*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :130 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 6. marca 2014  
Jezik postopka: nemščina.„Znamke — Direktiva 2008 /95/ES — Člen 12(2)(a) — Razveljavitev — Znamka, ki z aradi d ejanj ali 
opustitve n jenega imetnika v gospodarskem p rometu postane obča oznaka za proizvod ali storitev, za 
katero je registrirana — Dojemanje besednega znaka K ORNSPITZ s strani prodajalcev p o eni strani in 
s strani kon čnih ku pcev po drugi strani — Izguba razlikovalnega učinka zgolj z vidika kon čnih ku pcev“
V zadevi C-409/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Oberster Patent- und M arkensenat (Avstrija) z odločbo z dne 11. julija 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
6. septembra 2012 , v postopku
Backaldrin Ö ster reic h T h e Kornspitz Company GmbH
proti
Pfahnl Backmittel GmbH,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič (poročevalec), predsednik senata, C. G. Fernlund, A. Ó Caoimh, sodnika, C. Toader, 
sodnica, in E. Jarašiūnas, sodnik,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 29. maja 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Backaldrin Österreich The Kornspitz C ompany GmbH E. Enging-Deniz, odvetnik,
— za Pfahnl Backmittel GmbH M . Gumpoldsberger, odvetnik,
— za nemško v lado T. Henze in J. Kempe r, agenta,
— za francosko v lado D. Colas in J.-S. Pilczer, agenta,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj s S. Varonejem, avvocato dello Stato,
— za Evropsko ko misijo F. Bulst in J. Samnadda , agenta,
2 ECLI:EU:C:2014 :130SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 12. septembra 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago člena 12(2)(a) Direktive 2008 /95/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakono daje dr žav članic 
v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, str. 25).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d Backaldrin Österreich The Kornspitz C ompany GmbH (v 
nadaljevanju: Backaldrin), družbo avstrijskega prava, in Pfahnl Backmittel GmbH (v nadaljevanju: 
Pfahnl), ki j e prav tako dr užba avstrijskega prava, zaradi b esednega znaka K ORNSPITZ, ki g a je 
družba Backaldrin registrirala ko t znamko.
Pravni okvir
Direktiva 2008 /95
3 V skladu s členom 2 Direktive 2008 /95 je lahko „[b]lagovna znamka […] sestavljena iz ka kršnihkoli 
znakov, ki j ih je mogoče predstaviti grafično, […] če se s pomočjo teh znakov blago ali storitve n ekega 
podjetja lahko ra zlikujejo od blaga ali storitev dr ugih podjetij“.
4 Člen 3 navedene dir ektive d oloča:
„1.Ne registrira s e ali, če je registrirano, se lahko ra zglasi za neveljavno n aslednje:
[…]
(b) blagovne znamke, ki s o brez slehernega razlikovalnega značaja;
(c) blagovne znamke, ki j ih sestavljajo izključno z naki ali označbe, ki l ahko v gospodarskem p rometu 
označujejo vrsto, kakovost, ko ličino, namen, vrednost, geografski izvor ali čas proizvodnje blaga ali 
opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga ali storitev;
(d) blagovne znamke, ki s o sestavljene izključno iz znakov ali označb, ki s o postali običajni v jezikovni 
rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja;
[…].“
5 Člen 5 te dir ektive d oloča:
„1.Registrirana blagovna znamka p odeljuje imetniku izključne pravice. Imetnik ima pravico […] tretjim 
osebam, ki n imajo njegove p rivolitve, preprečiti, da v gospodarskem p rometu uporabljajo:
(a) kateri ko li znak, ki j e enak blagovni znamki, za enako b lago ali storitve, za ka tere je registrirana 
blagovna znamka;
(b) kateri ko li znak, pri ka terem z aradi n jegove enakosti ali podobnosti z blagovno z namko in enakosti 
ali podobnosti blaga ali storitev, označenih z blagovno z namko i n znakom, obstaja ve rjetnost 
zmede v javnosti, ki v ključuje verjetnost povezovanja me d znakom in blagovno z namko.
ECLI:EU:C:2014 :130 3SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
2. Vsaka dr žava članica lahko d oloči, da i ma imetnik pravico tretjim o sebam, ki n imajo njegove 
privolitve, preprečiti, da v gospodarskem p rometu uporabljajo ka teri ko li znak, enak ali podoben 
blagovni znamki v zvezi z blagom a li storitvami, ki n iso podobne tistim, za ka tere je registrirana 
blagovna znamka, če ima slednja v državi članici ugled in če bi uporaba takega znaka b rez 
upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke.
