Zadeva C-210/06 
Cartesio Oktató és Szolgáltató bt 
(Predlog za sprejetje predhodne odlo čbe, 
ki ga je vlo žilo Szegedi Ítél őtábla) 
„Prenos sede ža dru žbe v dr žavo članico, ki ni dr žava njene ustanovitve –Zahteva za 
spremembo navedbe sede ža v registru dru žb –Zavrnitev –Prito žba zoper odlo čbo 
nacionalnega sodi šča, pristojnega za vodenje registra dru žb –Člen 234 ES –Vpra šanje 
za predhodno odlo čanje –Dopustnost –Pojem ‚sodi šče‘–Pojem ‚snacionalno sodi šče, 
zoper odlo čitve katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva ‘–Prito žba zoper 
odlo čbo o predlogu za sprejetje predhodne odlo čbe –Pooblastilo prito žbenega sodi šča, 
da razveljavi odlo čbo –Svoboda ustanavljanja –Člena 43 ES in 48 ES “
Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M. Poiaresa Madura, predstavljeni
22. maja 2008 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I - 9647 
Sodba Sodi šča (veliki senat) z dne 16. decembra 2008 . . . . . . . . . I - 9664 
Povzetek sodbe 
1. Vpra šanja za predhodno odlo čanje –Predlo žitev Sodi šču –Nacionalno sodi šče v smislu 
člena 234 ES –Pojem
(člen 234 ES )
2.Vpra šanja za predhodno odlo čanje –Dopustnost –Meje 
(člen 234 ES) 
I - 9641 
POVZETEK –ZADEVA C-210/06 
3.Vpra šanja za predhodno odlo čanje –Predlo žitev Sodi šču –Obveznost predlo žitve vpra šanja 
za predhodno odlo čanje
(člen 234, tretji odstavek, ES )
4.Vpra šanja za predhodno odlo čanje –Predlo žitev Sodi šču –Pristojnosti nacionalnih sodi šč
(člen 234 ES) 
5.Prosto gibanje oseb –Svoboda ustanavljanja 
(člena 43 ES in 48 ES) 
1.Sodi šče, ki odlo ča o prito žbi zoper odlo čbo 
sodišča, pristojnega za vodenje registra 
družb, s katero je bila zavrnjena zahteva
za spremembo navedbe v tem registru, je
treba opredeliti kot sodi šče, ki lahko vlo ži 
predlog za sprejetje predhodne odlo čbe na 
podlagi člena 234 ES, ne glede na okoli š-
čino, da niti odlo čitev navedenega sodi šča 
niti preu čitev prito žbe ne potekata v okviru
kontradiktornega postopka. 
Če torej predlo žitveni organ ravna v vlogi 
upravnega organa, ne da bi bil hkrati 
pozvan, naj odlo ča v sporu, ni mogo če 
šteti, da opravlja sodno funkcijo, 
nasprotno, sodi šče, ki odlo ča o prito žbi 
zoper odlo čitev ni žjega sodi šča, pristoj -
nega za vodenje registra, ki no če ugoditi 
taki pro šnji za vpis, s tem da je cilj te 
prito žbe razglasitev ni čnosti te odlo čitve, 
za katero se domneva, da kr ši pravico 
prosilca, odlo ča o sporu in opravlja sodno funkcijo.Zato je v takem primeru treba 
sodišče, ki odlo ča o prito žbi, na čeloma šteti 
za sodi šče v smislu člena 234 ES, ki je 
poobla ščeno Sodi šču postaviti vpra šanje za 
predhodno odlo čanje. 
(Glej to čke od 57 do 59, 63 ter to čko 1 
izreka.) 
2.Vpra šanja v zvezi z razlago prava Skup -
nosti, ki jih je zastavilo nacionalno sodi šče 
v normativnem in dejanskem okviru, ki ga
opredeli v okviru lastne odgovornosti in
katerega pravilnosti Sodi šče ne preizku ša, 
se predpostavlja. Zavrnitev predloga nacio -
nalnega sodi šča je mogo ča samo, če je
jasno, da zahtevana razlaga prava Skup -
nosti nima nobene zveze z dejanskim
stanjem ali predmetom spora v postopku 
I - 9642 
CARTESIO 
o glavni stvari, če je problem hipoteti čen ali 
če Sodi šče nima na voljo pravnih in 
dejanskih elementov, ki so potrebni za to,
da bi lahko na zastavljena vpra šanja dalo 
uporabne odgovore. 
