz naslednjih 
razlogov. 
11 Glej zlasti sodbo z dne 16. junija 2015 , Gauweiler in drugi (C-62/14, EU:C:2015 :400, točka 24 in navedena sodna praksa). 
12 Glej zlasti sodbo z dne 16. junija 2015 , Gauweiler in drugi (C-62/14, EU:C:2015 :400, točka 25 in navedena sodna praksa). 
13 Sodba z dne 5. aprila 2016 , PFE (C-689/13, EU:C:2016 :199, točki 32 in 33 ter navedena sodna praksa). 
ECLI:EU:C:2017 :410 7 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
50. Kolikor vem, je Sodišče vedno, z eno daljno izjemo, 14 odločilo, da nacionalni ukrepi, ki urejajo 
naložbe v nepremičnine, spadajo na področje prostega pretoka kapitala. 15 
51. V skladu s to sodno prakso po eni strani pravica pridobiti, izkoriščati in odsvojiti nepremičnine na 
ozemlju druge države članice ustvarja, če se izvršuje, pretok kapitala. 16 
52. Po drugi strani pretok kapitala zajema transakcije, s katerimi nerezidenti opravijo naložbe 
v nepremičnine na ozemlju države članice, kot to izhaja med drugim iz nomenklature pretoka kapitala 
v Prilogi I k Direktivi Sveta 88/361/EGS z dne 24. junija 1988 o izvajanju člena 67 Pogodbe (ES, člen 
razveljavljen z Amsterdamsko pogodbo), 17 pri čemer je ta nomenklatura obdržala naravo napotila za 
opredelitev pojma pretok kapitala, vpisanega v člen 63 PDEU. 18 
53. V zvezi s tem je iz pojasnil v Prilogi I k Direktivi 88/361 izrecno razvidno, da kategorija naložb 
v nepremičnine „vključuje tudi pravice uporabe [pravice užitka], služnostne pravice in gradbene 
pravice“ (moj poudarek). 
54. Poleg tega v tej sodni praksi po mojem mnenju ni vzpostavljeno razlikovanje glede na zasebno ali 
poklicno namem bnost zemljiških posesti, v zvezi s katerimi se opravijo zadevne naložbe. Sodiščeje 
zlasti izrecno omenjalo pretok kapitala, ki nastane zaradi pravice izkoriščati nepremičnine v drugi 
državi članici, kar po mojem mnenju vključuje možnost izkoriščati te nepremičnine v okviru 
dejavnosti, ki sicer spada v okvir svobode ustanavljanja. 19 
55. Drugače povedano, nacionalni ukrepi, ki vplivajo na naložbe v nepremičnine, spadajo v okvir 
prostega pretoka kapitala, tudi če je namen teh naložb omogočiti uresničevanje pravice do ustanavljanja 
v zadevni državi članici kot fizična oseba 20 ali prek družbe, ustanovljene v tej državi članici. 21 
56. Potrditev te razlage najdem v pojasnilih v Prilogi I k Direktivi 88/361, v skladu s katerimi pojem 
naložbe v nepremičnine zajema „[n]akup[e] stavb in zemljišč ter gradnj[o] stavb s strani zasebnih oseb 
zaradi dobička ali za osebno uporabo“ (moj poudarek). 
57. To, da bi družba SEGRO ali G. Horváth morebiti izkoriščala kme tijska zemljišča, ki so predmet 
postopkov v glavni stvari, zato ne more povzročiti, da bi zadevni nacionalni ukrepi spadali na področje 
uporabe svobode ustanavljanja. 
14 Glej sodbo z dne 6. novembra 1984 , Fearon (182/83, EU:C:1984 :335, točka 9). Ta sodba je zadevala irsko družbo, ki so jo ustanovili državljani 
drugih držav članic in proti kateri je bil sprejet ukrep razlastitve, ker ti niso izpolnjevali pogoja stalnega prebivališča na kme tijskih zemljiščih. 
Vendar menim, da je bila rešitev, sprejeta v zvezi s tem v tej sodbi, v novejši sodni praksi Sodišča spremenjena. 
15 Glej v tem smislu sodbe z dne 5. marca 2002 , Reisch in drugi (C-515/99, od C-519/99 do C-524/99 in od C-526/99 do C-540/99, 
EU:C:2002 :135, točke od 28 do 31); z dne 23. septembra 2003 , Ospelt in Schlössle Weissenberg (C-452/01, EU:C:2003 :493, točka 24); z dne 
25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59, točke od 22 do 24), in z dne 1. oktobra 2009 , Woningstichting Sint Servatius (C-567/07, 
EU:C:2009 :593, točka 20). 
16 Sodbe z dne 5. marca 2002 , Reisch in drugi (C-515/99, od C-519/99 do C-524/99 in od C-526/99 do C-540/99, EU:C:2002 :135, točka 29); z dne 
25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59, točka 22), in z dne 1. oktobra 2009 , Woningstichting Sint Servatius (C-567/07, 
EU:C:2009 :593, točka 20). 
17 UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 10, zvezek 1, str. 10.  
18 Sodbe z dne 5. marca 2002 , Reisch in drugi (C-515/99, od C-519/99 do C-524/99 in od C-526/99 do C-540/99, EU:C:2002 :135, točka 30); z dne  
25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59, točka 23), in z dne 1. oktobra 2009 , Woningstichting Sint Servatius (C-567/07, 
EU:C:2009 :593, točka 20). 
19 Glej točko 51 teh sklepnih predlogov. 
20 Sodba z dne 5. marca 2002 , Reisch in drugi (C-515/99, od C-519/99 do C-524/99 in od C-526/99 do C-540/99, EU:C:2002 :135), se je nanašala 
na sistem, s katerim je bila dovoljena pridobitev zemljiških posesti, če se je pridobitelj zavezal, da bo na tej posesti imel glavno prebivališče ali 
opravljal poklicno dejavnost (glej točko 6 te sodbe). Sodba z dne 25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59), se je zlasti nanašala na 
to, da se za fizično osebo razveljavi nakup kme tijskega posestva, če ta na tem posestvu nima prebivališča. 
21 V sodbi z dne 1. oktobra 2009 , Woningstichting Sint Servatius (C-567/07, EU:C:2009 :593), je bila obravnavana zavrnitev dovoljenja za naložbe 
v nepremičnine v Belgiji, ki jih je načrtovala ustanova s sedežem na Nizozemskem , ki je te nepremičnine želela izkoriščati prek belgijskih 
gospodarskih družb (glej točke od 12 do 14 ter 23 in 24 te sodbe). 
ECLI:EU:C:2017 :410 8 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
58. Ta razlaga je potrjena tudi z vsebino Priloge X k Aktu o pristopu iz leta 2003 , v kateri so določeni 
nekateri prehodni ukrepi v zvezi s pristopom Madžarske k Uniji na podlagi člena 24 tega akta. 