[…].“
6 Člen 12 D irektive 2008 /95 d oloča:
„1.Blagovna znamka se lahko ra zveljavi, če se v neprekinjenem o bdobju pe tih let ni resno u porabljala 
v državah članicah v zvezi z blagom a li storitvami, za ka tere je registrirana, in za neuporabo ne 
obstajajo upravičeni razlogi.
[…]
2. Brez poseganja v odstavek 1 se blagovna znamka ra zveljavi, če po da tumu registracije:
(a) zaradi d ejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem p rometu postane obča oznaka za proizvod ali 
storitev, za katero je registrirana;
[…].“
Avstrijsko p ravo
7 Člen 33b zakona o varstvu znamk iz leta 1970 ( Markenschutzgesetz 1970 , BGBl. 260 /1970 ) v različici, 
ki je veljala v času dejanskega stanja iz postopka v glavni stvari, določa:
„1.Vsakdo lahko z ahteva izbris znamke, če po da tumu registracije zaradi d ejanj ali opustitve imetnika 
v gospodarskem p rometu postane obča oznaka za proizvod ali storitev, za katero je registrirana.
2. Odločba o izbrisu učinkuje za nazaj od trenutka, za ka terega je bilo dokazano, da j e znamka 
dokončno p ostala obča oznaka […].“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
8 Družba Backaldrin je registrirala avstrijsko b esedno z namko K ORNSPITZ za proizvode iz razreda 30 
Nicejskega ara nžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi r egistracije znamk z dne 
15. junija 1957 , kakor je bil revidira n in spremenjen. Med temi proizvodi so me d dr ugim:
„moka in izdelki iz žitaric; pekovski izdelki; sredstva za pe ko; pecivo, tudi p ripravljeno z a dopeko; 
oblikovano testo […] za izdelavo pe civa“.
9 Družba Backaldrin pod to znamko p roizvaja me šanico za pe ko, ki j o dobavlja predvsem pe kom. Ti to 
mešanico predelajo v pekovsko pe civo podolgovate oblike, ki s e na obeh kon cih zoži v špico. Družba 
Backaldrin je privolila v to, da t i peki in distributerji živilskih proizvodov, ki j im ti peki dobavljajo, pri 
prodaji tega pekovskega peciva uporabljajo navedeno z namko.
10 Konkurenti družbe Backaldrin, me d ka terimi je tudi dr užba Pfahnl, in ve čina pe kov ve do, da j e bil 
besedni znak KORNSPITZ registriran ko t znamka. Ve ndar p a v skladu s trditvami družbe Pfahnl, ki 
jim dr užba Backaldrin nasprotuje, kon čni kupci ta besedni znak dojemajo ko t občo oznako z a pekovski 
izdelek, in sicer za pe kovsko pe civo podolgovate oblike, ki s e na obeh kon cih zoži v špico. Tako
4 ECLI:EU:C:2014 :130SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
 dojemanje naj bi bilo m ogoče razložiti zlasti s tem, da pe ki, ki u porabljajo me šanico za pe ko, ki j o 
dobavlja družba Backaldrin, na splošno s vojih strank ne opozarjajo na to, da j e bil znak KORNSPITZ 
registriran ko t znamka, niti na to, da j e pekovsko pe civo proizvedeno iz te me šanice.
11 Družba Pfahnl je 14. maja 2010 n a podlagi člena 33b zakona o varstvu znamk iz leta 1970 p redlagala 
razveljavitev z namke K ORNSPITZ za v točki 8 te sodbe navedene proizvode. Oddelek za izbris pri 
Österreichischer Patentamt (avstrijski urad z a patente) je z odločbo z dne 26. julija 2011 t emu predlogu 
ugodil. Družba Backaldrins se je zoper to odločbo pritožila pri O berster Patent- und M arkensenat 
(vrhovni senat za patente in znamke).
