Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA  
NILSA WAHLA,  
predstavljeni 17. marca 2016 *  
Zadeva C-4 9 3 / 1 4  
Dilly’s Wellnesshotel GmbH(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo  
Bundesfinanzgeric ht  
(zvezno finančno sodišče, Avstrija)) 
„Predhodno odločanje — Državne pomoči — Uredba (ES) št. 800/2008 — Vrste pomoči, ki se lahko 
štejejo za združljive s skupnim trgom — Pomoči za varstvo okolja — Ukrepi pomoči v obliki znižanja 
okoljskih davkov — Zavezujoča narava pogojev za izvzetje“ 
1. V skladu z ustaljeno sodno prakso obveznost držav članic na podlagi Pogodb, da predhodno 
priglasijo vsak ukrep, s katerim se podeli ali spremeni nova pomoč, pomeni enega od temeljnih 
elementov nadzornega sistema na področju državnih pomoči. ** Iz tega nujno izhaja, da je treba ozko 
razlagati vsako omilitev te obveznosti, ki izhaja iz želje, da se v natančno opredeljenih primerih olajša 
sodelovanje med nacionalnimi organi in Evropsko komisijo s sprejetjem ukrepov za upravno 
poenostavitev v okviru odobritve splošne skupinske izjeme. 
2. Ta zahteva je glavni predmet tega predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je prvič vložilo 
Bundesfinanzgericht (zvezno finančno sodišče, Avstrija) ***, ki navaja več vprašanj glede razlage Uredbe 
(ES) št. 800/2008 ****. 
3. Obravnavana zadeva zlasti daje Sodišču priložnost, da podrobneje pojasni formalne in materialne 
pogoje, ki jih mora izpolnjevati država članica, da je lahko izvzeta iz obveznosti priglasitve ukrepov 
pomoči na podlagi navedene uredbe. Na splošneje daje priložnost, da se poudari, da so v teh 
okoliščinah vse natančne obveznosti, naložene državam članicam, naj so formalne ali materialne, 
zavezujoče in da v primeru njihovega neizpolnjevanja ni mogoče zahtevati izvzetja. 
I – Pravni okvir 
A – Pravo Unije 
4. Na podlagi člena 109 PDEU (prej člen 94 Pogodbe ES) je Svet Evropske unije med drugim 
pooblaščen, da sprejema izvedbene ukrepe za določitev vrst pomoči, ki so izvzete iz postopka 
obveščanja iz člena 108(3) PDEU (prej člen 93(3) Pogodbe ES). 
* Jezik izvirnika: francoščina.  
** Glej zlasti sodbo France Télécom/Komisija (C-81/10 P, EU:C:2011 :811, točka 58).  
*** Pomem bno je opozoriti, da je navedeno sodišče nasledilo Unabhängiger Finanzsenat (neodvisni finančni senat, Avstrija) in da je Sodišče že  
večkrat presodilo, da je pristojno za odgovore na vprašanja tega drugega sodišča. 
**** Uredba Komisije z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe 
(Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL 2008 , L 214, str. 3). 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :174 1 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
5. Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči je bila sprejeta na podlagi člena 94 
Pogodbe ES. ***** Člen 3(1) navedene uredbe, naslovljen „Preglednost in spremljanje“, je določal, da 
„Komisija pri sprejemanju uredb na podlagi člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za 
zagotavljanje preglednosti in spremljanja pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, skladno s temi 
uredbami.“ 
6. Na podlagi Uredbe št. 994/98 je bila sprejeta Uredba št. 800/2008 ****** , ki se uporablja 
v obravnavanem primeru. 
7. V skladu s členom 1(1)(d) poglavja I Uredbe 800/2008 , naslovljenega „Področje uporabe“,seta 
uredba uporablja med drugim za „pomoč za varstvo okolja“. 
