*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :16 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 16. januarja 2014  
Jezik postopka: švedščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Direktiva 2004 /38/ES — Pravica državljanov Unije in 
njihovih dr užinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic — 
Pravica državljana tretje države, ki j e potomec v ravni črti osebe, ki i ma pravico do prebivanja v državi 
članici, do prebivanja v tej državi članici — Pojem ‚vzdrževana oseba‘“
V zadevi C-423/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Kammarrätten i Stockholm – M igrationsöverdomstolen (Švedska) z odločbo z dne 12. septembra 2012 , 
ki je prispela na Sodišče 17. septembra 2012 , v postopku
Flora M ay Reyes
proti
Migrationsverket,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi L. Bay Larsen, predsednik senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča, v funkciji sodnika 
četrtega senata, M. Safjan, J. Malenovský, sodnika, in A. Prechal (poročevalka), sodnica,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: V. Tourrès, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 4. septembra 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za F. M. Reyes S. Hansson, odvetnik, in T. Fraenkel,
— za švedsko v lado A. Falk in H. Karlsson, agentki,
— za češko v lado M . Smolek in J. Vláčil, agenta,
— za nizozemsko v lado M . Bulterman in C. Wissels, agentki,
— za vlado Združenega kra ljestva J. Beeko, agentka, skupaj z G. Facennom, barrister,
— za Evropsko ko misijo C. Tufvesson in M . Wilderspin, agenta,
2 ECLI:EU:C:2014 :16SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 6. novembra 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2, točka 2(c), Direktive E vropskega 
parlamenta in Sveta 2004 /38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov U nije in njihovih 
družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, ki s preminja Uredbo 
(EGS) št. 1612 /68 in ra zveljavlja D irektive 64 /221/EGS, 68 /360/EGS, 72 /194/EGS, 73 /148/EGS, 
75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 5, zvezek 5, str. 46).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d F. M. Reyes, filipinsko dr žavljanko, in M igrationsverket 
(urad z a m igracije) zaradi z avrnitve p rošnje zadevne osebe za izdajo dovoljenja za prebivanje na 
Švedskem .
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodni izjavi 5 Direktive 2004 /38 je navedeno:
„Pravica vseh državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic bi morala biti 
zagotovljena tudi n jihovim dr užinskim članom, ne glede na dr žavljanstvo, če naj bi se uresničevala 
v objektivnih pogojih svobode in dostojanstva. […]“
4 V uvodni izjavi 28 te dir ektive je navedeno:
„Da bi se zaščitile pred zlorabo pravic ali goljufijo, […] bi morale imeti države članice možnost sprejeti 
potrebne ukrepe.“
5 Člen 2 Direktive 2001 /37, naslovljen „Opredelitve p ojmov“, določa:
„Za namene te dir ektive:
1. ‚Državljan Unije‘ pomeni vsako o sebo, ki i ma državljanstvo države članice;
2. ‚Družinski član‘ pomeni:
[…]
(c) potomce v ravni črti, ki s o m lajši od 21 let ali so vzdrževane osebe, in tiste zakonca ali 
partnerja […]
[…]“.
ECLI:EU:C:2014 :16 3SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
6 Člen 7 te dir ektive, naslovljen „Pravica do prebivanja za več ko t tri me sece“, določa:
„1.Vsi državljani Unije imajo pravico prebivati na ozemlju dr uge države članice v obdobju, daljšem o d 
treh me secev če:
[…]
(b) imajo dovolj sredstev z ase in za svoje dr užinske č lane, da me d njihovim p rebivanjem n e bodo 
postali breme s istema socialne pomoči v državi članici gostiteljici in če imajo celovito zavarovalno 
kritje za primer bolezni v državi članici gostiteljici […]
[…]
2. Pravica do prebivanja, predvidena v odstavku 1, se razširi n a dr užinske č lane, ki n iso dr žavljani 
države č lanice in ki s premljajo ali so se pridružili državljanu Unije v državi članici gostiteljici, pod 
pogojem da t akšen dr žavljan Unije izpolnjuje pogoje, navedene v odstavku 1[(b)].