Navedene domneve upo števnosti ni 
mogo če zavrniti zgolj na podlagi okoli š-
čine, da je navedeno sodi šče Sodi šču že 
predlo žilo vpra šanje za predhodno odlo -
čanje glede opredelitve sodi šča kot sodi šče, 
zoper odlo čitev katerega po nacionalnem 
pravu ni pravnega sredstva v smislu 
člena 234, tretji odstavek, ES. Torej bi 
bilo v nasprotju z na čelom sodelovanja, ki
je potrebno med nacionalnimi sodi šči in 
Sodi ščem ter v nasprotju z zahtevami cilja
postopka zahtevati, naj nacionalno sodi šče 
najprej predlo ži predlog za sprejetje pred -
hodne odlo čbe zgolj glede vpra šanja, ali to 
sodišče spada med tista, navedena 
v členu 234, tretji odstavek, ES, preden bi
morebiti moralo vlo žiti –pozneje in 
z drugim predlogom za sprejetje pred -
hodne odlo čbe –vpra šanja glede dolo čb 
prava Skupnosti, ki se nana šajo na temelj 
spora, o katerem to sodi šče odlo ča. 
Ob negotovosti glede hipoteti čne narave 
spora navedena domneva upo števnosti ni 
ničbolj omajana. Taka negotovost je 
prisotna, če dokazi, s katerimi razpolaga 
Sodi šče pri odlo čanju o morebitni nesklad -
nosti nacionalnih predpisov –na podro čju prito žbe zoper odlo čbo o predlogu za 
sprejetje predhodne odlo čbe –
s členom 234 ES, ne omogo čajo ugotovitve, 
da navedena odlo čba ni bila oziroma ne 
more biti ve čpredmet prito žbe in je s tem 
postala pravnomo čna, saj naj bi v takem 
primeru vpra šanje o neskladnosti dejansko 
bilo hipoteti čno. 
(Glej to čke 67, 70, 73 in od 83 do 86.) 
3.Predlo žitveno sodi šče, pri katerem je zoper 
odlo čbe, ki so bile sprejete v okviru spora, 
mogo če vlo žiti kasacijsko prito žbo, ne 
more biti opredeljeno kot sodi šče, zoper 
odlo čbe katerega po nacionalnem pravu ni
pravnega sredstva v smislu člena 234, tretji 
odstavek, ES, čeprav postopkovni sistem,
kot je ta, v okviru katerega je treba presojati
zadevo v glavni stvari, dolo ča omejitve 
glede narave prito žbenih razlogov, ki jih je 
mogo če navajati pred takim sodi ščem in ki 
se morajo nana šati na kr šitev zakona. 
Omejitve, kot je ta, da kasacijska prito žba 
ne odlo ži izvr šitve odlo čbe, ne prikraj šajo 
strank, ki so v postopku pred sodi ščem, 
katerega odlo čbe je mogo če izpodbijati 
s takimi prito žbami, glede mo žnosti u čin-
kovitega izvajanja pravice, da vlo žijo to 
tožbo zoper odlo čbo zadnjenavedenega 
sodišča, ki odlo ča o navedenem sporu. Te 
I - 9643 
POVZETEK –ZADEVA C-210/06 
omejitve in neobstoj odlo žilnega u činka 
torej ne narekujejo, da bi to sodi šče moralo 
biti opredeljeno kot sodi šče, ki izreka 
odlo čitev, zoper katero se ni mogo če 
prito žiti. 
(Glej to čke od 77 do 79 ter to čko 2 izreka.) 