8. Člen 3(1) navedenega poglavja, naslovljen „Pogoji za izvzetje“, je določal: 
„Sheme pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje iz poglavja I te uredbe, ter vse ustrezne določbe iz 
poglavja II te uredbe so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in so izvzete iz 
obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če vsaka individualna pomoč, dodeljena v skladu 
s takimi shemami, izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, shema pa se izrecno sklicuje na to uredbo 
z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije.“ 
9. Člen 9 navedenega poglavja, naslovljen „Preglednost“, določa: 
„1. Zadevna država članica v dvajsetih delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme pomoči ali dodelitvi 
ad hoc pomoči, izvzete na podlagi te uredbe, Komisiji posreduje povzetek informacij o takem ukrepu 
pomoči. Ta povzetek se posreduje v elektronski obliki po uveljavljeni IT aplikaciji Komisije ter 
v obliki, predpisani v Prilogi III. 
Komisija nemudoma potrdi prejem zgoraj omenjenega povzetka. 
Povzetke Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije. 
2. Zadevna država članica ob začetku veljavnosti sheme pomoči ali dodelitvi ad hoc pomoči, izvzete na 
podlagi te uredbe, na spletu objavi celotno besedilo takega ukrepa pomoči. V primeru sheme pomoči 
so v tem besedilu opredeljeni pogoji, ki jih določa dr žavna zakono daja in ki zagotavljajo upoštevanje 
ustreznih določb te uredbe. Zadevna država članica poskrbi, da je celotno besedilo ukrepa pomočina 
internetu dostopno v celotnem obdobju veljave zadevnega ukrepa pomoči. V povzetku informacij, ki 
jih na podlagi odstavka 1 zagotovi zadevna država članica, je naveden spletni naslov, na katerem je 
dostopno celotno besedilo ukrepa pomoči. 
[…]“ 
10. Člen 10 navedenega poglavja, naslovljen „Spremljanje stanja“, je določal: 
„1. Komisija redno spremlja ukrepe pomoči, o katerih je bila obveščena v skladu s členom 9. 
[…] 
***** UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 312. Uredba št. 994/98 je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013 z dne 
22. julija 2013 in nato razveljavljena z Uredbo Sveta (EU) 2015 /1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov [107] in [108] Pogodbe [PDEU] za 
določene vrste horizontalne državne pomoči (UL 2015 , L 248, str. 1). 
****** Uredba št. 800/2008 je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1224 /2013 z dne 29. novembra 2013 (UL 2013 , L 320, str. 22). Obdobje 
veljavnosti Uredbe št. 800/2008 je bilo tako podaljšano do 30. junija 2014 . Ta uredba je bila nato razveljavljena z Uredbo Komisije (EU) 
št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov [107] in [108] 
Pogodbe [DEU] (UL 2014 , L 187 str. 1). 
ECLI:EU:C:2016 :174 2 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
3. Zadevna država članica Komisiji na pisno zahtevo v dvajsetih delovnih dneh ali daljšem obdobju, če 
je tako določeno v zahtevi, predloži vse podatke, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje 
uporabe te uredbe. 
Čedržava članica v obdobju, ki ga predpiše Komisija, ali v skupno dogovorjenem obdobju ne priskrbi 
zahtevanih podatkov oziroma čedržava članica predloži nepopolne podatke, ji Komisija pošlje 
opomin, v katerem določi nov rok za predložitev podatkov. Če zadevna država članica kljub takem u 
opominu ne predloži zahtevanih podatkov, lahko Komisija potem, ko je zadevni državi članici 
omogočila, da izrazi svoja mnenja, sprejme odločitev, da je treba Komisiji v skladu s členom 88(3) 
Pogodbe ES priglasiti vse prihodnje ukrepe pomoči, za katere se uporablja ta uredba, ali njihov del.“ 
11. Člen 17 poglavja II Uredbe št. 800/2008 z naslovom „Opredelitev pojmov“ je bil naveden v njenem 
oddelku 4, naslovljenem „Pomoč za varstvo okolja“, in je določal: 
„V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve: 
1. ‚varstvo okolja‘ pomeni vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem 
okolju ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, s katerim se zmanjša tveganje take škode 
ali ki vodi k učinkovitejši rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo in uporabo 
obnovljivih virov energije; 
[…] 
10. ‚okoljski davek‘ pomeni davek, katere[ga] posebna davčna osnova ima jasen negativen vpliv na 
okolje ali ki skuša obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko 
vključeni v njihovo ceno in/ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj 
spoštujejo okolje; 
[…]“ 
12. Člen 25 navedenega oddelka 4, naslovljen „Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov“, določa: 
„1. Sheme okoljske pomoči v obliki znižanj ali izvzetij iz okoljskih davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz 
Direktive Sveta 2003 /96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev 
energentov in električne energije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 405), so 
združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve po 
členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena. 