[…]“
7 Člen 23 D irektive 2004 /38, naslovljen „Sorodne pravice“, določa:
„Ne glede na dr žavljanstvo so dr užinski člani državljana Unije, ki i majo pravico do prebivanja ali 
pravico do stalnega prebivanja v državi članici, upravičeni do pridobitve zaposlitve ali samozaposlitve 
v tej državi.“
Švedsko p ravo
8 Namen spremem b zakona (2005 :716) o tujcih [utlänningslagen (2005 :716)] in uredbe (2006 :97) o tujcih 
[utlänningsförordningen (2006 :97)], ki s ta začela veljati 30. aprila 2006 , je bil prenos Direktive 2004 /38 
v švedsko p ravo. Tako sprejete določbe v bistvu ustrezajo določbam te dir ektive.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
9 F. M. Reyes, rojena leta 1987 in dr žavljanka F ilipinov, je bila pri 3 letih s sestrama dana v oskrbo babici 
po materini strani, ker se je njena mati zaradi d ela preselila v Nemčijo, da b i lahko p reživljala družino, 
ki prebiva na Filipinih. M ati F. M. Reyes je pridobila nemško dr žavljanstvo.
10 Za F. M. Reyes je ves čas njenega otroštva in odraščanja skrbela babica po materini strani. Preden je 
F. M. Reyes prišla na Švedsko, je 4 leta živela v Manili (Filipini) s svojo sedaj preminulo starejšo sestro. 
Med 17 in 23 letom starosti je dve leti obiskovala srednjo šolo in štiri leta višjo strokovno š olo. Po 
izobraževanju, ki j e obsegalo tudi prakso, je pridobila naziv pomožne me dicinske sestre. Ko je opravila 
izpite, je pomagala svoji sestri skrbeti za njene otroke. Mati F. M. Reyes je vseskozi vzdrževala tesne 
stike s svojo dr užino n a Filipinih, tako da j im je vsak me sec pošiljala denar za njihovo preživljanje in 
plačilo njihovega šolanja ter jih vsako leto obiskala. F. M. Reyes na Filipinih ni bila nikoli zaposlena in 
pri filipinskih organih ni zaprosila za socialno p omoč.
11 Mati F. M. Reyes se je decembra 2009 p reselila na Švedsko, da b i tam živela v skupnem g ospodinjstvu 
z norveškim dr žavljanom, ki j e prebival v tej državi članici. Poleti 2011 s e je s tem no rveškim 
državljanom p oročila. Zadnjenavedeni, ki p rejema pokojnino, od leta 2009 r edno p ošilja denar 
F. M. Reyes in dr ugim članom dr užine svoje žene, ki ž ivijo na Filipinih. O dkar s e je mati F. M. Reyes 
preselila na Švedsko, ni zaposlena in prav tako ž ivi od moževe p okojnine.
4 ECLI:EU:C:2014 :16SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
12 F. M. Reyes je 13. marca 2011 v stopila v schengensko o bmočje. Na Švedskem j e 29. marca 2011 
zaprosila za dovoljenje za prebivanje ko t družinski član svoje matere in njenega no rveškega partnerja, 
pri čemer je navedla, da j e njun vzdrževani član.
13 Migrationsverket je 11. maja 2011 t o prošnjo zavrnil, ker F. M. Reyes ni dokazala, da j e bil denar, ki s ta 
ji ga nesporno n akazovala njena m ati in partner zadnjenavedene, namenjen izpolnjevanju njenih 
osnovni potreb v obliki bivališča in hrane ter dostopa do zdravstvenega varstva na Filipinih. Prav tako 
ni dokazala, da z a osebe v njenem p oložaju velja sistem s ocialnega varstva v izvorni državi. Dokazala pa 
je, da j e v izvorni državi diplomirala in da j e v njej tudi opravljala prakse. Dalje, Migrationsverket je 
menil, da j e tožečo stranko v sporu o glavni stvari ve s čas njenega otroštva in njenega odraščanja 
vzdrževala babica po materini strani. Migrationsverket je zato štel, da n i dokazala, da s o jo vzdrževali 
družinski člani na Švedskem .