12 To sodišče se sprašuje, v kolikšni me ri m ora p ri u porabi me rila „obča oznaka v gospodarskem 
prometu“ v sporu o glavni stvari u poštevati dejstvo, da n iso vsi proizvodi, za ka tere je bila znamka 
registrirana, namenjeni istim strankam. V zvezi s tem o pozarja, da s o kon čni kupci surovih izdelkov in 
polizdelkov, ki j ih prodaja dr užba Backaldrin pod znamko K ORNSPITZ, ko t je me šanica za pe ko 
pekovskega pe civa, peki in distributerji živilskih proizvodov, me dtem ko s o kon čni kupci pekovskega 
peciva stranke teh pe kov in distributerjev živilskih proizvodov.
13 Oberster Patent- und M arkensenat me ni, da b o pritožbi zoper odločbo oddelka z a izbris pri 
Österreichischer Patentamt o razveljavitvi treba ugoditi glede surovih izdelkov in polizdelkov, za 
katere je bila registrirana znamka iz postopka v glavni stvari, kot so moka in izdelki iz žitaric, sredstva 
za peko, pecivo, pripravljeno z a dopeko, in oblikovano testo za izdelavo pe civa.
14 Kar p a zadeva kon čne izdelke, za ka tere je bila znamka K ORNSPITZ prav tako r egistrirana, namreč 
pekovske izdelke in pe civo, želi to sodišče dobiti pojasnilo s predhodno o dločbo Sodišča. Izvedeti želi 
zlasti, ali je ra zveljavitev z namke m ogoča, če je ta znamka p ostala obča oznaka n e v skladu 
z dojemanjem p rodajalcev kon čnega izdelka, pridobljenega iz me šanice, ki j o dobavlja imetnik 
navedene znamke, ampak v skladu z dojemanjem kon čnih ku pcev tega izdelka.
15 Navedeno s odišče dodaja, da b o po prejetju predhodne odločbe preučilo potrebo po izvedbi ankete 
med kon čnimi kupci o dojemanju besednega znaka K ORNSPITZ.
16 V teh okoliščinah je Oberster Patent- und M arkensenat prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali znamka p ostane ‚obča oznaka z a proizvod ali storitev‘ v smislu člena 12(2)(a) Direktive 
[2008 /95], kadar :
a) trgovci sicer vedo, da g re za označbo izvora, vendar t ega kon čnim [kupcem] po navadi n e 
razkrijejo, in
b) končni [kupci] znamke (tudi) iz tega razloga ne dojemajo ve č ko t označbe izvora, temve č ko t 
občo oznako z a proizvode ali storitve, za katere je znamka registrirana?
2. Ali gre za ‚opustitev‘ v smislu člena 12(2)(a) Direktive [2008 /95] že takrat, kadar o stane imetnik 
znamke n edejaven, čeprav trgovci strank ne opozarjajo, da g re za registrirano z namko?
3. Ali je treba znamko, ki j e zaradi d ejanj ali opustitve imetnika p ostala obča oznaka z a kon čnega 
[kupca], ne pa za trgovce, razveljaviti, kadar i n samo kadar s o kon čni kupci od nje odvisni, ker ne 
obstajajo enakovredne druge možnosti?“
ECLI:EU:C:2014 :130 5SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
17 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 12(2)(a) Direktive 2008 /95 
razlagati tako, da s e lahko z namka z a neki proizvod, za ka terega je registrirana, razveljavi, kadar j e 
zaradi d ejanj ali opustitve n jenega imetnika zgolj z vidika kon čnih ku pcev tega proizvoda p ostala obča 
oznaka za ta proizvod.
18 Po mnenju družbe Backaldrin, nemške in francoske vlade ter Evropske ko misije je treba na to vp rašanje 
odgovoriti nikalno, me dtem ko dr užba Pfahnl in italijanska vlada p odpirata nasprotno r ešitev.
19 V zvezi s tem j e treba najprej opozoriti, da s e člen 12(2)(a) Direktive 2008 /95 n anaša na položaj, 
v katerem z namka n e more več izpolnjevati svoje funkcije označbe izvora (sodba z dne 29. aprila 2004 
v zadevi Björnekulla Fruktindustrier, C-371/02, Recueil, str. I-5791 , točka 22).