2. Upravičenci znižanj davkov plačajo vsaj najnižjo davčno stopnjo [S]kupnosti, določeno v [Direktivi 
2003 /96]. 
3. Znižanje davkov se odobri za največ deset let. Po preteku tega desetletnega obdobja države članice 
znova ocenijo primernost zadevnih ukrepov pomoči.“ 
B – Avstrijsko pravo 
13. V skladu z Budgetbegleitgesetz (spremljevalni zakon k proračunu) z dne 30. decembra 2011 *******  
je bilo treba storitvena podjetja znova izvzeti iz povračila davka na energijo. 
******* BGBl. I, 111/2010 , (v nadaljevanju: BBG 2011 ). 
ECLI:EU:C:2016 :174 3 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
14. Člen 2(1) Energieabgabenvergütungsgesetz (zakon o povračilu davka na energijo, v nadaljevanju: 
EAVG), v različici, ki je bila spremenjena s členom 72 BBG 2011 , določa: 
„Pravico do povračila imajo le podjetja, za katera je dokazano, da je njihova glavna dejavnost 
proizvodnja materialnih dobrin, če ne dobavljajo energetskih virov, navedenih v členu 1(3), ali toplote 
(para ali vroča voda), proizvedene iz energetskih virov iz navedenega člena 1(3).“ 
15. Začasno področje uporabe navedenega člena 2 je določeno v členu 4(7) zakona o povračilu davka 
na energijo: 
„Člena 2 in 3 [EAVG] se uporabljata, če to odobri Evropska komisija, za vloge za povračilo, ki se 
nanašajo na obdobje po 31. decembru 2010 .“ 
16. Iz pripravljalnih del za predlog zakona je v zvezi s členom 4(7) EAVG razvidno naslednje: 
„Uporaba spremenjenih določb je odvisna od odobritve Evropske komisije. Ta spremem ba začne veljati 
za uporabo energije po 31. decembru 2010 . Vlogam storitvenih podjetij, ki se nanašajo na obdobja po 
31. decembru 2010 , torej ne bo več ugodeno. Če bo Komisija spremem bo EAVG potrdila kot 
odobreno državno pomoč, bo treba zakonsko omejitev za proizvodna podjetja uporabljati od 
1. januarja 2011 , tako da storitvena podjetja po tem datumu ne bodo več imela pravice do povračila 
davka na energijo za porabljeno energijo. Če Komisija spremem be ne bo odobrila, bo sedanji pravni 
položaj ostal nespremenjen, pravico do povračila davka na energijo pa bodo imela proizvodna in 
storitvena podjetja.“ 
II – Spor o glavni stvari, vprašanja za predhodno odločanje in postopek pred Sodiščem 
17. Družba Dilly’s Wellnesshotel GmbH (v nadaljevanju: Dilly’s Wellnesshotel) je 29. decembra 2011 
predložila vlogo za povračilo davka na energijo za leto 2011 . 