14 F. M. Reyes je odločbo M igrationverket o zavrnitvi izpodbijala pri förvaltningsrätten i Göteborg – 
Migrationsdomstolen (upravno s odišče v Göteborgu, ki n a p rvi stopnji odloča n a p odročju 
priseljevanja), ki j e pritožbo zavrnilo. To sodišče ni zanikalo, da s ta izpolnjevanje osnovnih potreb 
F. M. Reyes zagotavljala njena mati in njen očim. Vendar p a ni bilo mogoče šteti, da j e socialni položaj 
F. M. Reyes tak, da s e brez finančne podpore njene matere in njenega očima v svoji izvorni državi ne bi 
mogla preživljati. To sodišče je pri svoji presoji ugotovilo, da j e bila F. M. Reyes mlada, da j e študirala 
in živela v Manili, da j e imela visokošolsko izobrazbo in da s o na Filipinih živeli njeni drugi družinski 
člani. Zgolj to, da s ta mati in očim F. M. Reyes nase prevzela njeno v zdrževanje, po mnenju sodišča ni 
bil dokaz za obstoj razmerja odvisnosti, ki b i lahko b ilo podlaga za pridobitev p ravice do prebivanja na 
Švedskem .
15 F. M. Reyes je pri Kammarrätten i Stockholm – M igrationsöverdomstolen (upravno p ritožbeno s odišče 
v Stockholmu, ki o dloča na področju priseljevanja) vložila pritožbo zoper sodbo förvaltningsrätten 
i Göteborg – M igrationsdomstolen. Čeprav je doštudirala na Filipinih, kj er je trajna brezposelnost, je 
zatrjevala, da s lužbe ni našla. Meni, da n jena mati in njen očim ne bi tako redno p ošiljala tako v isokih 
zneskov, če to ne bi bilo nujno z a preživetje družine v njeni izvorni državi.
16 Predložitveno s odišče je ugotovilo, da s e stranki v sporu o glavni stvari n e strinjata glede razlage pogoja 
„vzdrževana oseba“ iz člena 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38. V zvezi s tem s e sklicuje na sodbi z dne 
18. junija 1987 v zadevi Lebon ( 316/85, Recueil, str. 2811 ) in z dne 9. januarja 2007 v zadevi Jia 
(C-1/05, ZOdl., str. I-1) ter se sprašuje, ali se lahko p ri presoji, ali lahko o seba sama izpolnjuje svoje 
osnovne potrebe, upošteva tudi, da i ma zadnjenavedena možnost, da t o stori tako, da s e zaposli.
17 Poleg tega se predložitveno s odišče sprašuje, kakšen vp liv lahko ima namen F. M. Reyes, da s e zaposli 
v državi članici gostiteljici, na opredelitev p ojma „vzdrževan dr užinski č lan“ v smislu navedene 
direktive. To sodišče namreč me ni, da z opravljanjem p lačanega dela zaradi n avedenega ra zloga 
preneha pravica do prebivanja, saj zaradi p rejemanja dohodka o d zaposlitve odvisnost preneha.
18 V teh okoliščinah je Kammarrätten i Stockholm – M igrationsöverdomstolen prekinilo odločanje in 
Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je člen 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38 m ogoče ra zlagati tako, da dr žava članica pod 
nekaterimi pogoji od potomca v ravni črti, ki j e dopolnil 21 let, lahko z ahteva – zato da b i ga bilo 
mogoče obravnavati ko t vzdrževano o sebo in torej opredeliti ko t ‚družinskega člana‘ v smislu 
člena 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38 – da j e poskušal najti zaposlitev, pridobiti pomoč za 
preživljanje pri organih izvorne dr žave in/ali se poskušal drugače preživljati, vendar m u to ni 
uspelo?
ECLI:EU:C:2014 :16 5SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
2. Ali je pri ra zlagi izraza ‚vzdrževana oseba‘ iz člena 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38 p omem bno 
dejstvo, da j e za sorodnika z aradi n jegovih osebnih okoliščin, ko t so starost, izobrazba in 
zdravstveno s tanje, mogoče šteti, da b o ra zmeroma lahko n ašel zaposlitev, in da s e poleg tega 
namerava zaposliti v državi članici, kar b i pomenilo, da p ogoji za to, da j e obravnavan ko t 
sorodnik, ki j e vzdrževana oseba (v smislu te določbe), niso več izpolnjeni?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
19 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2, točka 2(c), Direktive 
2004 /38 ra zlagati tako, da dr žavi članici omogoča, da v okoliščinah, ko t so te v postopku v glavni 
stvari, od potomca v ravni črti, ki j e dopolnil 21 let, zahteva – zato da b i ga bilo mogoče obravnavati 
kot vzdrževano o sebo in torej opredeliti kot „družinskega člana“ v smislu te določbe – da d okaže, da 
je zaman poskušal najti zaposlitev, pridobiti pomoč za preživljanje pri organih svoje izvorne dr žave 
in/ali se poskušal drugače preživljati.