4.Če obstajajo pravila nacionalnega prava 
glede pravice do prito žbe zoper odlo čbo 
o predlogu za sprejetje predhodne odlo čbe, 
pri čemer je zna čilno, da o celotni zadevi 
v glavni stvari ves čas odlo ča predlo živeno 
sodišče in je le predlo žitvena odlo čba 
predmet omejene prito žbe, je treba 
člen 234, drugi odstavek, ES razlagati 
tako, da pristojnosti, ki jo ta dolo čba 
Pogodbe daje vsakemu nacionalnemu 
sodišču, da Sodi šču predlaga sprejetje 
predhodne odlo čbe, ni mogo če izpodbijati 
na podlagi pravil, ki prito žbenemu sodi šču 
omogo čajo spremeniti odlo čbo o predlogu 
za sprejetje predhodne odlo čbe pred 
Sodi ščem, naj izlo či ta predlog in nalo ži 
nacionalnemu sodi šču, ki je izdalo nave -
deno odlo čbo, naj ponovno za čne 
postopek, ki je bil prekinjen. 
Namre č, če člen 234 ES ne nasprotuje 
temu, da glede odlo čitev nacionalnega 
sodišča, ki je Sodi šču postavilo vpra šanje 
za predhodno odlo čanje, še naprej veljajo 
običajna pravna sredstva, predvidena 
z nacionalnim pravom, vlo žitev takega pravnega sredstva vendarle ne more 
omejiti pristojnosti, ki jo daje člen 234 ES 
navedenemu sodi šču, da predlo ži zadevo 
v odlo čanje Sodi šču, če meni, da se 
v zadevi, o kateri odlo ča, pojavijo vpra šanja 
glede razlage dolo čb prava Skupnosti, ki 
zahtevajo presojo zadnjenavedenega 
sodišča. 
Poleg tega lahko takrat, ko se o zadevi 
drugi čodlo ča pred nacionalnim sodi ščem 
prve stopnje, potem ko je sodbo, ki jo je
izdalo navedeno sodi šče, razveljavilo 
sodišče zadnje stopnje, navedeno sodi šče 
prve stopnje svobodno na podlagi 
člena 234 ES predlo ži zadevo v odlo čanje 
Sodi šču, ne glede na to, da v nacionalnem
pravu obstaja predpis, ki sodi šča zavezuje
k presoji glede prava s strani sodi šča vi šje 
stopnje. 
Če se uporabi pravila nacionalnega prava 
opravici do prito žbe zoper odlo čbo 
o predlogu za sprejetje predhodne 
odlo čbe, pri čemer je zna čilno, da 
o celotni zadevi v glavni stvari še naprej 
odlo ča predlo žitveno sodi šče, s tem da je 
predmet omenjene prito žbe le predlo žit-
vena odlo čba, bi se pojavil dvom o avto -
nomni pristojnosti prvostopenjskega 
sodišča, da predlo ži zadevo Sodi šču na 
podlagi člena 234 ES, če bi ob spremembi 
odlo čbe o predlogu za sprejetje predhodne 
odlo čbe –z njeno izlo čitvijo in nalo žitvijo 
sodišču, ki je sprejelo to odlo čbo, naj 
I - 9644 
CARTESIO 
nadaljuje prekinjeni postopek –prito ž-
beno sodi šče lahko predlo žitvenemu 
sodišču prepre čilo uporabo mo žnosti 
predlo žitve zadeve Sodi šču, ki mu je dana 
s Pogodbo ES. 
V skladu s členom 234 ES namre čpresoja 
upoštevnosti in nujnosti vpra šanja za 
predhodno odlo čanje na čeloma spada le 
v pristojnost sodi šča, ki sprejme odlo čbo 
o predlogu za sprejetje predhodne odlo čbe, 
pod pogojem, da Sodi šče opravi omejeno 
preverjanje. Predlo žitveno sodi šče pa mora 
upoštevati u činke sodbe, izdane v okviru 
prito žbe zoper odlo čbo o predlogu za 
sprejetje predhodne odlo čbe in zlasti 
ugotoviti, ali je treba ohraniti njegov 
predlog za sprejetje predhodne odlo čbe, 
ga spremeniti ali umakniti. 
Iz tega izhaja, da mora takrat, ko bi lahko
bilo vlo ženo pravno sredstvo zoper 
odlo čbo predlo žitvenega sodi šča, da 
postavi vpra šanje za predhodno odlo čanje, 
Sodi šče v interesu jasnosti in pravne 
varnosti upo števati odlo čbo o predlogu za 
sprejetje predhodne odlo čbe, ki mora 
učinkovati, dokler jo sodi šče, ki jo je
izdalo, ne razveljavi ali spremeni, s tem da
lahko le zadnjenavedeno sodi šče odlo či 
o taki razveljavitvi ali o taki spremembi. 