59. Pojasniti moram, da se ti prehodni ukrepi, ki niso predmet vprašanj, ki jih je postavilo 
predložitveno sodišče, ne uporabljajo v okoliščinah sporov o glavni stvari, kot je trdila Komisija, ker so 
bile upravne odločbe, obravnavane v sporih o glavni stvari, sprejete po 30. aprilu 2014 , ko se je po 
podaljšanju izteklo prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kme tijskega zemljišča na Madžarskem iz 
Priloge X, poglavje 3, točka 2, Akta o pristopu iz leta 2003 . 22 
60. Besedilo teh ukrepov vseeno ponuja koristno pojasnilo o področju uporabe prostega pretoka 
kapitala. S točko 2 poglavja 3 tega akta je bilo namreč Madžarski omogočeno, da pod nekaterimi 
pogoji in za prehodno obdobje sedmih let od datuma pristopa (ki ga je Komisija podaljšala do 
30. aprila 2014 23) ohrani v veljavi prepovedi glede pridobitve kme tijskih zemljišč za fizične osebe, ki ne 
prebivajo ali niso državljani Madžarske, ali za pravne osebe. 
61. Navedeno poglavje 3 pa je naslovljeno „Prosti pretok kapitala“. Tako so avtorji Akta o pristopu iz 
leta 2003 izrecno določili, da pridobitev kme tijskih zemljišč za fizične ali pravne osebe spada na 
področje prostega pretoka kapitala. 
62. Iz navedenega izhaja, da je treba obseg nacionalnih ukrepov, obravnavanih v postopkih v glavni 
stvari, preučiti z vidika prostega pretoka kapitala, zagotovljenega s členom 63 PDEU. 
63. Vseeno moram podredno pojasniti, da je preučitev v nadaljevanju mogoče prenesti na svobodo 
ustanavljanja, kar zadeva tako obstoj omejitve kot neobstoj utemeljitve. 
C. Obstoj omejitve prostega pretoka kapitala 
64. Zdaj je treba ugotoviti, ali nacionalni ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, vključujejo 
omejitev prostega pretoka kapitala. 
65. Uvodoma je madžarska vlada trdila, da je s členom 345 PDEU državam članicam podeljena velika 
svoboda glede vsebine in pogojev pridobitve nekaterih pravic v zvezi z lastnino, kot je pravica užitka, 
z edino omejitvijo, da zaradi tega pridobitev ne postane nemogoča in da ni diskriminacije. 
66. Poudariti moram, da člen 345 PDEU sicer izražanačelo nevtralnosti Pogodb glede lastninskopravne 
ureditve v državah članicah, vendar ta nevtralnost ne pomeni, da naj bi se nacionalni ukrepi, ki urejajo 
pridobitev zemljiške posesti, izognili temeljnim pravilom prava Unije, zlasti pravilom o prepovedi 
diskriminacije, svobodi ustanavljanja in prostem pretoku kapitala. 24 
67. Zato okoliščina, da ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, lahko spadajo na področje 
uporabe člena 345 PDEU, ne more povzročiti, da se pravila iz Pogodbe DEU v zvezi s prostim 
pretokom kapitala ne uporabljajo. 
22 Glej točke 8, 18 in 24 teh sklepnih predlogov.  
23 Glej točko 8 teh sklepnih predlogov.  
24 Glej v tem smislu sodbe z dne 6. novembra 1984 , Fearon (182/83, EU:C:1984 :335, točka 7); z dne 15. maja 2003 , Salzmann (C-300/01,  
EU:C:2003 :283, točka 39); z dne 23. septembra 2003 , Ospelt in Schlössle Weissenberg (C-452/01, EU:C:2003 :493, točka 24), in z dne 
22. oktobra 2013 , Essent in drugi (od C-105/12 do C-107/12, EU:C:2013 :677, točki 29 in 36). 
ECLI:EU:C:2017 :410 9 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
68. Člen 63 PDEU določa, da so prepovedane vse omejitve pretoka kapitala med državami članicami. 
Ta prepoved zajema med drugim vsak nacionalni ukrep, ki uvaja diskriminacijo na podlagi izvora 
kapitala. 25 
69. Poudariti moram, da ima lahko ugotovitev obstoja diskriminacije, ki pomeni resnejšokršitev 
obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije, od kršitve, ki je posledica zgolj nediskriminatorne omejitve, 
določene posledice v fazi utemeljevanja. 26 
70. Po mojem mnenju pa nacionalni ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, uvajajo posredno 
diskriminacijo na podlagi izvora kapitala, kot so pravilno trdile avstrijska in portugalska vlada ter 
Komisija. 
71. V zvezi s tem moram spomniti, da je treba obstoj posredne diskriminacije ugotoviti, če pogoj, 
določen v nacionalni zakono daji, čeprav ne uvaja formalnega razlikovanja na podlagi izvora, lažje 
izpolnjujejo državljani zadevne države članice kot pa državljani drugih držav članic. 27 
72. Nacionalni ukrep, kot je člen 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih, v skladu s katerim 
po zakonu ugasnejo pravice užitka in pravice rabe, razen če se predloži dokaz, da je bila pogodba 
o ustanovitvi take pravice sklenjena med ožjimi družinskimi člani, seveda ne vsebuje odkritega 
razlikovanja na podlagi izvora kapitala. 
73. Vendar je s tako zakono dajo uvedena prikrita diskriminacija na podlagi izvora kapitala, ker je 
verjetnost, da je oseba ožji družinski član osebe, ki je prenesla tako pravico na madžarskih zemljiščih, 
večja pri madžarskem državljanu kot pri državljanu druge države članice. Drugače povedano, pogoj, 
določen v členu 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih, bo lažje izpolnila v smislu zgoraj 
navedene sodne prakse skupina madžarskih državljanov kot pa skupina državljanov drugih držav 
članic. 
74. Ta diskriminatorni učinek je poleg tega še večji zaradi omejitev pri pridobitvi lastninske pravice na 
kme tijskih zemljiščih, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti nacionalnih ukrepov, obravnavanih 
v teh zadevah. Iz pojasnil, ki jih je predložilo predložitveno sodišče, je namreč razvidno, da je bila 
v prvotni različici zakona iz leta 1994 o obdelovalnih zemljiščih izključena možnost, da tujci pridobijo 
lastništvo na obdelovalnih zemljiščih, vendar so te osebe še vedno lahko pridobile pravico užitka ali 
pravico rabe na takih zemljiščih. Poleg tega in še vedno po navedbah tega sodišča je bilo za pridobitev 
lastninske pravice na obdelovalnih zemljiščih za tujce pred začetkom veljavnosti zakona iz leta 1994 
o obdelovalnih zemljiščih potrebno dovoljenje ministrstva za finance. 
75. S temi omejitvami je bil na dva načina okrepljen diskriminatorni učinek člena 108(1) zakona iz leta 
2013 o prehodnih ukrepih. 
25 Glej v tem smislu sodbe z dne 14. oktobra 1999 , Sandoz (C-439/97, EU:C:1999 :499, točka 31); z dne 4. marca 2004 , Komisija/Francija 
(C-334/02, EU:C:2004 :129, točki 24 in 25), in z dne 12. decembra 2006 , Test Claimants in the FII Group Litigation (C-446/04, EU:C:2006 :774, 
točki 64 in 65). 