20 Med vsemi funkcijami znamke ima navedena funkcija označbe izvora bistveno v logo (glej v tem s mislu 
zlasti sodbi z dne 23. marca 2010 v združenih zadevah Google France in G oogle, od C-236/08 d o 
C-238/08, ZOdl., str. I-2417 , točka 77, in z dne 22. septembra 2011 v zadevi Budějovický B udvar, 
C-482/09, ZOdl., str. I-8701 , točka 71). Omogoča opredeliti proizvod ali storitev, ki j u znamka 
označuje, kot proizvod ali storitev, ki i zhajata iz nekega podjetja, in ju tako ra zlikovati od proizvodov 
in storitev dr ugih podjetij (glej v tem s mislu sodbo z dne 18. aprila 2013 v zadevi Colloseum H olding, 
C-12/12, točka 26 in navedena sodna praksa). Navedeno p odjetje je, kot je to v točki 27 s klepnih 
predlogov navedel generalni pravobranilec, tisto, pod nadzorom ka terega se blago ali storitev p rodaja.
21 Zakono dajalec Evropske u nije je v členu 2 Direktive 2008 /95 p riznal to bistveno f unkcijo znamke 
s tem, da j e določil, da j e lahko z namka iz znakov, ki j ih je mogoče predstaviti grafično, sestavljena le, 
če se lahko z njihovo pomočjo blago ali storitve n ekega podjetja razlikujejo od blaga ali storitev dr ugih 
podjetij (sodba z dne 4. oktobra 2001 v zadevi Merz & Krell, C-517/99, Recueil, str. I-6959 , točka 23, in 
zgoraj navedena sodba Björnekulla Fruktindustrier, točka 21).
22 Posledice tega pogoja so me d dr ugim ra zvidne iz členov 3 in 12 n avedene dir ektive. Medtem ko s o 
v členu 3 te dir ektive n ašteti primeri, v katerih znamka a b initio ni zmožna izpolnjevati funkcije 
označbe izvora, se člen 12(2)(a) te dir ektive n anaša na položaj, v katerem j e znamka p ostala obča 
oznaka in je tako izgubila svoj razlikovalni učinek, tako da t e funkcije ne izpolnjuje ve č (glej v tem 
smislu zgoraj navedeno s odbo Björnekulla Fruktindustrier, točka 22). Znamka se torej lahko ra zveljavi, 
tako da n jen imetnik ne more več uveljavljati pravic, ki m u jih podeljuje člen 5 Direktive 2008 /95 (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 27. aprila 2006 v zadevi Levi Strauss, C-145/05, ZOdl., str. I-3703 , točka 33).
23 V primeru, ki g a opisuje predložitveno s odišče, ki j e izključno p ristojno z a presojo dejstev tega primera, 
končni kupci izdelka iz postopka v glavni stvari, namreč pekovskega peciva, imenovanega KORNSPITZ, 
ta besedni znak dojemajo ko t občo oznako z a ta izdelek in se tako n e zavedajo, da j e bilo nekaj od tega 
pekovskega pe civa pridobljenega iz me šanice za pe ko, ki g a je pod znamko K ORNSPITZ dobavilo 
določeno p odjetje.
24 Kot je prav tako n avedlo predložitveno s odišče, je do takega dojemanja kon čnih ku pcev me d dr ugim 
prišlo zato, ker prodajalci pe kovskega pe civa, pridobljenega iz navedene me šanice, na splošno n e 
obveščajo svojih strank, da j e bil znak KORNSPITZ registriran ko t znamka.
25 Za primer, opisan v predložitveni odločbi, je poleg tega značilno to, da p rodajalci navedenega kon čnega 
izdelka svojih strank ob prodaji na splošno n e opozarjajo na poreklo različnih izdelkov, ki s o v prodaji.
6 ECLI:EU:C:2014 :130SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
26 Ugotoviti je treba, da v takem p rimeru znamka K ORNSPITZ v gospodarskem p rometu s pekovskim 
pecivom, imenovanim K ORNSPITZ, ne izpolnjuje svoje bistvene funkcije označbe izvora in da s e tako 
lahko ra zveljavi glede kon čnega proizvoda, za ka terega je registrirana, če je do izgube razlikovalnega 
učinka n avedene znamke v zvezi z navedenim p roizvodom p rišlo zaradi d ejanj ali opustitve t ega 
imetnika.