18. Ta vloga je bila zavrnjena z odločbo z dne 21. februarja 2012 , ker naj ne bi bila utemeljena glede na 
novo zakono dajo iz BBG 2011 , v skladu s katero se od 1. januarja 2011 povračilo davka na energijo 
odobri samo še proizvodnim podjetjem. Tožba, vložena pri Unabhängiger Finanzsenat (neodvisni 
finančni senat), ki ga je nasledilo Bundesfinanzgericht (zvezno finančno sodišče), je bila zavrnjena. 
19. Verwaltungsgerichtshof (upravno sodišče, Avstrija) je z odločbo z dne 19. marca 2013 razsodilo, da 
je bilo treba po sodbi, ki jo je navedeno sodišče izdalo 22. avgusta 2012 , povračilo davka na energijo 
odobriti storitvenim podjetjem še za januar 2011 . Komisija po mnenju Verwaltungsgerichtshof 
(upravno sodišče) za navedeni mesec še ni odobrila nove zakono daje v zvezi s prijavo, izdano na 
podlagi Uredbe št. 800/2008 , ki se je nanašala šele na obdobje od 1. februarja 2011 . 
20. Družba Dilly’s Wellnesshotel je pri Unabhängiger Finanzsenat (neodvisni finančni senat) vložila 
dopolnilno upravni spor, s katerim je v bistvu predlagala zlasti popolno ugoditev vlogi za povračilo 
davka na energijo za obdobje od januarja do decembra 2011 . 
21. Družba Dilly’s Wellnesshotel je izhajala iz načela, da se v primeru, da bi se z uporabo člena 2(1) 
v povezavi s členom 4(7) EAVG kršilo pravo Unije, nova zakono daja, uvedena z BBG 2011 , ne bi 
uporabljala in bi storitvena podjetja lahko še naprej zahtevala povračilo davka na energijo za celotno 
leto 2011 in obdobje po njem. 
ECLI:EU:C:2016 :174 4 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
22. Iz predložitvenega sklepa izhaja, da je prvotna različica EAVG v členu 2(1) določala povračilo davka 
na energijo podjetjem, ki so se ukvarjala predvsem s „proizvodnjo materialnih dobrin“. Opravljanje 
storitev je bilo izvzeto iz povračila dajatve. Predložitveno sodišče poudarja, da je bil cilj EAVG 
v skladu s pripravljalnimi deli preprečiti, da bi bila avstrijska industrijska proizvodna podjetja, ki 
porabijo veliko energije, konkurenčno prikrajšana v primerjavi s podjetji v drugih državah, kjer 
energija načeloma ni bila obdavčena. 
23. Nacionalna zakono daja o povračilu davka na energijo je bila nato večkrat spremenjena. 
24. V obravnavanem primeru predložitveno sodišče dvomi o združljivosti nove zakono daje o povračilu 
davka na energijo, uvedene z BBG 2011 , z Uredbo št. 800/2008 . Navedeno sodišče se namreč sprašuje, 
ali se Republika Avstrija lahko sklicuje na posebni postopek iz člena 25 Uredbe št. 800/2008 v zvezi 
z zadevno nacionalno zakono dajo, čeprav se zdi, da več pogojev iz poglavja I navedene uredbe ni 
izpolnjenih. 
25. V teh okoliščinah je Bundesfinanzgericht (zvezno finančno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču 
v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: 
„1. Ali je v nasprotju s pravom Unije, če se za shemo pomoči uporabi posebni postopek iz člena 25 
Uredbe (ES) št. 800/2008 , da bi bila s tem izvzeta iz obveznosti priglasitve na podlagi člena 108(3) 
PDEU, vendar ne izpolnjuje različnih obveznosti iz poglavja I [te] uredbe in se poleg tega ne 
sklicuje na [to] uredbo? 
2. Ali je v nasprotju s pravom Unije, če shema pomoči temelji na posebnem postopku iz člena 25 
Uredbe [št. 800/2008 ], ki velja za pomoč za varstvo okolja, vendar niso izpolnjeni pogoji iz 
poglavja II, in sicer spodbujanje ukrepov varstva okolja oziroma ukrepov varčevanja z energijo na 
podlagi člena 17, točka 1, [te] uredbe? 