26 Glej točke od 115 do 118 teh sklepnih predlogov. 
27 Glej zlasti v tem smislu, kar zadeva pogoje glede stalnega prebivališča, sodbe z dne 27. novembra 1997 , Meints (C-57/96, EU:C:1997 :564, 
točki 45 in 46); z dne 24. septembra 1998 , Komisija/Francija (C-35/97, EU:C:1998 :431, točka 39); z dne 11. septembra 2008 , Petersen (C-228/07, 
EU:C:2008 :494, točki 54 in 55), in z dne 5. maja 2011 , Komisija/Nemčija (C-206/10, EU:C:2011 :283, točki37 in 38). Tak učinek je bil drugim 
merilom priznan med drugim v sodbi z dne 12. julija 1979 , Palermo Toia (237/78, EU:C:1979 :197, točke od 12 do 14), ki je zadevala določbo, 
v skladu s katero je bila dodelitev dodatkov materam odvisna od državljanstva otrok upravičene matere; v sodbah z dne 12. septembra 1996 , 
Komisija/Belgija (C-278/94, EU:C:1996 :321, točke od 28 do 30), in z dne 25. oktobra 2012 , Prete (C-367/11, EU:C:2012 :668, točke od 29 do 31), 
ki sta se nanašali na zahteve po opravljenem izobraževanju v zadevni državi članici; ali v sodbi z dne 25. oktobra 2007 , Geurts in Vogten 
(C-464/05, EU:C:2007 :631, točki 21 in 22), ki je zadevala pogoj zaposlitve določenega števila delavcev v zadevni državi članici. 
ECLI:EU:C:2017 :410 10 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
76. Po eni strani te omejitve povečujejo verjetnost, da so sedanji lastniki kme tijskih zemljišč na 
Madžarskem madžarski državljani. Verjetnost, da je oseba ožji družinski član madžarskega lastnika, pa 
je večja pri madžarskem državljanu kot pri državljanu druge države članice. Zato te omejitve v povezavi 
z zahtevo po tem, da je oseba ožji družinski član, delujejo v škodo državljanov drugih držav članic. 
77. Po drugi strani so te omejitve državljane drugih držav članic, ki so želeli vlagati v kme tijska 
zemljišča na Madžarskem , spodbudile k pridobitvi pravic užitka ali pravic rabe na takih zemljiščih. 
Zato lahko ugasnitev teh pravic, določena v členu 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih, 
prizadene sorazmerno večje število državljanov drugih držav članic kot madžarskih državljanov. 
78. V zvezi s tem je madžarska vlada trdila, da je bilo med več kot 100.000 osebami, katerim so bile 
ukinjene pravice užitka in rabe v skladu s členom 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih, le 
5058 tujih državljanov, vključno z državljani tretjih držav. 
79. Ta trditev, ki temelji le na sestavi skupine oseb, ki jih je prizadel ta ukrep, ni upoštevna za presojo 
obstoja posredne diskriminacije na podlagi izvora. Obstoj take diskriminacije je treba namreč ugotoviti 
s primerjavo med: 
– deležem prizadetih oseb med madžarskimi državljani in 
– deležem prizadetih oseb med državljani drugih držav članic. 
80. Tako je treba obstoj posredne diskriminacije na podlagi izvora ugotoviti, če obstaja verjetnost, da je 
delež – in ne absolutno število 28 – oseb, ki jih prizadene zadevni ukrep, večji med državljani drugih 
držav članic kot med madžarskimi državljani. Na podlagi trditev, predstavljenih v točkahod70 do 77 
teh sklepnih predlogov, menim, da to velja v okoliščinah sporov o glavni stvari. 
81. Ko je bila madžarska vlada o tem vprašana na obravnavi, ni predložila nobenih statističnih 
podatkov ali drugih informacij, s katerimi bi bilo mogoče ovreči to ugotovitev. 
82. Madžarska vlada se je sklicevala tudi na možnost, da v primeru ugasnitve pravic užitka ali rabe 
imetnik teh pravic zahteva finančno nadomestilo od sopogodbene stranke. Ta vlada je pojasnila, da na 
podlagi upoštevnih določb madžarskega civilnega zakonika to nadomestilo načeloma ustreza znesku 
obogatitve, ki ga je brez protidajatve pridobil lastnik. Po mnenju te vlade je bila možnost takega 
finančnega nadomestila potrjena v sodbi Alkotmánybíróság (ustavno sodišče) št. 25 z dne 21. julija 
2015 . 
83. V zvezi s tem poudarjam, da je v vprašanjih, ki ju je predložitveno sodišče postavilo v zadevi 
C-113/16, izključena možnost takega finančnega nadomestila, medtem ko je predvidena v vprašanjih, 
postavljenih v zadevi C-52/16. 
84. Vendar možnost, da imetnik takih pravic zahteva finančno nadomestilo, ne more – v skladu s tem, 
kar je trdila Komisija – odpraviti posredne diskriminacije, katere obstoj je bil ugotovljen zgoraj. 
85. Kljub tej možnosti je namreč z nacionalnimi ukrepi, obravnavanimi v sporih o glavni stvari, 
določena ugasnitev pravic užitka in rabe, ki so jih ustanovile zasebne oseb, in to proti njihovi volji. 
Obstajajo pa lahko številni razlogi, iz katerih zasebne sopogodbene stranke ne želijo, da take pravice 
ugasnejo, kot so želja imetnika, da ohrani užitek na teh zemljiščih zaradi njihovih posebnosti, možnost 
28 Drugače povedano, trditev madžarske vlade je treba zavrniti, ker temelji na absolutnih vrednostih (ki zadevajo le sestavo skupine prizadetih 
oseb), medtem ko mora obstoj posredne diskriminacije temeljiti na relativnih vrednostih (ki primerjajo delež prizadetih oseb hkrati med 
državljanih drugih držav članic in med madžarskimi državljani). 
ECLI:EU:C:2017 :410 11 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
prihodnjih dohodkov za obe stranki ali nemožnost lastnika, da v primeru ugasnitve plača finančno 
nadomestilo. Drugače povedano, ugasnitev takih pravic lahko zasebnim sopogodbenim strankam, ki so 
jih ustanovile, povzroči nevšečnosti, ki jih možnost morebitne finančne poravnave ne more v celoti 
odpraviti. 
86. Ker bo ugasnitev teh pravic proti volji zasebnih sopogodbenih strank, ki so jih ustanovile, prizadela 
večji delež državljanov drugih držav članic, je zato treba iz tega sklepati, da je ta ugasnitev 
diskriminatorna, in to kljub možnosti, da imetnik takih pravic zahteva finančno nadomestilo od 
sopogodbene stranke. 
87. Iz navedenega izhaja, da nacionalni ukrepi, obravnavani v sporu o glavni stvari, v skladu s katerimi 
po zakonu ugasnejo pravice užitka in pravice rabe, razen če se predloži dokaz, da je bila pogodba 
o ustanovitvi take pravice sklenjena med ožjimi družinskimi člani, pomenijo diskriminatorno omejitev 
prostega pretoka kapitala, zagotovljenega s členom 63 PDEU. 
