Keywords

Summary



Keywords

1. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Vzorčenje

(Uredba Sveta št. 384/96, člena 9(6) in 17(1), (2) in (3))

2. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Uvoz iz držav brez tržnega gospodarstva, kot so tiste iz člena 2(7)(b) Uredbe št. 384/96 – Vzorčenje

(Uredba Sveta št. 384/96, členi 2(7)(b), 9(6) ter 17(1) in (3))

3. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Preiskava – Uvedba preiskave na podlagi pritožbe, ki jo je vložila industrija Skupnosti ali ki je bila vložena v njenem imenu – Pogoji

(Uredba Sveta št. 384/96, členi 4(1), 5(1), (2) in (4) ter 18(1))

4. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Preiskava – Opredelitev zadevnega proizvoda – Dejavniki, ki se lahko upoštevajo

(Uredba Sveta št. 384/96, členi 1(4), 2 in 3)

5. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Vzorčenje

(Uredba Sveta št. 384/96, člen 17(1))

6. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Preiskava – Sodelovanje družbe, ki je storila goljufije na nacionalni ravni

(Uredba Sveta št. 384/96)

7. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Uredba, s katero so uvedene protidampinške dajatve

(člen 253 ES)

8. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Škoda – Upoštevno obdobje

(Uredba Sveta št. 384/96, člen 3(2))

9. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Škoda – Stopnja dobička, uporabljena za izračun ciljne cene

(Uredba Sveta št. 384/96, člen 3)

Summary

1. V skladu z besedilom člena 17(1) in (3) osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 uporaba vzorčenja kot tehnike, s katero se lahko upošteva veliko število pritožnikov, izvoznikov ali uvoznikov, vrst izdelkov ali transakcij, pomeni omejitev preiskave. Tako presojo potrjuje člen 9(6) te uredbe, v skladu s katerim proizvajalci, ki niso zajeti z vzorcem, niso vključeni v preiskavo.

Osnovna uredba vendarle določa, da morata instituciji Skupnosti, če se ta omejitev izvede, izpolniti dve obveznosti. Najprej mora biti izbrani vzorec reprezentativen v smislu člena 17(1) in (2) te uredbe. Nato člen 9(6) te uredbe določa, da stopnja dampinga, določena za proizvajalce, ki niso zajeti z vzorcem, ne sme presegati tehtanega povprečja stopenj dampinga, določenega za stranke iz vzorca.

(Glej točki 72 in 73.)

2. Ob uporabi tehnike vzorčenja, kot je ta, ki je določena v členu 17 protidampinške uredbe št. 384/96, lahko proizvajalci, ki niso zajeti z vzorcem, le na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe zahtevajo izračun individualne stopnje dampinga, ki je pogojen z odobritvijo zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo ali individualno obravnavo, če gre za države, na katere se nanaša člen 2(7)(b) te uredbe. Vendar daje člen 17(3) osnovne uredbe Komisiji diskrecijsko pravico, da presodi, ali bi ob upoštevanju števila takih zahtevkov njihova preučitev pomenila preveliko obremenitev in bi onemogočila pravočasen konec preiskave.

Iz tega je razvidno, da osnovna protidampinška uredba gospodarskim subjektom, ki niso zajeti z vzorcem, ne daje nepogojne pravice do izračuna individualne stopnje dampinga. Odobritev takega zahtevka je namreč odvisna od odločitve Komisije o uporabi člena 17(3) te osnovne uredbe. Poleg tega, ker je odobritev take obravnave v skladu s členom 2(7)(b) te osnovne uredbe namenjena le določitvi metode izračuna normalne vrednosti za izračun individualnih stopenj dampinga, Komisiji ni treba preučiti takih zahtevkov, ki so jih vložili gospodarski subjekti, ki niso bili zajeti z vzorcem, če je v okviru uporabe člena 17(3) osnovne uredbe odločila, da bi izračun takih stopenj pomenil preveliko obremenitev in bi onemogočil pravočasen konec preiskave.