(Glej to čke od 93 do 98 in to čko 3 izreka.) 
5.Glede na trenutno stanje prava Skupnosti
je treba člena 43 ES in 48 ES razlagati tako, da ne nasprotujeta predpisom dr žave 
članice, ki dru žbi, ustanovljeni na podlagi 
nacionalnega prava te dr žave članice, 
prepre čujejo prenos njenega sede ža 
v drugo dr žavo članico, pri čemer bi 
ohranila subjektiviteto dru žbe nacional -
nega prava dr žave članice, v skladu z zako -
nodajo katere je bila ustanovljena. 
Glede na to, v skladu s členom 48 ES in ker 
v pravu Skupnosti ni enotne opredelitve
družb, ki jih je mogo če ustanoviti zgolj na
podlagi merila tesne povezave, po katerem
se opredeli nacionalno pravo, ki se uporabi 
za dru žbo, vpra šanje, ali se člen 43 ES 
uporablja za dru žbo, ki se sklicuje na 
temeljno svobo ščino, dolo čeno s tem 
členom, ter vpra šanje, ali je fizi čna oseba 
državljan dr žave članice, ki na podlagi tega 
lahko uporabi to svobo ščino, pomenita 
vpra šanje za predhodno odlo čanje, na 
katerega je glede na trenutno stanje prava
Skupnosti mogo če najti odgovor le v nacio -
nalnem pravu, ki se uporabi. Vpra šanje, ali 
se navedeni dru žbi omejuje ta svoboda 
v smislu člena 43 ES, se postavi le, če je bilo 
preverjeno, ali ta dru žba glede na pogoje iz 
člena 48 ES dejansko u živa svobodo 
ustanavljanja. 
Država članica ima torej mo žnost 
naknadno opredeliti tesno povezavo, ki se
zahteva za dru žbo, da bi se lahko štelo, da je
bila ustanovljena po nacionalnem pravu te
države članice in ima na podlagi tega
pravico do ustanavljanja, ki jo nacionalno
pravo zahteva za ohranitev takega statusa.
Ta mo žnost obsega mo žnost te dr žave 
članice, da ne dovoli dru žbi njenega 
I - 9645 
POVZETEK –ZADEVA C-210/06 
nacionalnega prava obdr žati tak status, če 
se namerava reorganizirati v drugi dr žavi 
članici in preseliti svoj sede žna njeno
ozemlje, saj s tem prekine tesno povezavo,
ki jo dolo ča nacionalno pravo dr žave 
članice, v kateri je bila ustanovljena. 
Poleg tega zakonodaje in konvencije 
v pravu dru žb, navedene v čle-
nih 44(2)(g) ES in 293 ES, do zdaj niso
obravnavale razlik v nacionalnih zakono -
dajah glede zdru ževanja dru žb, ki torej še 
vedno niso odpravljene. Čeprav nekatere 
uredbe, kot so Uredba št. 2137/85 o Evrop -
skem gospodarskem interesnem zdru -
ženju, Uredba št. 2157/2001 o statutu 
evropske dru žbe in Uredba št. 1435/2003 
o statutu evropske zadruge, sprejete na 
podlagi člena 308 ES, dejansko dolo čajo 
sistem, ki omogo ča novim pravnim 
subjektom, ki nameravajo prenesti svoj 
statutarni sede žin torej tudi svoj dejanski sede ž–ker morata oba sede ža biti 
dejansko v isti dr žavi članici –v drugo 
državo članico, brez prenehanja prvotne
pravne osebe in brez ustanavljanja nove 
pravne osebe, tak prenos nujno obsega
spremembo glede nacionalnega prava, ki se
uporablja za subjekt, ki prenese sede ž. 
Torej če dru žba ho če le prenesti svoj 
dejanski sede žiz ene dr žave članice 
v drugo, pri čemer bi ostala dru žba 
doma čega prava in torej ne bi bilo spre -
membe glede nacionalnega prava, ki se 
uporabi zanjo, uporaba mutatis mutandis 
predpisov Skupnosti nikakor ne more 
voditi k pri čakovanemu rezultatu. 
(Glej to čke 109, 110, 114, 115, 117 in 119 
ter to čko 4 izreka.) 
I - 9646