D. Možnost za utemeljitev omejitve prostega pretoka kapitala 
88. Madžarska vlada je v bistvu navedla tri razloge za utemeljitev, ki se nanašajo na kršitev nacionalne 
zakono daje na področju deviznega nadzora, boj proti zlorabam in cilj v splošnem interesu, povezan 
z izkoriščanjem kme tijskih zemljišč. 
89. Iz v nadaljevanju navedenih razlogov menim, da z nobenim od teh razlogov ni mogoče utemeljiti 
nacionalne zakono daje, ki je predmet teh zadev. 
1. Obstoj utemeljitve, ki se nanašanakršitev nacionalne zakonodaje na področju deviznega nadzora 
90. V skladu s členom 65(1)(b) PDEU določbe člena 63 PDEU ne posegajo v pravice držav članic, da 
sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje kršitev nacionalnih zakono v in drugih predpisov, 
zlasti na področju obdavčitve in bonitetnega nadzora finančnih institucij. 
91. Madžarska vlada je zatrdila, da je bila kljub njihovemu vpisu v zemljiško knjigo pridobitev pravic 
užitka, na katere se nanašajo ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, nezakonita „ab initio“. 
Pred 1. januarjem 2002 naj bi bilo namreč za to, da so nerezidenti pridobili pravice užitka in rabe na 
obdelovalnih zemljiščih, v skladu z nacionalno zakono dajo na področju deviznega nadzora potrebno 
dovoljenje, ki ga je izdala narodna banka Madžarske. Ta pa naj bi navedla, da ni bila zaprošena za 
nobeno dovoljenje za devizno poslovanje za namene pridobitve takih pravic. Zato naj bi Madžarska za 
odpravo te nepravilnosti sprejela člen 108(1) zakona iz leta 2013 o prehodnih ukrepih, ki je vplival na 
vse pravice užitka in rabe, ki so jih pridobili nerezidenti. 
92. Iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da mora biti sankcija, ki vpliva na uresničevanje prostega 
pretoka, zagotovljenega s Pogodbo DEU, v skladu z načelom sorazmernosti. 29 
93. V obravnavani zadevi menim, da ugasnitev pravic užitka in rabe, določena z nacionalnimi ukrepi, 
obravnavanimi v postopkih v glavni stvari, ni sorazmerna s ciljem kaznovati kršitev nacionalne 
zakono daje na področju deviznega nadzora. 
29 V zvezi s prostim pretokom kapitala glej v tem smislu sodbo z dne 1. decembra 2005 , Burtscher (C-213/04, EU:C:2005 :731, točka 54 in 
naslednje). V zvezi s prostim gibanjem delavcev glej v tem smislu sodbi z dne 12. decembra 1989 , Messner (C-265/88, EU:C:1989 :632, 
točka 14), in z dne 30. aprila 1998 , Komisija/Nemčija (C-24/97, EU:C:1998 :184, točka 14). V zvezi s prostim pretokom blaga glej v tem smislu 
sodbo z dne 2. oktobra 2003 , Grilli (C-12/02, EU:C:2003 :538, točka 49). V zvezi s svobodo opravljanja storitev glej v tem smislu sodbo z dne 
12. septembra 2013 , Konstantinides (C-475/11, EU:C:2013 :542, točki 52 in 57). V zvezi s svobodo ustanavljanja glej v tem smislu sodbi z dne 
29. februarja 1996 , Skanavi in Chryssanthakopoulos (C-193/94, EU:C:1996 :70, točka 36 in navedena sodna praksa), in z dne 6. novembra 2003 , 
Gambelli in drugi (C-243/01, EU:C:2003 :597, točka 72). 
ECLI:EU:C:2017 :410 12 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
94. Prvič, predvidena sankcija se mi ne zdi primerna za uresničevanje cilja, ki ji je pripisan, to je 
ureditev transakcij, izvršenih v nasprotju s sistemom deviznega nadzora. Ta sankcija – ugasnitev – 
namreč prizadene vsako pravico, ki ni bila ustanovljena med ožjimi družinskimi člani, to merilo pa 
nima nobene zveze z morebitno kršitvijo sistema deviznega nadzora. 
95. Drugič, ta sankcija se mi ne zdi sorazmerna z vidika njenega obsega. Po mojem mnenju namreč 
kršitve zakono daje, ki uvaja upravni nadzor na področju nakupa in prodaje tujih valut, ni mogoče 
kaznovati z ugasnitvijo pravic, ustanovljenih s pogodbami med zasebnimi osebami, katerih veljavnosti 
z vidika materialnopravnih pravil sicer ni sporna. V zvezi s tem se mi zdi primerneje povezati kršitev 
takega upravnega nadzora z upravnimi sankcijami, zlasti finančne narave. 
96. Tretjič, ta sankcija se mi ne zdi sorazmerna tudi z vidika njenega splošnega področja uporabe, ker 
osebam, katerih pravice so ugasnile, ne omogoča, da dokažejo, da so upoštevale nacionalno zakono dajo 
na področju deviznega nadzora. 
97. Četrtič, menim, da ta sankcija ni sorazmerna z vidika zahtev glede zaupanja v pravo in pravne 
varnosti. Zdi se mi namreč, da je v nasprotju s temi zahtevami, če se ugasnitev spornih pravic naloži 
več kot 12 let po njihovi ustanovitvi in zatrjevani kršitvi nacionalne zakono daje na področju deviznega 
nadzora. 30 
98. Potrditev tega sklepanja lahko najdem v sodbi Burtscher, 31 ki se je nanašala na primer, ki je 
primerljiv s tem v tej zadevi, in sicer na ničnost pravnega posla o pridobitvi nepremičnine za nazaj 
zaradi kršitve upravnih predpisov o obvezni predhodni izjavi. Sodišče je razsodilo, da sankcija ničnosti 
pravnega posla o pridobitvi nepremičnine, naložena zaradi prepozne predložitve te izjave, ni 
sorazmerna iz razlogov, ki so delno podobni spodaj navedenim: 
– področje uporabe te sankcije ni bilo sorazmerno, ker je bila ta sankcija naložena samodejno ne 
glede na razloge za zamudo pri predložitvi izjave (točka 55 te sodbe); 
– njen obseg prav tako ni bil sorazmeren, ker je radikalno posegala v voljo strank, ki se odraža 
v dogovoru, ne da bi bila utemeljena z veljavnimi materialnopravnimi določbami, in to čeprav bi 
bilo z drugimi sankcijami, kot je globa, mogočeučinkovito sankcionirati prepozno predložitev 
zadevne izjave (točke od 56 do 60 navedene sodbe), ter 
– ta sankcija ni bila v skladu z zahtevami pravne varnosti, ki imajo na področju pridobivanja 
lastninske pravice na nepremičninah poseben pomen (točka 56 navedene sodbe). 