20 V zvezi s tem j e treba poudariti, da j e treba zato, da b i bilo mogoče potomca državljana Unije v ravni 
črti, ki j e starejši od 21 let, šteti za njegovo „vzdrževano o sebo“ v smislu člena 2, točka 2(c), Direktive 
2004 /38, dokazati obstoj dejanskega položaja odvisnosti (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Jia, 
točka 42).
21 Ta odvisnost izhaja iz dejanskega položaja, ki g a opredeljuje okoliščina, da f inančno p odporo 
družinskega člana zagotavlja dr žavljan U nije, ki j e uporabil svojo pravico do prostega gibanja, ali 
njegov zakonec (zgoraj navedena sodba Jia, točka 35).
22 Da bi ugotovili, ali taka o dvisnost obstaja, mora dr žava članica gostiteljica presoditi, ali se potomec 
državljana Unije v ravni črti, ki j e starejši od 21 let, glede na svoj ekono mski in socialni položaj ni 
sposoben vzdrževati sam. Potreba po finančni pomoči mora obstajati v državi izvora takega potomca ali 
v državi, iz katere prihaja, ko j e zaprosil za to, da s e pridruži navedenemu dr žavljanu (glej v tem s mislu 
zgoraj navedeno s odbo Jia, točka 37).
23 Nasprotno, razlogov za to odvisnost, in torej to podporo, ni treba ugotoviti. Ta razlaga se zahteva zlasti 
na podlagi načela, v skladu s katerim je treba določbe, ki t ako ko t Direktiva 2004 /38 u rejajo prosto 
gibanje dr žavljanov Unije, ki j e eden od temeljev U nije, razlagati široko ( glej v tem s mislu zgoraj 
navedeno s odbo Jia, točka 36 in navedena sodna praksa).
24 Dejstvo, da v okoliščinah, ko t so te v postopku v glavni stvari, državljan U nije v daljšem o bdobju 
potomcu redno p lačuje denarni znesek, ki g a potrebuje za izpolnjevanje svojih osnovnih potreb 
v izvorni državi, torej dokazuje obstoj položaja dejanske o dvisnosti potomca od navedenega državljana.
25 V teh okoliščinah od potomca ni mogoče zahtevati, da p oleg tega dokaže, da j e zaman poskušal najti 
zaposlitev, pridobiti pomoč za preživljanje pri organih njegove izvorne države in/ali se poskušal drugače 
preživljati.
26 Zahteva po dodatnem d okazu, ki g a v praksi ni enostavno i zvesti, lahko n amreč, ko t je poudaril 
generalni pravobranilec v točki 60 sklepnih predlogov, čezmerno o teži možnost potomca, da u veljavlja 
pravico do prebivanja v državi članici gostiteljici, me dtem ko o koliščine, opisane v točki 24 te sodbe, 
dokazujejo obstoj dejanskega položaja odvisnosti. Zato bi lahko ta zahteva členoma 2, točka 2(c), in 7 
Direktive 2004 /38 o dvzela polni učinek.
6 ECLI:EU:C:2014 :16SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
27 Sicer pa ni izključeno, da n avedena zahteva zadevnega potomca sili k temu, da s tori ka j bolj 
zapletenega – na primer da p oskuša pridobiti različna potrdila o tem, da n i našel nobenega dela in ni 
prejel nobenega socialnega dodatka – ko t da p ridobi dokument pristojnega organa izvorne države ali 
države, iz ka tere prihaja, ki d okazuje obstoj položaja odvisnosti. Sodišče pa je že odločilo, da t ak 
dokument ne more biti pogoj za izdajo dovoljenja za prebivanje (zgoraj navedena sodba Jia, točka 42).
28 Na prvo vp rašanje je treba zato odgovoriti tako, da j e treba člen 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38 
razlagati tako, da dr žavi članici ne omogoča, da v okoliščinah, ko t so te v postopku v glavni stvari, od 
potomca v ravni črti, ki j e dopolnil 21 let, zahteva – zato da b i ga bilo m ogoče obravnavati ko t 
vzdrževano o sebo in torej opredeliti kot „družinskega člana“ v smislu te določbe – da d okaže, da j e 
zaman poskušal najti zaposlitev, pridobiti pomoč za preživljanje pri organih svoje izvorne države in/ali 
se poskušal drugače preživljati.