3. Ali pravo Unije nasprotuje nacionalni ureditvi, ki ne vsebuje časovne omejitve in se tudi ne sklicuje 
na časovno obdobje, navedeno v prijavi za izvzetje, zaradi česar je v členu 25(3) Uredbe 
[št. 800/2008 ] zahtevana omejitev povračila davka na energijo na obdobje desetih let razvidna zgolj 
iz prijave izvzetja?“ 
26. Pisna stališča so predložile družba Dilly’s Wellnesshotel, avstrijska in estonska vlada ter Komisija. 
27. Obravnava je potekala 21. januarja 2016 , udeležile pa so se je družba Dilly’s Wellnesshotel, 
avstrijska vlada in Komisija. 
III – Analiza 
A – Uvodne ugotovitve glede položaja, na katerega se nanaša postopek v glavni stvari, in obveznost 
priglasitve načrtov za dodelitev nove pomoči 
1. Položaj, na katerega se nanaša postopek v glavni stvari 
28. S tem predlogom za sprejetje predhodne odločbe se postavlja več vprašanj glede razlage, ki se 
nanašajo na formalne pogoje (prvo vprašanje za predhodno odločanje) in na materialne pogoje (drugo 
in tretje vprašanje za predhodno odločanje), ki jih mora izpolnjevati nacionalni ukrep pomoči, da bi 
lahko bil izvzet iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo št. 800/2008 . 
ECLI:EU:C:2016 :174 5 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
29. Kot izhaja iz navedb predložitvenega sodišča, je spor o glavni stvari nastal, ker je avstrijska davčna 
uprava zavrnila vlogo za povračilo davka na energijo za leto 2011 , ki jo je vložila tožeča stranka 
v postopku v glavni stvari, storitveno podjetje Dilly’s Wellnesshotel. Razlog za to zavrnitev je bil, da so 
ponudniki storitev z EAVG od spremem be, uvedene z BBG 2011 , izvzeti iz ugodnosti povračila davka 
na energijo. 
30. Tožeča stranka v postopku v glavni stvari se v okviru tožbe, vložene pri predložitvenem sodišču, 
sklicuje na preteklo različico te nacionalne zakono daje, to je različico, ki je vključevala tudi ponudnike 
storitev. Po njenih navedbah ta nova zakono daja zaradi neizpolnjevanja zavezujočih določb Uredbe 
št. 800/2008 ni bila izvzeta iz obveznosti priglasitve, določene v členu 108(3) PDEU, zato naj je ne bi 
bilo mogoče izvajati. 
31. Predložitveno sodišče je torej obravnavani predlog za sprejetje predhodne odločbe vložilo prav na 
podlagi svoje obveznosti, da ugotovi vse posledice morebitnega neupoštevanja prava Unije na področju 
državnih pomoči, na katerega se opirajo pravni subjekti na podlagi svojih procesnih pravic. ******** 
Člen 108(3), tretji stavek, PDEU namreč določa: „Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih 
ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“ Člen 3 Uredbe (ES) 
št. 659/1999 ********* , naslovljen „Določba o mirovanju“, v zvezi s tem določa, da se „[p]omoč,kijoje 
treba prijaviti, […] ne izvaja, preden Komisija sprejme ali se šteje, da je sprejela, odločbo o odobritvi 
takšne pomoči“. 
32. Predložitveno sodišče je v obravnavanem primeru navedlo, da je bila prvotna različica EAVG 
Komisiji leta 2002 priglašena kot državna pomoč in da jo je ta štela za združljivo z notranjim trgom. 
Različica EAVG, ki je upoštevna v sporu v glavni stvari, pa Komisiji ni bila priglašena v zahtevanih 
rokih kot državna pomoč, ker je avstrijsko ministrstvo za finance menilo, da je ta spremem ba na 
podlagi člena 25 Uredbe št. 800/2008 izvzeta iz priglasitve. 