Uporaba teh pravil ni kršitev načela enakega obravnavanja družb iz vzorca in družb, ki v njem niso bile zajete, saj sta ti skupini družb v različnih položajih, ker mora za prve Komisija obvezno izračunati individualno stopnjo dampinga, kar je pogojeno s preučitvijo in odobritvijo zahtevka za tako obravnavo, medtem ko ji za druge te stopnje ni treba določiti.

Poleg tega načelo enakega obravnavanja glede družb, ki niso bile zajete z vzorcem, Komisiji ne nalaga, naj se izreče o vseh zahtevkih, ki so ji bili predloženi, tako da bi se lahko za proizvajalce ali izvoznike, ki niso bili zajeti z vzorcem, ampak bi se jim odobrila taka obravnava, uporabila povprečna stopnja dampinga družb iz vzorca, ki jim je bila odobrena taka obravnava.

Če je število zahtevkov tolikšno, da bi njihova preučitev institucijama Skupnosti onemogočila pravočasen konec preiskave, se jima v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe ni treba izreči o vseh teh zahtevkih, tudi če je namen tega le razlikovanje družb, ki niso zajete z vzorcem, na tiste, ki bi jim bilo mogoče odobriti tako obravnavo, in tiste, ki jim tega ne bi bilo mogoče, da bi se zanje uporabila povprečna stopnja dampinga družb iz vzorca, ki jim je odobrena taka obravnava, ne da bi se izračunala individualna stopnja dampinga.

(Glej točke od 76 do 78 in od 81 do 83.)

3. Iz člena 5(1) in (4) osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 je razvidno, da se protidampinška preiskava veljavno začne na podlagi pritožbe, ki jo je vložila industrija Skupnosti, ali na podlagi pritožbe, ki je bila vložena v njenem imenu, razen če gre za primer iz odstavka 6 tega člena. Šteje se, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti ali da je bila prošnja vložena v njenem imenu, če jo podpirajo tisti proizvajalci v Skupnosti, katerih skupna proizvodnja predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v tistem delu industrije Skupnosti, ki izraža bodisi podporo bodisi nasprotovanje pritožbi. Poleg tega morajo proizvajalci, ki izrecno podpirajo pritožbo, predstavljati vsaj 25 % celotne proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti.

V zvezi s pojmom „podpora“ člen 5(2) te osnovne uredbe določa, da mora pritožba vsebovati dokaze o dampingu in škodi ter o vzročni zvezi med njima. Pritožba mora v zvezi s tem vsebovati informacije, ki so pritožniku dostopne pod razumnimi pogoji.

Podpora pritožbi, ki jo je vložila industrija Skupnosti ali je bila vložena v njenem imenu, torej za pritožnika ali pritožnike oziroma za osebe, v imenu katerih je bila vložena, pomeni, prvič, da posredujejo podatke, ki jih zahteva Komisija, da preveri, ali so pogoji, ki so potrebni za naložitev protidampinške dajatve, izpolnjeni, in, drugič, da se strinjajo, da Komisija lahko opravi vsakršen nadzor za preveritev, ali predloženi podatki ustrezajo dejanskemu položaju.

Zato je treba proizvajalca Skupnosti, ki izjavi, da ne dovoli preverjanja podatkov, ki jih je predložil v podporo pritožbi, ki jo je vložil ali je bila vložena v njegovem imenu, prvič, šteti za proizvajalca, ki odreka sodelovanje v smislu člena 18(1) osnovne uredbe, in, drugič, izključiti iz skupine proizvajalcev, ki izrekajo podporo pritožbi v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

(Glej točke od 103 do 106.)

4. Namen opredelitve zadevnega proizvoda v okviru protidampinške preiskave je olajšati pripravo seznama proizvodov, za katere bodo v konkretnem primeru uvedene protidampinške dajatve. Pri tem lahko instituciji upoštevata več dejavnikov, kot so: fizične, tehnične in kemične lastnosti proizvodov, njihova uporaba, njihova medsebojna zamenljivost, kako jih dojemajo potrošniki, prodajne poti, postopek proizvodnje, stroški proizvodnje, kakovost itd. Tako mora trditev, da je treba neki proizvod izključiti iz opredelitve zadevnega proizvoda, temeljiti na argumentih, ki dokazujejo, bodisi da sta instituciji zagrešili napako pri presoji dejavnikov, za katere sta menili, da so upoštevni, bodisi da bi bilo treba ta proizvod na podlagi uporabe drugih, bolj upoštevnih dejavnikov izključiti iz opredelitve zadevnega proizvoda.