27 Ta ugotovitev n i v nasprotju z razlago člena 12(2)(a) Direktive 2008 /95, ki j o je Sodišče podalo 
v točki 26 zgoraj navedene sodbe Björnekulla Fruktindustrier in v skladu s katero v primeru, da p ri 
distribuciji proizvoda, označenega z registrirano z namko, sodelujejo trgovski posredniki, zainteresirana 
javnost, ka tere m nenje je treba upoštevati pri presoji vp rašanja, ali je ta znamka v gospodarskem 
prometu postala obča oznaka z a zadevni proizvod, pomeni vse potrošnike a li kon čne ku pce in, glede 
na značilnosti trga za zadevni proizvod, vse osebe, ki p oklicno s odelujejo pri njegovi prodaji.
28 Sicer je res, da j e, kot je s to ra zlago pojasnilo Sodišče, to, ali je znamka v gospodarskem p rometu 
postala obča oznaka z a proizvod ali storitev, za ka tero je registrirana, treba presojati ne le ob 
upoštevanju dojemanja potrošnikov ali kon čnih ku pcev, ampak tudi gl ede na značilnosti zadevnega 
trga, ob upoštevanju dojemanja oseb, ki s e s tem p oklicno u kvarjajo, kot so prodajalci.
29 Vendar p a ima, na splošno, dojemanje potrošnikov ali kon čnih ku pcev, ko t je Sodišče poudarilo 
v točki 24 zgoraj navedene sodbe Björnekulla Fruktindustrier, odločilno v logo. Kot je generalni 
pravobranilec navedel v točkah 58 in 59 s klepnih predlogov, je treba šteti, da l ahko v primeru, kot je 
ta iz postopka v glavni stvari, za katerega je s pridržkom, da p redložitveno s odišče to preveri, značilno, 
da je zadevna znamka z vidika kon čnih ku pcev izgubila ra zlikovalni učinek, ta izguba privede do 
razveljavitve zadevne znamke. Take ra zveljavitve n e more izključiti že zgolj okoliščina, da s e prodajalci 
zavedajo obstoja navedene znamke in izvora, ki g a ta znamka o značuje.
30 Iz vsega zgoraj navedenega izhaja, da j e na prvopostavljeno vp rašanje treba odgovoriti, da j e treba 
člen 12(2)(a) Direktive 2008 /95 ra zlagati tako, da s e lahko v primeru, kot je ta iz postopka v glavni 
stvari, znamka z a neki p roizvod, za ka terega je registrirana, razveljavi, kadar j e zaradi d ejanj ali 
opustitve n jenega imetnika z golj z vidika kon čnih ku pcev tega proizvoda p ostala obča oznaka z a ta 
proizvod.
Drugo vprašanje
31 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 12(2)(a) Direktive 
2008 /95 ra zlagati tako, da j e mogoče za „opustitev“ v smislu te določbe opredeliti dejstvo, da i metnik 
znamke p rodajalcev n e spodbuja k večji uporabi te znamke z a prodajo proizvoda, za ka tero je 
navedena znamka registrirana.
32 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e zakono dajalec Unije pri tehtanju interesov imetnika z namke in 
interesov njegovih kon kurentov v zvezi z razpoložljivostjo znakov s sprejetjem č lena 12(2)(a) navedene 
direktive p resodil, da i zguba razlikovalnega učinka n avedene znamke n e more biti v škodo njenemu 
imetniku, razen če je ta izguba posledica njegovih dejanj ali opustitve (zgoraj navedena sodba Levi 
Strauss, točka 19, in sodba z dne 10. aprila 2008 v zadevi adida s in adida s Benelux, C-102/07, ZOdl., 
str. I-2439 , točka 24).
33 Sodišče je že presodilo, da l ahko p od pojem „opustitev“ spada t udi to, da i metnik znamke n e uveljavlja 
pravočasno izključne pravice iz člena 5 navedene dir ektive, da b i od pristojnih organov zahteval, naj 
zadevnim tretjim osebam prepovejo uporabo znaka, pri ka terem o bstaja verjetnost zmede v zvezi s to 
znamko, saj je namen takih zahtev ra vno o hraniti razlikovalni učinek navedene znamke (glej v tem 
smislu zgoraj navedeno s odbo Levi Strauss, točka 34).
