V zvezi s tem široka diskrecijska pravica, ki jo ima pri opravljanju svojih nalog predsednik USRS, temu Uradu ne sme omogočiti, da zaobide tehnične predpise, ki določajo potek preskušanja, ne da bi kršil svojo dolžnost dobrega upravljanja in obveznost skrbnega ravnanja in nepristranskosti. Poleg tega je zavezujoča narava teh pravil tudi za USRS potrjena v členu 56(2) Uredbe št 2100/94, ki določa, da mora biti opravljanje preskušanja v skladu z njimi. Zato je odbor za pritožbe pravilno ugotovil, da je USRS podelil žlahtniteljsko pravico za prijavljeno sorto na podlagi nepravilnega preskušanja, ker je bilo to varstvo podeljeno ne da bi USRS razpolagal z ustreznimi podatki o tem, da je bila sporna dodatna lastnost preskušana v dveh rastnih dobah, s kršitvijo protokolov, ki ju je sprejel USRS.

Odbor za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte (USRS) sicer ima diskrecijsko pravico, da sam odloči o prijavi ali pa jo preda pristojnemu organu USRS, vendar mora, kadar se odloči, da bo izvajal pristojnosti USRS, skrbno in nepristransko preučiti vse upoštevne okoliščine prijave za žlahtniteljsko pravico v Skupnosti in zbrati vse dejanske in pravne elemente, ki so potrebni za izvajanje njegove diskrecijske pravice. USRS mora kot organ Evropske unije spoštovati načelo dobrega upravljanja. Poleg tega mora zagotoviti pravilen potek in učinkovitost postopkov, ki jih izvaja.

V skladu s členom 56(2) Uredbe št. 2100/94, o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti, in členoma 22(1) in 23(1) Uredbe št. 1239/95 o uvedbi izvedbenih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 v zvezi s postopki, ki potekajo na Uradu Skupnosti za rastlinske sorte (USRS), lahko predsednik USRS doda nove lastnosti za preskušanje prijavljene sorte. Samo prožnost, ki omogoča takšno možnost lahko zagotovi objektivnost postopka za podelitev žlahtniteljske pravice v Skupnosti. Prijave za žlahtniteljsko pravico v Skupnosti tako ni mogoče zavrniti zgolj zato, ker lastnost preskušane sorte, ugotovljena med preskušanjem in odločilna za presojo razlikovalnega učinka glede na druge sorte, ni bila omenjena v tehničnem vprašalniku, ki ga je izpolnil prijavitelj, niti v upoštevnih smernicah in protokolih. Glede na široko diskrecijsko pravico, priznano USRS, ta lahko, če se mu zdi potrebno, upošteva dejstva in dokaze, ki so jih stranke navedle ali predložile prepozno. Takšna možnost mu mora biti priznana toliko bolj, kadar so, kot v obravnavanem primeru, upoštevni elementi za presojo razlikovalne lastnosti sorte ugotovljeni med objektivnim postopkom, ki je preskušanje, ki ga naroči USRS in izvede nacionalni urad za preskušanje sort.

Kar zadeva čas, ko lahko predsednik USRS izvaja pristojnost iz člena 23(1) Uredbe št. 1239/95, ne določbe te uredbe ne določbe Uredbe št. 2100/94 ne nasprotujejo temu, da do dodajanja nove lastnosti pride po opravi preskušanja, ker je bila takšna lastnost ugotovljena pri tem preskušanju. Zato to, da ta predsednik doda novo lastnost, ki je bila ugotovljena šele pri preskušanju sorte, samo po sebi ne more pomeniti kršitve načela pravne varnosti glede na tretjega, katerega zaščitena sorta je bila izbrana za referenčno sorto za to preskušanje. Ta se namreč ne more sklicevati na legitimna pričakovanja v zvezi z obsegom navedenega preskušanja in naravo preučenih razlikovalnih učinkov.

(Glej točke 52, od 55 do 57, 61 in 66.)