(Glej točki 131 in 132.)

5. V skladu s členom 17(1) osnovne protidampinške uredbe št. 384/96 se z vzorčenjem preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično reprezentativni, ali pa se omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče preiskati v času, ki je na razpolago. Komisija ima na podlagi te določbe možnost, da med družbami, ki so izrazile pripravljenost biti zajete v vzorcu in ki so predložile za to potrebne podatke, izbere tiste, ki bodo zajete v vzorcu. Glede na to, da ima Komisija na podlagi te določbe diskrecijsko pravico, se nadzor sodišča Skupnosti nad opravljeno izbiro nanaša na preverjanje upoštevanja postopkovnih pravil, pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja, na katerem temelji izpodbijana izbira, neobstoja očitne napake pri presoji tega dejanskega stanja in neobstoja zlorabe pooblastil.

(Glej točki 146 in 147.)

6. To, da je podjetje storilo goljufije na nacionalni ravni, ne pomeni nujno, da ne sodeluje v protidampinški preiskavi institucij Skupnosti ali da je v tej preiskavi predložilo neresnične informacije. Tudi če je zadevno podjetje storilo goljufije na nacionalni ravni, to samo po sebi ne pomeni, da so podatki, ki jih je posredovalo v okviru protidampinške preiskave, nezanesljivi, če navedeni podatki niso v nikakršni zvezi z navedenimi goljufijami.

(Glej točko 168.)

7. Ne zahteva se, da so v obrazložitvi uredbe o uvedbi protidampinških dajatev podrobno navedeni včasih zelo številni in zapleteni elementi dejanskega stanja in pravnega položaja, na katere se nanaša uredba, če so sistematično vključeni v sklop ukrepov, katerega del so. V zvezi s tem zadošča, da je sklepanje institucij Skupnosti jasno in nedvoumno razvidno iz uredb. Poleg tega se instituciji nista dolžni opredeliti do vseh trditev, ki so jih jima navedle zadevne stranke, temveč zadošča, da te navedejo dejstva in pravne ugotovitve, ki so bistvenega pomena za odločbo.

(Glej točki 180 in 181.)

8. Uvedba protidampinških dajatev ne pomeni sankcije za predhodno ravnanje, temveč zaščitni ukrep zoper nelojalno konkurenco, ki izhaja iz dampinga. Zato je treba za določitev protidampinških dajatev, ki ščitijo industrijo Skupnosti pred dampingom, preiskavo opraviti na podlagi kar najbolj aktualnih informacij.

Institucije Skupnosti lahko, če ugotovijo, da se je uvoz proizvoda, ki je bil do takrat predmet količinskih omejitev, povečal po poteku veljavnosti teh omejitev, to povečanje upoštevajo pri oceni škode, ki je nastala industriji Skupnosti.

(Glej točki 198 in 199.)

9. Institucij Skupnosti pri oceni stopnje dobička, ki bi jo dosegla industrija Skupnosti, če ne bi bilo škodljivega dampinga, nič ne zavezuje, da bi uporabili le podatke o zadevnem proizvodu. Nasprotno, dovoljeno jima je, da pri tem uporabita podatke o sorodnih proizvodih, ki so zadevnemu proizvodu podobni v širšem smislu. Čeprav ti proizvodi niso zajeti v opredelitvi zadevnega proizvoda, se stopnja dobička, ki jo je industrija Skupnosti dosegla pri teh proizvodih, lahko obravnava kot zanesljiv kazalnik stopnje dobička, ki bi jo proizvajalci Skupnosti dosegli pri prodaji zadevnega proizvoda, če ne bi bilo dampinškega uvoza.

(Glej točko 208.)