33. Iz spisa poleg tega izhaja, da je bilo 7. februarja 2011 Komisiji poslano obvestilo o novi različici 
EAVG, s katerim je bilo napovedano novo trajanje sheme od 1. februarja 2011 do 31. decembra 2013 . 
Povzetek ukrepa, ki se nanaša na to trajanje, je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije z dne 
30. septembra 2011 . Spletna povezava, ki je bila vključena v to objavo in ki naj bi zagotavljala dostop 
do celotnega besedila navedenega ukrepa, se je izkazala za napačno. 
34. Poleg tega se ne zdi sporno, da zadevna nacionalna zakono daja iz spora o glavni stvari ni bila 
priglašena Komisiji v skladu s členom 2 Uredbe št. 659/1999 in da bi bilo mogoče kot edino izvzetje iz 
obveznosti priglasitve uporabiti tisto iz člena 25 Uredbe št. 800/2008 . 
2. Pomem bnost obveznosti priglasitve načrtov novih pomoči in potreba po ozki razlagi obveznosti, ki 
jih imajo države članice na podlagi uredbe o skupinskih izjemah 
35. Vprašanja, ki jih je postavilo predložitveno sodišče, nedvomno pomenijo določeno novost, saj 
Uredba št. 800/2008 za zdaj še ni bila razlagana glede vidikov, na katere se posebej nanaša obravnavani 
primer. ********** 
******** Glej zlasti sodbi Fédération nationale du comme rce extérieur des produits alimentaires in Syndicat national des négociants et 
transformateurs de saumon (C-354/90, EU:C:1991 :440, točki 16 in 17) ter SFEI in drugi (C-39/94, EU:C:1996 :285). 
********* Uredba Sveta (ES) z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 8, zvezek 1, str. 339), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791 /2006 z dne 20. novembra 2006 (UL 2006 , L 363, 
str. 1, v nadaljevanju: Uredba 659/1999 ). 
**********  Čeprav je bila navedena uredba omenjena v nekaterih zadevah, predloženih Sodišču (sodba Wam Industriale/Komisija, C-560/12 P, 
EU:C:2013 :726, in sklepni predlogi generalne pravobranilke E. Sharpston v zadevi Komisija/Španija, C-184/11, EU:C:2014 :33), njene 
usmeritve v obravnavanem primeru niso preveč uporabne. 
ECLI:EU:C:2016 :174 6 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
36. Preden po vrsti obravnavam predložena vprašanja, se mi zdi primerno spomniti na nekatera pravila 
in vodilna načela, na katerih bo temeljila moja celotna preučitev. 
37. Na prvem mestu, v skladu s členom 108(3), prvi stavek, PDEU, kakor je podrobno razložen 
s členom 2(1) Uredbe št. 659/1999 , obveznost priglasitve vsakega načrta nove pomoči pomeni pravilo. 
Treba je namreč poudariti, da je obveznost predhodne priglasitve ključni člen vsakega nadzornega 
sistema, uvedenega s Pogodbo, ker Komisiji omogočaučinkovito in sistematično predhodno preučitev 
vseh načrtov dodelitve novih pomoči ali spremem be že obstoječih pomoči. Kot je navedel generalni 
pravobranilec F. G. Jacobs, „je obveznost priglasitve načrtovanih pomoči tako bistvenega pomena za 
delovanje skupnega trga, da jo je treba v primeru neobstoja uredbe Sveta v zvezi s tem strogo 
upoštevati po vsebini in po obliki, zlasti pa je bistveno, da je iz priglasitve jasno razvidno, da je njen 
namen Komisiji omogočiti, da na podlagi člena 93(3) predloži stališča in po potrebi pred izvedbo 
načrtovanih pomočizačne postopek iz člena 93(2)“ *********** . 