99. Iz navedenega sklepam, da ugasnitve pravic užitka in rabe, obravnavane v postopkih v glavni stvari, 
ni mogoče utemeljiti z morebitno kršitvijo nacionalne zakono daje na področju deviznega nadzora. 
2. Obstoj utemeljitve, ki se opira na boj proti zlorabam 
100. Madžarska vlada je trdila tudi, da je ugasnitev pravic užitka in rabe, predvidena z zadevnimi 
nacionalnimi ukrepi, utemeljena z željo po boju proti zlorabam. V skladu s to utemeljitvijo naj bi se 
pogodbe, obravnavane v postopkih v glavni stvari, uporabile za izognitev prepovedi pridobitve 
lastninske pravice na obdelovalnih zemljiščih, ki velja za tuje fizične osebe in pravne osebe. Ta vlada 
v zvezi s tem pojasnjuje, da ohranitev lastninske pravice, ki je ostala brezpredmetna zaradi podelitve 
pravice užitka, ne ustreza nobeni ekono mski racionalnosti. 
30 Iz stališča madžarske vlade je razvidno, da se je dovoljenje narodne banke Madžarske zahtevalo do 1. januarja 2002 . Člen 108(1) zakona iz leta 
2013 o prehodnih ukrepih pa določa, da sporne pravice užitka ali rabe po zakonu ugasnejo 1. maja 2014 . 
31 Sodba z dne 1. decembra 2005 (C-213/04, EU:C:2005 :731). V skladu z avstrijsko zakono dajo, obravnavano v tej zadevi, je moral pridobitelj 
zemljišča v določenem roku predložiti izjavo, da je zemljišče zazidano, da pridobitev ni povezana s počitniškim namenom in da je avstrijski 
državljan oziroma da ga je treba obravnavati enako kot avstrijskega državljana (točki 6 in 25). 
ECLI:EU:C:2017 :410 13 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
101. V zvezi s tem iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je boj proti zlorabam utemeljen razlog, s katerim 
je mogoče utemeljiti omejitev prostega pretoka, zagotovljenega s Pogodbo DEU. V skladu s to sodno 
prakso, ki se je razvila predvsem na davčnem področju, je nacionalni ukrep, ki omejuje prosti pretok, 
lahko upravičen, če je posebej namenjen povsem umetnim konstruktom, katerih cilj je izogibanje 
zakono daji zadevne države članice. 32 
102. Ker pa ta cilj zajema le boj proti povsem umetnim konstruktom, se nanj ni mogoče sklicevati za 
utemeljitev nacionalnega ukrepa, ki temelji na splošni domnevi zlorabe. 33 Ukrep, ki sledi temu cilju, bi 
namreč moral za to, da bi bil v skladu z načelom sorazmernosti, nacionalnemu sodišču omogočati 
preučevanje primera za primerom, upoštevajoč posebnosti vsake zadeve in ob opiranju na objektivne 
elemente, zato da bi upoštevalo zlorabe zadevnih oseb. 34 
103. V okoliščinah sporov o glavni stvari ugasnitev pravic užitka in rabe na kme tijskih zemljiščih ni 
primeren ukrep za boj proti zlorabam. Ni namreč mogoče izključiti, da so zlorabo, ki zajema izognitev 
prepovedi prodaje kme tijskih zemljišč tujim državljanom, organizirali ožji družinski člani. 
104. Ti ukrepi poleg tega presegajo to, kar je potrebno za uresničitev tega cilja, ker temeljijo na 
domnevi zlorabe, ki zadeva vse pravice, ki niso bile ustanovljene med ožjimi družinskimi člani, in to 
neodvisno od dokazanega obstoja povsem umetnega konstrukta. 
105. Iz navedenega sledi, da teh ukrepov ni mogoče utemeljiti s ciljem boja proti zlorabam. 
3. Obstoj utemeljitve, ki se opira na cilj v splošnem interesu, povezan z izkoriščanjem kmetijskih zemljišč 
106. Za utemeljitev ugasnitve pravic užitka in rabe na kme tijskih zemljiščih, razen tistih, ki so bile 
ustanovljene med ožjimi družinskimi člani, je madžarska vlada zatrjevala še, da zakono daja, 
obravnavana v postopkih v glavni stvari, sledi cilju v splošnem interesu, to je cilju zagotoviti, da so 
obdelovalna zemljišča v lasti fizičnih oseb, ki jih obdelujejo. Predvsem v imenu tega cilja je bila 
prepovedana pridobitev lastninske pravice na kme tijskem zemljišču za namene naložb ali špekulacij 
z nepremičninami, to je za pridobitev kapitalskega dobička, ki bi nastal z zvišanjem cene zemljišč. 
107. Po navedbah te vlade je namen te zakono daje tudi omogočiti izkoriščanje obdelovalnih zemljišč 
novim podjetjem, olajšati ustanavljanje posesti v velikosti, ki bi omogočala vzdržno in konkurenčno 
kme tijsko proizvodnjo, in preprečevati drobitev kme tijskih zemljišč. 
108. Kot je madžarska vlada pravilno navedla, je Sodišče take cilje že priznalo kot cilje v splošnem 
interesu, med drugim cilje v zvezi z zagotavljanjem, da je zemljišče v lasti tistih, ki ga obdelujejo, 
bojem proti špekulacijskim zemljiškim transakcijam, zagotavljanjem razdelitve zemljiške posesti, ki 
omogoča razvoj vzdržnih kme tijskih gospodarstev, ali podpiranjem razumne rabe razpoložljivih 
zemljišč z bojem proti pritiskom nepremičninskega trga. 35 
32 Glej v tem smislu zlasti sodbe z dne 12. septembra 2006 , Cadbury Schweppe s in Cadbury Schweppe s Overseas (C-196/04, EU:C:2006 :544, 
točka 51); z dne 13. marca 2007 , Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation (C-524/04, EU:C:2007 :161, točka 72), in z dne 1. aprila 2014 , 
Felixstowe Dock and Railway Company in drugi (C-80/12, EU:C:2014 :200, točka 31). 
33 Glej v tem smislu zlasti sodbe z dne 12. septembra 2006 , Cadbury Schweppe s in Cadbury Schweppe s Overseas (C-196/04, EU:C:2006 :544, 
točka 50); z dne 13. marca 2007 , Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation (C-524/04, EU:C:2007 :161, točki73in79),in zdne 
19. novembra 2009 , Komisija/Italija (C-540/07, EU:C:2009 :717, točka 58). 
34 Sodba z dne 17. septembra 2009 , Glaxo Wellcome (C-182/08, EU:C:2009 :559, točka 99). 
35 Glej v tem smislu sodbe z dne 6. novembra 1984 , Fearon (182/83, EU:C:1984 :335, točki 3 in 10); z dne 23. septembra 2003 , Ospelt in Schlössle 
Weissenberg (C-452/01, EU:C:2003 :493, točke od 38 do 40), in z dne 25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59, točki 27 in 28). 
