Keywords

Summary



Keywords

1. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije – Določitev prejemnika pomoči po nizu reorganizacij – Pojem „gospodarska enota“

(člena 87 ES in 88 ES)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Odločba Komisije, s katero je izplačilo pomoči pogojeno s predhodnim vračilom pomoči, ki jo je zadevno podjetje prejelo nezakonito – Nujnost preprečitve skupnega učinka nepovrnjenih pomoči in načrtovanih pomoči

(člena 87(3)(c) ES in 88(2) ES)

Summary

1. Na področju državnih pomoči pri vprašanju določitve upravičenca pomoči Komisija ne prekorači diskrecijske pravice, če oceni, da po prestrukturiranju, kjer so bili proizvodni obrati ene družbe preneseni na novoustanovljene industrijske družbe, prejšnja družba pa ohrani interes v novoustanovljenih industrijskih družbah, vse te družbe glede zadevne pomoči tvorijo enotno skupino, čeprav je vsaka od novoustanovljenih industrijskih družb pravna oseba, ločena od prejšnje družbe.

Prejšnja družba lahko z novimi družbami iz dejavnosti tvori gospodarsko enoto, če izvedeno prestrukturiranje predstavlja industrijsko in finančno povezano celoto. Subjekt, ki z nadzornim deležem v družbi dejansko izvaja ta nadzor tako, da neposredno ali posredno sodeluje pri njenem upravljanju, je treba obravnavati tako, kot da sodeluje pri gospodarski dejavnosti, ki jo opravlja nadzorovano podjetje. Pod temi pogoji okoliščina, da se ta nadzor izvaja le skupaj z drugo družbo, ki je lastnica večjega dela kapitala nadzirane družbe kot prejšnja družba, ne nasprotuje ugotovitvi Komisije, da prejšnja družba in nadzirana družba tvorita gospodarsko enoto.

Sicer bi namreč preprosta razdelitev podjetja v dva ločena subjekta, pri čemer prvi neposredno opravlja prejšnjo gospodarsko dejavnost, drugi pa nadzoruje prvega tako, da se popolnoma vključi v njegovo upravljanje, zadoščala, da bi se pravilom Unije o državnih pomočeh odvzel polni učinek. To bi drugemu subjektu omogočalo, da od države ali iz državnih sredstev pridobi subvencije ali druge ugodnosti in jih v celoti ali delno porabi v korist prvega, tudi v interesu gospodarske enote, ki jo sestavljata ta subjekta.

Poleg tega to, da je Komisija upoštevala nevarnost izognitve nalogu za izterjavo nezakonite pomoči, ne more biti odvisno od dokaza o obstoju takega cilja v dejanskih okoliščinah primera, ker bi to pomenilo spodbudo podjetjem za ustanavljanje struktur, da bi se izognila povračilu nezakonitih pomoči, saj bi bila v ugodnejšem položaju glede na to, da bi dokazno breme o uresničevanju takega cilja nosila Komisija.

Po eni strani izraža možnost izvajanja funkcij nadzora, spodbujanja in finančne podpore, ki presegajo preprosto vložitev kapitala, kakršno opravi vlagatelj, po drugi strani pa kaže na obstoj organizacijske in funkcionalne povezave med subjektom, ki ima nadzorni delež v družbi, in nadzorovano družbo, zlasti dejstvo, da so člani upravnega odbora in nadzornega organa tega subjekta imenovani v enakih organih nadzorovane družbe.

(Glej točke od 47 do 51, 55, 59, 63 in 64.)

2. Komisija lahko veže združljivost pomoči na predhodno povrnitev prejšnjih nezakonitih pomoči. Nujnost preprečitve skupnega učinka nepovrnjenih pomoči in načrtovanih pomoči je enaka, če gre za individualne pomoči ali za pomoči na podlagi sistema pomoči. Komisija namreč po eni strani mora glede na primer upoštevati morebiten skupni učinek nepovrnjenih prejšnjih nezakonitih pomoči in novih pomoči, po drugi strani pa lahko ugotovi združljivost novih pomoči s skupnim trgom le, če ji dokazi, ki jih ima na voljo, dovoljujejo takšen sklep.

Če se Komisija v zvezi s tem odloči za uvedbo formalnega postopka preiskave, morata država članica in morebitni prejemnik nove pomoči Komisiji predložiti dokaze o združljivosti te pomoči s skupnim trgom, ravno tako pa morata dokazati neobstoj skupnega učinka nove pomoči in prejšnjih nezakonitih pomoči, ki niso združljive s skupnim trgom in niso bile povrnjene.

(Glej točke 96, 97 in 99.)