ECLI:EU:C:2014 :130 7SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
34 Vendar p a, razen če bi se odpovedali iskanju ravnovesja, opisanega v točki 32 te sodbe, navedeni pojem 
nikakor ni omejen na to vrsto opustitve, ampak obsega vse opustitve, s katerimi se imetnik znamke 
izkaže za nezadostno s krbnega glede ohranitve ra zlikovalnega učinka svoje znamke. Zato je v primeru, 
kot je ta, ki g a je opisalo predložitveno s odišče in v katerem p rodajalci proizvoda, pridobljenega iz 
mešanice, ki j o dobavlja imetnik znamke, svojih strank na splošno n e obveščajo, da j e bil znak, ki 
označuje zadevni proizvod, registriran ko t znamka, in tako p rispevajo k temu, da j e ta znamka p ostala 
obča oznaka, opustitev n avedenega imetnika, ki n e sprejme no benih ukrepov, s katerimi bi te 
prodajalce lahko s podbudil k večji uporabi te znamke, mogoče opredeliti za opustitev v smislu 
člena 12(2)(a) Direktive 2008 /95.
35 Predložitveno sodišče bo moralo preveriti, ali je v obravnavani zadevi družba Backaldrin sprejela ukrepe 
za spodbuditev pe kov in distributerjev živilskih proizvodov, ki p rodajajo pe kovsko pe civo, pridobljeno 
iz me šanice za pe ko, ki j o dobavlja navedena družba, k večji uporabi znamke K ORNSPITZ v njihovih 
poslovnih stikih s strankami.
36 Iz vsega zgoraj navedenega izhaja, da j e na dr ugo zastavljeno vp rašanje treba odgovoriti, da j e 
člen 12(2)(a) Direktive 2008 /95 treba razlagati tako, da j e mogoče za „opustitev“ v smislu te določbe 
opredeliti dejstvo, da i metnik znamke p rodajalcev n e spodbuja k večji uporabi te znamke z a prodajo 
proizvoda, za katerega je navedena znamka registrirana.
Tretje vprašanje
37 S tretjim vp rašanjem p redložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 12(2)(a) Direktive 
2008 /95 ra zlagati tako, da j e za razveljavitev z namke n ujno, da s e ugotovi, ali za proizvod, katerega 
znamka je postala obča oznaka v gospodarskem p rometu, obstajajo dr uge oznake.
38 Kot izhaja iz besedila navedene določbe, se lahko z namka ra zveljavi, če zaradi d ejanj ali opustitve 
njenega imetnika v gospodarskem p rometu postane obča oznaka z a proizvod ali storitev, za ka tero je 
registrirana.
39 Ko pride do tega, ni pomem bno, ali morebiti obstajajo dr uge oznake z a zadevni proizvod ali storitev, 
saj to ne m ore spremeniti ugotovitve, da j e navedena znamka izgubila ra zlikovalni učinek, ke r je 
postala obča oznaka v gospodarskem p rometu.
40 Zato je na tretje zastavljeno vp rašanje treba odgovoriti, da j e treba člen 12(2)(a) Direktive 2008 /95 
razlagati tako, da z a razveljavitev znamke n i nujno, da s e ugotovi, ali za proizvod, katerega znamka je 
postala obča oznaka v gospodarskem p rometu, obstajajo dr uge oznake.
Stroški
41 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1. Člen 1 2(2)(a) Direktive 2 0 0 8 / 9 5 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 2 2. oktobra 2 0 0 8 
o približevanju zakonodaje držav članic v z vezi z blagovnimi znamkami je treba razlagati 
tako, da se lahko v primeru, kot je ta iz postopka v glavni stvari, znamka za neki proiz vod, 
za katerega je registrirana, raz veljavi, kadar je zaradi de janj ali opustitve njenega i metnika 
zgolj z vidika končnih kupcev tega p roiz voda postala obča oznaka za ta proiz vod.
8 ECLI:EU:C:2014 :130SODBAZDNE6.3.2014 –ZADEVAC-409/12
BACKALDRINÖSTERREICHTHEKORNSPITZ COMPANY
2. Člen 1 2(2)(a) Direktive 2 0 0 8 / 9 5 j e treba razlagati tako, da je mogoče za „opustitev“ v smislu 
te d oločbe opredeliti de jstvo, da imetnik znamke p rodajalcev ne spodbuja k večji uporabi te 
znamke z a prodajo p roiz voda, za katerega je navedena znamka registrirana.
3. Člen 1 2(2)(a) Direktive 2 0 0 8 / 9 5 j e treba razlagati tako, da za raz veljavitev znamke n i nujno, 
da se ugotovi, ali za proiz vod, katerega z namka je postala obča oznaka v gospodarskem 
prometu, obstajajo d ruge oznake.
Podpisi