ECLI:EU:C:2017 :410 14 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
109. Vendar je v skladu z ustaljeno sodno prakso ukrep, s katerim se omejuje prosti pretok, mogoče 
dopustiti, le če uresničuje cilj v splošnem interesu, če se uporablja na nediskriminatoren način in če 
spoštuje načelo sorazmernosti, torej če je primeren za zagotavljanje izpolnitve zastavljenega cilja in če 
ne presega tega, kar je potrebno za dosego cilja. 36 
110. Z vidika te sodne prakse menim, da z uresničevanjem cilja v splošnem interesu, na katerega se 
sklicuje madžarska vlada, ni mogoče utemeljiti ukrepov, obravnavanih v postopkih v glavni stvari, in 
sicer iz vsaj dveh razlogov, ki se jima eventualno lahko pridruži še tretji. 
111. Na prvem mestu, ti ukrepi, ki omogočajo ohranitev le tistih pravic užitka in rabe, ki so 
ustanovljene med ožjimi družinskimi člani, niso primerni za uresničevanje ciljev, ki jih je navedla 
madžarska vlada. 
112. Namreč in kot so pravilno pojasnile avstrijska in portugalska vlada ter Komisija, na podlagi 
ničesar ni mogoče izključiti, da so ožji družinski člani lastnika pridobili take pravice na kme tijskih 
zemljiščih za namene špekulacij z nepremičninami. V nasprotnem smislu bi bilo tudi možno, da so 
osebe, ki niso ožji družinski člani lastnika, pridobile take pravice za opravljanje kme tijske dejavnosti. 
113. Drugače povedano, merilo, ki ga je izbrala madžarska vlada, in sicer, da je oseba ožji družinski 
član lastnika, ni primerno za uresničevanje zatrjevanih ciljev. 
114. Na drugem mestu, ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, prav tako niso potrebni za 
uresničevanje ciljev, ki jih navaja madžarska vlada. Uresničevanje teh ciljev bi namreč omogočala druga 
merila, pri katerih je prosti pretok bolje upoštevan. To bi veljalo za zahtevo, da kme tijska zemljišča 
dejansko izkoriščajo ali imetniki pravic užitka ali rabe, ustanovljenih na teh zemljiščih, če gre za fizične 
osebe, ali njihovi delničarji, če gre za pravne osebe. 
115. Na tretjem mestu, ukrepi, obravnavani v postopkih v glavni stvari, so diskriminatorni, kot sem 
ugotovil v točkah od 70 do 86 teh sklepnih predlogov. 
116. Ta diskriminatorna narava bi v skladu s sodno prakso, navedeno v točki 109 teh sklepnih 
predlogov, zadostovala, da se izključi utemeljitev, ki se opira na cilj v splošnem interesu, povezan 
z izkoriščanjem kme tijskih zemljišč, ki ga navaja madžarska vlada. 
117. Vseeno moram v zvezi s tem opozoriti na obstoj določene neskladnosti v sodni praksi Sodišča. 
Sodišče je namrečže pristalo na preučitev, ali je s ciljem v splošnem interesu mogoče utemeljiti 
ukrepe, v zvezi s katerimi je predhodno ugotovilo, da so diskriminatorni. 37 
118. Čeprav menim, da je za pravno varnost bolje, da Sodišče pojasni svojo sodno prakso v zvezi s tem, 
iz navedenega vsekakor izhaja, da nacionalnih ukrepov, obravnavanih v postopkih v glavni stvari, ni 
mogoče utemeljiti s ciljem v splošnem interesu, povezanim z izkoriščanjem kme tijskih zemljišč,kiga 
navaja madžarska vlada. 
E. Člena 17 in 47 Listine 
119. Predložitveno sodišče je Sodišče vprašalo tudi o združljivosti nacionalnih ukrepov, obravnavanih 
v postopkih v glavni stvari, s členoma 17 in 47 Listine. 
36 Sodbe z dne 5. marca 2002 , Reisch in drugi (C-515/99, od C-519/99 do C-524/99 in od C-526/99 do C-540/99, EU:C:2002 :135, točka 33); z dne 
23. septembra 2003 , Ospelt in Schlössle Weissenberg (C-452/01, EU:C:2003 :493, točka 34 in navedena sodna praksa); z dne 1. decembra 2005 , 
Burtscher (C-213/04, EU:C:2005 :731, točka 44 in navedena sodna praksa), in z dne 25. januarja 2007 , Festersen (C-370/05, EU:C:2007 :59, 
točka 26). 
37 Glej zlasti sodbo z dne 25. oktobra 2007 , Geurts in Vogten (C-464/05, EU:C:2007 :631, točke od 22 do 24). 
ECLI:EU:C:2017 :410 15 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
120. Menim, da na ta vidik zastavljenih vprašanj ni treba odgovoriti, ker so ti ukrepi v nasprotju 
s pravom Unije, saj vsebujejo neutemeljeno omejitev prostega pretoka kapitala, in to neodvisno od 
razlage zgoraj navedenih določb Listine. 
121. Še ve č, menim, da v okviru tu obravnavanih zadev zatrjevane kršitve členov 17 in 47 Listine ni 
mogoče preučiti neodvisno od vprašanja kršitve prostega pretoka. 
122. S tem vidikom zastavljenih vprašanj se namreč postavlja kočljivo vprašanje možnosti uporabe 
Listine za presojo nacionalnih ukrepov, kot so ti iz sporov o glavni stvari, s katerimi se ne izvajajo 
določbe sekundarnega prava Unije, temve č se z njimi ustvarja neupravičena ovira za prosti pretok, 
zagotovljen s Pogodbo DEU. 
123. Opozoriti je treba, da je področje uporabe Listine glede ravnanja držav članic opredeljeno 
v njenem členu 51(1), v skladu s katerim se določbe Listine uporabljajo za države članice, samo ko 
izvajajo pravo Unije. 38 
124. V zvezi s tem je Sodišče presodilo, da ob upoštevanju pojasnil v zvezi s členom 51 Listine, ki jih je 
treba v skladu s členom 52(7) te listine ustrezno upoštevati, pojem izvajanja, določen vtem členu 51, 
potrjuje sodno prakso Sodišča glede obsega, v katerem morajo biti ravnanja držav članic v skladu 
z zahtevami, ki izhajajo iz temeljnih pravic, zagotovljenih s pravnim redom Unije. 39 
125. Sodišče je v sodbi Åkerberg Fransson 40 razsodilo, da je treba, kadar nacionalna ureditev spada na 
področje uporabe prava Unije, spoštovati temeljne pravice, zagotovljene z Listino. Naj spomnim, da se 
navedena zadeva ni nanašala na kršitev prostega pretoka, temve č na nacionalno zakono dajo, s katero 
sta se izvajala zakono daja Unije na področju DDV in člen 325 PDEU. 41 
126. Sodišče je v zvezi s prostim pretokom v sodbi Pfleger in drugi 42 pojasnilo, da je treba sklicevanje 
države članice na izjeme, ki jih določa pravo Unije, za utemeljitev omejevanja temeljne svoboščine, ki jo 
zagotavlja Pogodba, šteti za izvajanje prava Unije v smislu člena 51(1) Listine. 
