Obstoj take povezave je treba presojati celovito, ob upoštevanju vseh upoštevnih dejavnikov obravnavane zadeve, zlasti stopnje podobnosti med nasprotujočima si znamkama, narave proizvodov in storitev, za katere sta nasprotujoči si znamki registrirani, skupaj s stopnjo sorodnosti ali različnosti teh proizvodov ali storitev ter upoštevno javnostjo, intenzivnosti ugleda prejšnje znamke in obstoja verjetnosti zmede pri javnosti.

Uporaba člena 8(5) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti je odvisna od treh pogojev, in sicer: prvič, enakosti ali podobnosti nasprotujočih si znamk; drugič, obstoja ugleda prejšnje znamke, ki je bil naveden v podporo ugovoru, in, tretjič, obstoja tveganja, da bi se z uporabo prijavljene znamke brez upravičenega razloga izkoristila razlikovalnost ali ugled prejšnje znamke ali da bi jima prijavljena znamka škodovala. Ti trije pogoji so kumulativni in neobstoj enega izmed njih zadostuje, da se navedena določba ne uporabi.

Besedna znamka SpagO, katere registracija kot znamke Skupnosti je zahtevana za „alkoholne pijače (razen piva)“ iz razreda 33 Nicejskega aranžmaja, je le malo podobna znamki SPA, prej registrirani v Beneluksu, za „mineralne vode in sodavice ter druge brezalkoholne pijače; sirupi in drugi pripravki za proizvodnjo pijač“ iz razreda 32 tega aranžmaja. Ta podobnost ne zadostuje za to, da bi upoštevni potrošnik vzpostavil zvezo med nasprotujočima si znakoma v smislu člena 8(5) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti.

Glede na to, da sta nasprotujoča si znaka kratka, se bo širša javnost v Beneluksu osredotočila na celotno besedo. Zaradi kratke in preproste sestave znaka prijavljene znamke je malo verjetno, da bo povprečni potrošnik razdelil znak SpagO na dve besedi, „spa“ in „go“.

Glede celotnega vidnega vtisa se prijavljena znamka in prejšnja, krajša znamka, razlikujeta zaradi dodatka končnice „go“ v prijavljeni znamki. Če se oba sporna znaka začneta z zaporedjem črk „spa“, dodatek končnice „go“ pri prijavljeni znamki med njima vzpostavlja razlikovanje tudi pri slušnem vtisu. Prijavljena znamka se namreč izgovori kot kratka beseda brez podaljšanega presledka med zlogoma, pri čemer zlog „spa“ nima samostojne vloge, temveč je tesno povezan z drugim zlogom „go“.

Primerjava pojmovne podobnosti ni mogoča. Upoštevno javnost prejšnja znamka spominja na mesto Spa (Belgija), ki je znano po mineralni vodi ter toplicah, na belgijsko dirkališče Spa-Francorchamps ali na opisni pomen termalnega izvira, kot je hamam ali savna. Nasprotno je beseda „spago“ izmišljena beseda, ki je v uradnih jezikih Beneluksa brez pomena.

Glede narave zadevnih izdelkov velja, da vsebnost alkohola v alkoholnih pijačah omogoča njihovo razlikovanje od vode in brezalkoholnih pijač. Medtem ko se alkoholne pijače večinoma uživajo v posebnih in družabnih okoliščinah, se voda in brezalkoholne pijače uživajo dnevno. Poleg tega s pitjem vode zadovoljujemo osnovne življenjske potrebe. Povprečni potrošnik, ki naj bi bil normalno obveščen in razumno pozoren ter preudaren, zazna to ločitev med brezalkoholnimi in alkoholnimi pijačami, ki je poleg tega potrebna, saj nekateri potrošniki ne želijo, ali pa celo ne smejo, uživati alkohola. Med drugim je cena alkoholnih pijač po navadi tudi precej višja kot cena brezalkoholnih pijač. Poleg tega je prodaja alkohola z več vidikov tudi natančneje pravno urejena. Zlasti je povezana s pridobitvijo dovoljenja za prodajo, nakup alkoholnih pijač pa zahteva tudi neko minimalno starost.

Glede razlike v naravi proizvodov, ki jih označujeta nasprotujoči si znamki, torej povprečni potrošnik držav Beneluksa zaporedja črk „spa“, ki je vsebovano v prijavljeni znamki SpagO, ne bo zaznal v povezavi z mineralno vodo, trženo na podlagi prejšnje znamke.

(Glej točke 18, 21, 24, 26 in od 28 do 31.)