Drugo vprašanje
29 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2, točka 2(c), Direktive 
2004 /38 ra zlagati tako, da d ejstvo, da j e za družinskega člana zaradi n jegovih osebnih okoliščin, kot so 
starost, izobrazba in zdravstveno s tanje, mogoče šteti, da b o razmeroma lahko n ašel zaposlitev, in da s e 
poleg tega namerava zaposliti v državi članici gostiteljici, vpliva na razlago pogoja biti „vzdrževana 
oseba“ iz te določbe.
30 V zvezi s tem j e treba poudariti, da m ora položaj odvisnosti v državi, iz katere prihaja zadevni družinski 
član, obstajati, ko v loži prošnjo za pridružitev dr žavljanu Unije, ki g a vzdržuje (glej v tem s mislu zgoraj 
navedeno s odbo Jia, točka 37, in sodbo z dne 5. septembra 2012 v zadevi Rahman in dr ugi, C-83/11, 
točka 33).
31 Iz tega izhaja, kot so v bistvu navedli vsi zainteresirani subjekti, ki s o predložili stališča Sodišču, da 
morebitne možnosti, da n ajde zaposlitev v državi članici gostiteljici, potomcu dr žavljana Unije v ravni 
črti, starejšemu od 21 let, omogočajo – če je to potrebno – da g a navedeni državljan ne vzdržuje več, 
ko ima pravico do prebivanja, ne vp livajo na razlago pogoja za to, da s e ga obravnava ko t „vzdrževano 
osebo“ iz člena 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38.
32 Kot je pravilno z atrjevala Evropska ko misija, bi nasprotna rešitev v praksi navedenemu potomcu 
preprečevala iskanje zaposlitve v državi članici gostiteljici in bila zato v nasprotju s členom 23 t e 
direktive, ki i zrecno d oloča, da j e tak potomec, če ima pravico do prebivanja, upravičen do pridobitve 
zaposlitve ali samozaposlitve (glej po analogiji zgoraj navedeno s odbo Lebon, točka 20).
33 Zato je treba na dr ugo vp rašanje odgovoriti tako, da j e treba člen 2, točka 2(c), Direktive 2004 /38 
razlagati tako, da d ejstvo, da j e za družinskega člana zaradi n jegovih osebnih okoliščin, kot so starost, 
izobrazba in zdravstveno s tanje, mogoče šteti, da b o razmeroma lahko n ašel zaposlitev, in da s e poleg 
tega namerava zaposliti v državi članici gostiteljici, ne vp liva na razlago pogoja biti „vzdrževana oseba“ 
iz te določbe.
Stroški
34 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
ECLI:EU:C:2014 :16 7SODBAZDNE16.1.2014 –ZADEVAC-423/12
REYES
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Člen 2, točka 2(c), Direktive E v r opskega p arlamenta in Sveta 2 0 0 4 / 3 8 / E S z dne 2 9. aprila 
2 0 0 4 o pravici državljanov Un ije in n jihovih d ružinskih članov do prostega gi banja in 
prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Ur edbo (EGS) št. 1 6 1 2 / 6 8 in raz veljavlja 
direktive 6 4 / 2 2 1 / E GS, 6 8 / 3 6 0 / E GS, 7 2 / 1 9 4 / E GS, 7 3 / 1 4 8 / E GS, 7 5 / 3 4 / E GS, 7 5 / 3 5 / E GS, 
9 0 / 3 6 4 / E GS, 9 0 / 3 6 5 / E GS in 9 3 / 9 6 / E GS, je treba razlagati tako, da d ržavi članici ne 
omogoča, da v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, od potomca v ravni črti, ki 
je dopolnil 2 1 let, zahteva – zato da bi ga b ilo m ogoče obravnavati kot v zdrževano osebo in 
torej opredeliti kot „družinskega č lana“ v smislu te d oločbe – d a dokaže, da je zaman 
poskušal najti zaposlitev, pridobiti pomoč za preživljanje pri organih svoje iz vorne države 
in/ali se poskušal drugače preživljati.
2. Člen 2, točka 2(c), Direktive 2 0 0 4 / 3 8 j e treba razlagati tako, da de jstvo, da je za družinskega 
člana zaradi njegovih osebnih okoliščin, kot so starost, izobrazba in zdravstveno stanje, 
mogoče šteti, da bo razmeroma lahko našel zaposlitev, in da se poleg tega n amerava zaposliti 
v državi članici gostiteljici, ne vpliva na razlago pogoja biti „v zdrževana oseba“ iz te d oločbe.
Podpisi