127. V zvezi s tem in zaradi še ve čje natančnosti, iz ustaljene sodne prakse izhaja, da kadar Sodišče 
preuči nacionalno zakono dajo z vidika prostega pretoka, je temeljne pravice, katerih varstvo je 
zagotovljeno s pravom Unije, mogoče uveljavljati v dveh primerih, ki sta oba povezana z obstojem 
utemeljitve. 43 
128. Prvi primer se nanaša na sklicevanje države članice na razlog za utemeljitev, ki se neposredno 
nanaša na varstvo temeljne pravice. Gre za primer „Schmidberger“, pri katerem se temeljne pravice 
uporabijo kot zaščita za obrambo zadevne zakono daje. 44 
38 Glej zlasti sodbi z dne 26. februarja 2013 , Åkerberg Fransson (C-617/10, EU:C:2013 :105, točka 17), in z dne 6. oktobra 2016 , Paoletti in drugi 
(C-218/15, EU:C:2016 :748, točka 13). 
39 Glej v tem smislu sodbi z dne 30. aprila 2014 , Pfleger in drugi (C-390/12, EU:C:2014 :281, točka 32), in z dne 10. julija 2014 , Julián Hernández in 
drugi (C-198/13, EU:C:2014 :2055 , točka 33 in navedena sodna praksa). 
40 Sodba z dne 26. februarja 2013 (C-617/10, EU:C:2013 :105, točka 21). 
41 Sodba z dne 26. februarja 2013 , Åkerberg Fransson (C-617/10, EU:C:2013 :105, točka 27). 
42 Sodba z dne 30. aprila 2014 (C-390/12, EU:C:2014 :281, točka 36). 
43 Ta primera sta skupaj preučena v naslovu „The derogation situation“ v Lenaerts, K., „Exploring the limits of the EU Charter of Fundamental 
Rights“, European Constitutional Law Review, 2012 , str. od 383 do 386. 
44 Sodba z dne 12. junija 2003 (C-112/00, EU:C:2003 :333). V tej zadevi se je avstrijska vlada, da bi utemeljila omejitev prostega pretoka blaga, ki je 
bila posledica zborovanja, ki je povzročilo zaporo pomem bne prometne poti, sklicevala na varstvo temeljnih pravic udeležencev v zvezi 
s svobodo izražanja in svobodo zbiranja (glej točke 17 ter 69 in naslednje te sodbe). Glej tudi sodbo z dne 11. decembra 2007 , International 
Transport Workers’ Federation in Finnish Seamen’s Union, imenovano „Viking“ (C-438/05, EU:C:2007 :772, točki 45 in 46). 
ECLI:EU:C:2017 :410 16 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
129. Drugi primer se nanaša na zavrnitev razloga za utemeljitev, na katerega se sklicuje država članica, 
zaradi kršitve temeljne pravice. Gre za primer „ERT“, pri katerem temeljne pravice povzročijo izgubo 
zaščite, postavljene za obrambo zadevne zakono daje. 45 
130. Kolikor vem, pa Sodišče ni nikoli menilo nasprotno, da je zatrjevano kršitev temeljne pravice 
mogoče preučiti neodvisno od kršitve prostega pretoka. Drugače povedano, če je edina navezna 
okoliščina s pravom Unije obstoj omejitve prostega pretoka, se varstvo temeljnih pravic lahko uporabi 
za utemeljitev (primer „Schmidberger“) ali pa povzroči izgubo utemeljitve (primer „ERT“), ne more pa 
biti neodvisen razlog za neskladnost s pravom Unije. 
131. Tu obravnavani zadevi pa spadata prav v ta zadnji primer. Edina navezna okoliščina s pravom 
Unije je namreč obstoj omejitve prostega pretoka kapitala. 46 Madžarska vlada se ni sklicevala na 
člena 17 in 47 Listine, da bi utemeljila zadevne nacionalne ukrepe (primer „Schmidberger“), in njuna 
razlaga ni potrebna za zavrnitev razlogov za utemeljitev, ki jih je navedla ta vlada (primer „ERT“). 47 
V resnici želi predložitveno sodišče izvedeti, ali sta s temi ukrepi kršena člena 17 in 47 Listine 
neodvisno od kršitve prostega pretoka kapitala. 48 
132. V teh okoliščinah in ob upoštevanju zgoraj navedene sodne prakse se nagibam k mnenju, da 
Sodišče ne more preučiti te zatrjevane kršitve členov 17 in 47 Listine. 
133. Jasno moram poudariti obseg tega stališča, ki izključuje možnost uporabe Listine v posebnih 
49) okoliščinah teh dveh zadev. To stališčese očitno ne nanaša na akte institucij Unije (primer „Kadi“ 
in na akte držav članic, s katerimi se izvaja zakono daja Unije (primer „Åkerberg Fransson“ 50). 
134. Prav tako ne zadeva nacionalnih ukrepov, ki so utemeljeni s prostim pretokom, vendar je z njimi 
kršena temeljna pravica, zagotovljena z Listino (primer „ERT“ 51). V zadnjenavedenem primeru se 
temeljne pravice namreč ne uporabljajo neodvisno, temve č v okviru utemeljitve za omejitev prostega 
pretoka. 
135. V resnici se stališče, ki ga zagovarjam in v skladu s katerim je izključena možnost preučitve 
zatrjevane kršitve Listine neodvisno od vprašanja kršitve prostega pretoka, nanaša na naslednja 
primera. Prvič, Listina se ne more uporabljati samostojno, če nacionalni ukrepi vsebujejo omejitev, ki 
nikakor ni utemeljena z vidika prostega pretoka (primer tu obravnavanih zadev). Drugič, Listina se ne 
more uporabljati samostojno, če taki ukrepi ne vsebujejo omejitve prostega pretoka (primer „Keck in 
Mithouard“ 52). 
45 Sodba z dne 18. junija 1991 (C-260/89, EU:C:1991 :254). Ta zadeva se je nanašala na potencialno diskriminatornost tega, da je imela družba ERT 
tako izključno pravico za oddajanje lastnih oddaj kot izključno pravico za sprejemanje in nadaljnje oddajanje oddaj iz drugih držav članic (glej 
točke od 21 do 23 te sodbe). Sodišče je odločilo, da se države članice lahko sklicujejo na izjeme iz razlogov javnega reda, javne varnosti ali 
javnega zdravja, določene v Pogodbi, le če je zadevna nacionalna zakono daja v skladu s temeljnimi pravicami, katerih spoštovanje zagotavlja 
Sodišče, zlasti s svobodo izražanja (glej točke od 43 do 45 te sodbe). Glej tudi sodbi z dne 26. junija 1997 , Familiapress (C-368/95, 
EU:C:1997 :325, točke od 24 do 27), in z dne 30. aprila 2014 , Pfleger in drugi (C-390/12, EU:C:2014 :281, točki 35 in 36). 
