Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Zapletena gospodarska presoja – Polje proste presoje Komisije – Nadzor zakonitosti – Sodni nadzor – Obseg

(člen 263 PDEU; Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

2. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža in trajanje kršitve – Diskrecijska pravica Komisije – Meje

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(3); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

3. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Uporaba Smernic o načinu določanja glob – Obrazložitev odločbe – Obseg

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Diskrecijska pravica Komisije – Sodni nadzor – Neomejena pristojnost sodišča Unije – Obseg

(člen 261 PDEU; Uredba Sveta št. 17, člen 17, in Uredba Sveta št. 1/2003, člen 31)

5. Pravo Unije – Načela – Pravica do učinkovitega pravnega varstva – Sodni nadzor nad odločbami, ki jih Komisija sprejme na področju konkurence – Nadzor zakonitosti in neomejen sodni nadzor tako nad uporabo prava kot nad dejstvi – Kršitev – Neobstoj

(člen 263 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 31)

Summary

1. Čeprav ima Komisija na področjih, na katerih se opravljajo zapletene gospodarske presoje, kot je določitev zneska glob, naloženih zaradi kršitve pravil o konkurenci, polje proste presoje glede gospodarskih zadev, to ne pomeni, da se mora sodišče Unije vzdržati nadzora nad razlago podatkov ekonomske narave, ki jo poda Komisija. V okviru nadzora zakonitosti mora namreč sodišče Unije med drugim preveriti tako vsebinsko pravilnost navedenih dokazov, njihovo zanesljivost in doslednost kot tudi, ali ti dokazi vsebujejo vse upoštevne podatke za presojo zapletenega položaja in ali lahko utemeljijo iz njih izpeljane sklepe.

Sodišče Unije mora na podlagi dokazov, ki jih tožeča stranka predloži v utemeljitev navedenih tožbenih razlogov, opraviti nadzor zakonitosti. Sodišče se pri tem nadzoru niti glede izbire dejavnikov, upoštevanih pri uporabi meril za določitev globe, navedenih v Smernicah o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ, niti glede ocenjevanja teh dejavnikov ne sme opirati na polje proste presoje Komisije, da bi opustilo izvedbo temeljitega nadzora tako nad uporabo prava kot nad dejstvi.

(Glej točki 54 in 62.)

2. Za določitev zneska glob zaradi kršitve pravil o konkurenci je treba upoštevati trajanje kršitev in vse dejavnike, ki lahko vplivajo na presojo njihove teže, kot so ravnanje posameznega podjetja, vloga, ki jo je posamezno podjetje imelo pri izvajanju usklajenih ravnanj, dobiček, ki so ga podjetja lahko imela zaradi teh ravnanj, velikost teh podjetij in vrednost zadevnega blaga ter nevarnost, ki jo ta vrsta kršitev pomeni za Evropsko skupnost. Upoštevati je treba objektivne dejavnike, kot so vsebina in trajanje protikonkurenčnih ravnanj, njihovo število in intenzivnost, obseg prizadetega trga in škoda, povzročena gospodarskemu javnemu redu. Pri preučitvi je treba prav tako upoštevati relativni pomen in tržni delež odgovornih podjetij ter morebitno ponovno kršitev.

Tako ima Komisija zaradi mnogih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati, nujno različne možnosti pri njihovi presoji, tehtanju in ocenjevanju, da lahko kršitev ustrezno sankcionira. Vendar ima pri tem določene obveznosti. Trajanje kršitve kot tako zakonodajalec Unije opredeljuje kot dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri določitvi zneska globe, in če zakonodajalec ni opredelil merila, Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ omogočajo določitev vpliva tega dejstva pri izračunu globe.

(Glej točke 56, 57, 71, 76 in 77.)

3. Komisija je zaradi preglednosti sprejela Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ, v katerih navaja, na kakšni osnovi bo upoštevala različne okoliščine kršitve in posledice, ki jih te lahko imajo za znesek globe. Te smernice, ki pomenijo pravila ravnanja, ki kažejo na prakso, ki ji je treba slediti in od katere upravni organ v določenih primerih ne more odstopiti, ne da bi navedel razloge, ki so v skladu z načelom enakega obravnavanja, so omejene na opis metode preizkusa kršitve, ki jo uporablja Komisija, in merila, ki jih mora upoštevati pri določanju zneska globe. Komisija mora zato v obrazložitvi odločbe med drugim pojasniti, kako je pretehtala in ocenila dejavnike, ki jih je upoštevala.

(Glej točke od 59 do 61.)

4. Glede določitve zneska glob, naloženih zaradi kršitve pravil o konkurenci, je neomejena pristojnost, ki je bila v skladu s členom 261 PDEU sodišču Unije priznana v členu 17 Uredbe št. 17, zdaj priznana v členu 31 Uredbe št. 1/2003. Ta pristojnost sodišču omogoča, da preseže le nadzor zakonitosti in nadomesti presojo Komisije s svojo ter tako odpravi, zniža ali zviša naloženo globo ali periodično denarno kazen.

Vendar izvajanje neomejene sodne pristojnosti ne pomeni isto kot nadzor po uradni dolžnosti, postopek pred sodiščem Unije pa je kontradiktoren. Razen razlogov javnega reda, kot je neobstoj obrazložitve izpodbijane odločbe, ki jih mora sodišče preizkusiti po uradni dolžnosti, mora razloge zoper izpodbijano odločbo navesti tožeča stranka in v utemeljitev teh razlogov predložiti dokaze. Ta postopkovna zahteva ne nasprotuje pravilu, v skladu s katerim je pri kršitvah pravil o konkurenci Komisija tista, ki mora predložiti dokaz o kršitvah, ki jih ugotovi, in navesti, kateri dokazi pravno zadostno dokazujejo obstoj dejstev, ki pomenijo kršitev. V okviru tožbe pred sodiščem se od tožeče stranke namreč zahteva, da opredeli tiste elemente izpodbijane odločbe, ki jih prereka, da v zvezi s tem oblikuje razloge in predloži dokaze, na podlagi katerih je mogoče resno sklepati, da so ti razlogi utemeljeni.

(Glej točke od 63 do 65.)

5. Nadzor, določen s Pogodbama glede odločb, ki jih Komisija sprejme na področju konkurence, pomeni, da lahko sodišče Unije opravlja nadzor tako nad uporabo prava kot nad dejstvi in da ima pooblastilo za presojo dokazov, razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe in spremembo zneska glob. Zato ni mogoče sklepati, da bi bil nadzor zakonitosti, določen v členu 263 PDEU in dopolnjen z neomejeno sodno pristojnostjo glede zneska globe, določeno v členu 31 Uredbe št. 1/2003, v nasprotju z zahtevami načela učinkovitega sodnega varstva, določenega v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

(Glej točko 67.)