Keywords

Summary



Keywords

1. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Fumus boni juris – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Kumulativnost

(člen 278 PDEU in 279 PDEU; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 104(2))

2. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Resna in nepopravljiva škoda – Nepopravljivost škode – Presoja v sporu v zvezi z oddajo javnih naročil

(členi 268 PDEU, 278 PDEU, 279 PDEU in 340 PDEU; Poslovnik Sodišča, člen 160(3); Poslovnik Splošnega sodišča, člen 104(2); Direktiva Sveta 89/665)

3. Pravo Evropske unije – Načela – Priznanje – Uporaba splošnega načela s strani sodišča Unije ob upoštevanju določb direktive, s katerimi je konkretizirano – Dopustnost – Meje

4. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Pogoji za dodelitev – Nujnost – Presoja v sporu v zvezi z oddajo javnih naročil – Resna škoda – Zadostnost v primeru posebno resnega pogoja fumus boni juris, ki jo predstavlja očitna in resna nezakonitost – Zahteva – Vložitev predloga za izdajo začasne odredbe v obdobju mirovanja pred sklenitvijo pogodbe z naročnikom

(člen 278 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47; Uredba Komisije št. 1268/2012, člen 171(1); Direktiva Sveta 89/665, členi 1(5), 2(3), od 2b do 2f)

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točki 22 in 66.)

2. Glede začasnih odredb finančne škode razen v izjemnih okoliščinah ni mogoče šteti za nepopravljivo, ker je položaj oškodovane osebe pred nastankom škode praviloma mogoče ponovno vzpostaviti s finančnim nadomestilom. Tako škodo bi bilo zlasti mogoče povrniti v okviru odškodninske tožbe, vložene na podlagi členov 268 PDEU in 340 PDEU. Zato glede predloga za izdajo začasne odredbe, ki se nanaša na odločitev o oddaji javnega naročila institucije ali drugega organa Unije, ozka uporaba - tudi ustaljene - sodne prakse, ki neizbranemu ponudniku dejansko onemogoča doseči odlog izvršitve navedene odločbe, ker škoda, ki jo utegne utrpeti, zaradi svoje finančne narave ni nepopravljiva, ni združljiva z zahtevami, ki izhajajo iz učinkovitega začasnega varstva v zvezi z javnimi naročili in se izvajajo na podlagi določb Direktive 89/665 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje.

(Glej točki 24 in 30.)

3. Splošno načelo prava Unije je mogoče konkretizirati z direktivo. V zvezi s tem, kadar je treba upoštevati določbe te direktive, s katerimi se tako načelo konkretizira, sodišče Unije ne more prezreti vsebine teh določb, čeprav se v obravnavanem primeru ne uporabljajo. Natančneje, ker iz določb take direktive izhaja, da je želel zakonodajalec Unije uravnotežiti različne zadevne interese, mora sodišče Unije to ravnotežje upoštevati pri uporabi tako konkretiziranega splošnega načela.

(Glej točki 27 in 31.)

4. V okviru predloga za izdajo začasne odredbe, ki se nanaša na odlog izvršitve sklepa o oddaji javnega naročila ob upoštevanju zahtev, izhajajočih iz učinkovitega varstva, ki ga je treba zagotoviti v zvezi z javnimi naročili, je treba upoštevati, da od neizbranega ponudnika, če dokaže obstoj posebno resnega pogoja fumus boni juris , ni mogoče zahtevati dokaza, da bi mu bila lahko z zavrnitvijo predloga za izdajo začasne odredbe povzročena nepopravljiva škoda, ker bi se v nasprotnem primeru čezmerno in neupravičeno poseglo v učinkovito sodno varstvo, do katerega je upravičen na podlagi člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Vendar se taka omilitev pogojev, ki se uporabljajo za presojo obstoja nujnosti, upravičena na podlagi pravice do učinkovitega pravnega sredstva, uporablja samo v fazi pred sklenitvijo pogodbe, če se spoštuje desetdnevno obdobje mirovanja iz Direktive 89/665 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje ter iz člena 171(1) Uredbe št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe št. 966/2012. Če je naročnik sklenil pogodbo s ponudnikom po izteku navedenega obdobja in pred vložitvijo predloga za izdajo začasne odredbe, zgoraj navedena omilitev ni več upravičena.

Poleg tega ni mogoče šteti, ne da bi bilo s tem kršeno načelo pravice do učinkovitega pravnega sredstva, da je bilo desetdnevno obdobje mirovanja spoštovano, saj pred sklenitvijo pogodbe dejansko ni bilo možnosti za vložitev predloga za izdajo začasne odredbe, ker neizbrani ponudnik v navedenem obdobju ni imel zadostnih dokazov, da bi lahko vložil tak predlog. Vendar je treba glede na zahteve, izhajajoče iz načela pravne varnosti, to izjemo od čisto mehanične uporabe desetdnevnega obdobja mirovanja omejiti na izjemne primere, v katerih neizbrani ponudnik ni imel nobenega razloga za mnenje, da odločba o oddaji naročila pred sklenitvijo pogodbe z naročnikom ni bila zakonita.

(Glej točke 41, 42, 48 in 49.)