46 V zvezi s tem naj pojasnim, da se mi ne zdi mogoče sklepati, da se z nacionalnimi ukrepi, obravnavanimi v teh zadevah, „izvaja“ Direktiva 
88/361, in sicer iz teh dveh razlogov. Na eni strani je ta direktiva, katere namen je izvajanje člena 67 ES, postala stvar preteklosti, ko je bil ta 
člen razveljavljen z Amsterdamsko pogodbo, in to kljub ponazoritveni vrednosti, ki jo je Sodišče priznalo Prilogi I k tej direktivi: glej točko 52 
teh sklepnih predlogov. Na drugi strani je obveznost, kršena z zadevnimi nacionalnimi ukrepi, določena v členu 63 PDEU, saj navedena 
priloga I vsebuje le neizčrpen seznam oblik pretoka kapitala. 
47 Glej točke od 88 do 118 teh sklepnih predlogov. 
48 Glej točko 21 teh sklepnih predlogov. 
49 Sodbi z dne 3. septembra 2008 , Kadi in Al Barakaat International Foundation/Svet in Komisija (C-402/05 P in C-415/05 P, EU:C:2008 :461, točke 
od 281 do 327), in z dne 18. julija 2013 , Komisija in drugi/Kadi (C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013 :518, točke od 65 do 69). 
50 Sodba z dne 26. februarja 2013 (C-617/10, EU:C:2013 :105). 
51 Sodba z dne 18. junija 1991 (C-260/89, EU:C:1991 :254). 
52 Sodba z dne 24. novembra 1993 (C-267/91 in C-268/91, EU:C:1993 :905). 
ECLI:EU:C:2017 :410 17 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
136. V prvem primeru, za katerega gre tudi v obravnavanih zadevah, je očitno, da izključitev možnosti 
samostojne uporabe Listine v praksi ne pomeni nobene razlike, ker so zadevni nacionalni ukrepi 
vsekakor v nasprotju s pravom Unije. 
137. Zato je dejanski praktični obseg pravnega stališča, ki ga zagovarjam tu, omejen na nacionalne 
zakono daje vrste „Keck in Mithouard“. V tem primeru bi namreč privolitev v to, da se kršitev Listine 
lahko preuči neodvisno od kršitve prostega pretoka, pomenila, da bi lahko bile vse nacionalne 
zakono daje, celo tiste, s katerimi se ta svoboščina ne omejuje, kaznovane z vidika Listine, če postanejo 
vprašljive v dejanskem položaju, ki spada na področje uporabe navedene svoboščine, to je v vsakem 
čezmejnem položaju. V konkretnem primeru bi to zlasti pomenilo, da bi bilo zakono dajo, s katero je 
prepovedano nočno delo v pekarnah, v zvezi s katero je Sodišče odločilo, da ne omejuje prostega 
pretoka blaga, 53 odslej mogoče preučiti z vidika določb Listine (zlasti njenih členov 15 in 16). 
138. Taka razlaga se mi zdi težko združljiva s členom 6(1) PEU in členom 51(2) Listine, v skladu 
s katerima se z določbami Listine nikakor ne razširjajo pristojnosti Unije, kot so opredeljene 
v Pogodbah. 
139. Po mojem mnenju je treba to razlago zavrniti, tako da se izključimožnost preučitve zatrjevane 
kršitve Listine neodvisno od vprašanja kršitve prostega pretoka. Prav ta pristop je bil sprejet v sodbi 
Pelckmans Turnhout, 54 v kateri je Sodišče odločilo, da Listine ni mogoče uporabiti samostojno, če 
z zadevno nacionalno zakono dajo prosti pretok ni omejen. 
140. Nasprotno pa se mi zdi, da sodba Pfleger in drugi, 55 ki se je nanašala na nacionalno zakono dajo, ki 
je vsebovala neupravičeno omejevanje svobode opravljanja storitev, ohranja dvom o možnosti 
samostojne uporabe Listine. 
141. Sodišče je namreč vtočkah 35 in 36 te sodbe pravilno opozorilo, da se v okviru presoje razlogov 
za utemeljitev ni mogoče sklicevati na Listino. Vendar je v točkah od 57 do 60 navedene sodbe pristalo 
na preučitev obstoja kršitve členov od 15 do 17 Listine neodvisno od vprašanja kršitve svobode 
opravljanja storitev (ugotovljene v točkah od 39 do 56 navedene sodbe). 56 Po mojem mnenju se s tem 
pristopom ohranja dvom, ki ga je treba odpraviti, glede možnosti preučitve zatrjevane kršitve Listine 
neodvisno od vprašanja kršitve prostega pretoka. 
142. Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj na ta vidik zastavljenih vprašanj odgovori tako, da 
kadar Sodišče preučuje nacionalno zakono dajo z vidika prostega pretoka, zatrjevane kršitve temeljnih 
pravic, zagotovljenih z Listino, ni mogoče preučiti neodvisno od vprašanja kršitve te svoboščine. 
53 Sodba z dne 14. julija 1981 , Oebel (155/80, EU:C:1981 :177). 
54 Glej v tem smislu sodbo z dne 8. maja 2014 (C-483/12, EU:C:2014 :304, točke od 24 do 26). Ta sodba se je nanašala na nacionalno zakono dajo, 
s katero je bil trgovcem naložen en dan tedenskega počitka. Glej v tem smislu tudi sodbo z dne 4. oktobra 1991 , Society for the Protection of 
Unborn Children Ireland, imenovana „Grogan“ (C-159/90, EU:C:1991 :378, točki 30 in 31). 
55 Sodba z dne 30. aprila 2014 (C-390/12, EU:C:2014 :281). Sodišče je isti pristop pozneje uporabilo v sodbi z dne 11. junija 2015 , Berlington 
Hungary in drugi (C-98/14, EU:C:2015 :386, točke od 89 do 91). 
56 Sodišče je na koncu svoje analize vseeno ugotovilo, da neupravičeno in nesorazmerno omejevanje svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU 
tudi ni dopustno na podlagi člena 52(1) Listine v povezavi z njenimi členi 15, 16 in 17, tako da ločena obravnava v zvezi s tem ni potrebna. Glej 
sodbo z dne 30. aprila 2014 , Pfleger in drugi (C-390/12, EU:C:2014 :281, točki 59 in 60). 
ECLI:EU:C:2017 :410 18 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZDRU ŽENI ZADEVI C-52/16 IN C-113/16  
SEGRO IN HORVÁTH  
VI. Predlog 
143. Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je 
postavilo Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče 
v Szombathelyju, Madžarska) odgovori: 
Člen 63 PDEU je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakono daji, kot je ta iz sporov o glavni 
stvari, ki določa ugasnitev pravic užitka in pravic rabe na obdelovalnih zemljiščih, razen če se predloži 
dokaz, da so bile te pravice ustanovljene med ožjimi družinskim člani, in to kljub možnosti, da imetnik 
navedenih pravic dobi finančno nadomestilo od sopogodbene stranke. 
Člen 51(1) in (2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba razlagati tako, da kadar Sodišče 
preučuje nacionalno zakono dajo z vidika prostega pretoka, zatrjevane kršitve temeljnih pravic, 
zagotovljenih z Listino, ni mogoče preučiti neodvisno od vprašanja kršitve te svoboščine. 
ECLI:EU:C:2017 :410 19