38. Sodišče je zelo zgodaj razsodilo, da obveznost, da je treba Komisijo obvestiti o načrtih, s katerimi 
naj bi se uvedle ali spremenile pomoči, ne velja samo za prvotni načrt, ampak tudi za poznejše 
spremem be tega načrta, pri čemer se razume, da se take informacije lahko Komisiji predložijo 
v okviru posvetovanj, ki so posledica prvotne priglasitve. ************  
39. V skladu s členom 4(1), prvi stavek, Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 
o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 *************  pojem „nova pomoč“ pomeni zlasti „katero koli 
spremem bo, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na 
ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“. Poleg tega v skladu s členom 4(2)(c) 
Uredbe št. 794/2004 poostritev meril za uporabo potrjene sheme pomoči, kakršna je ta iz postopka 
v glavni stvari in katere namen je omejiti krog upravičenih podjetij, na katera se nanaša predhodno 
priglašena shema, spada med spremem be, ki jih je načeloma treba obvezno priglasiti. 
40. Obveznost priglasitve vsake spremem be predhodno priglašene sheme pomoči se uporablja ne glede 
na to, ali nova shema kot taka omogoča selektivne prednosti, ki niso združljive s skupnim trgom. Ali se 
pomoč lahko opredeli kot nova pomoč ali spremem ba obstoječe pomoči, je namreč treba določiti 
s sklicevanjem na določbe, v katerih je določena, njihove spremem be in meje. **************  
41. Doslednost, ki se od držav članic zahteva na zadevnem področju, po mojem mnenju velja tudi pri 
določitvi, pod katerimi pogoji so te lahko na podlagi uredbe o izjemah oproščene obveznosti 
priglasitve. 
42. Zato menim, da bi moralo biti v primeru sprejetja uredbe o skupinskih izjemah na podlagi 
člena 108(4) PDEU mogoče iz obveznosti priglasitve izvzeti le ukrepe, ki v celoti izpolnjujejo pogoje iz 
navedene uredbe o izjemah. Če niso izpolnjeni vsi pogoji za izvzetje, obveznost priglasitve ostaja 
pravilo. 
43. Na drugem mestu in kot nadaljevanje tega, na kar sem pravkar opozoril, je osnovno načelo 
nezdružljivost državnih pomoči s skupnim trgom, zato je treba predvidena odstopanja na navedenem 
področju razlagati ozko. Tako načelo pomeni, da dokazno breme v zvezi z izpolnjenostjo formalnih in 
materialnih pogojev, od katerih je odvisna združljivost pomoči, nosi država članica. Ta mora zlasti 
predložiti vse upoštevne elemente, s katerimi je mogoče dokazati, da so pogoji za predlagano 
odstopanje izpolnjeni. ***************  
***********  Glej sklepne predloge v zadevi Francija/Komisija (C-301/87, EU:C:1989 :357, točka 19).  
************  Glej sodbo Heineken Brouwerijen (91/83 in 127/83, EU:C:1984 :307, točka 18).  
*************  UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 4, str. 3.  
**************  Glej zlasti sodbo Namur-Les assurances du crédit (C-44/93, EU:C:1994 :311, točka 28).  
***************  Glej zlasti sodbo Italija/Komisija (C-372/97, EU:C:2004 :234, točka 81 in navedena sodna praksa).  
ECLI:EU:C:2016 :174 7 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
44. Na tretjem mestu, če je izvzetje iz obveznosti priglasitve tako kot v obravnavanem primeru 
izvedljivo na podlagi splošne uredbe o izjemah, sprejete na podlagi Uredbe št. 994/98, zahtevi po 
preglednosti in učinkovitosti, na katerih temelji sprejetje te uredbe (glej zlasti njen člen 3 ter uvodne 
izjave 4, 6, 7 in 10), ter zahteva po pravni varnosti tretjih oseb državam članicam nalagajo upoštevanje 
natančnih pravil iz uredbe o izjemah. 
45. Ker ima obveznost priglasitve osrednjo vlogo v nadzornem sistemu načrtov državnih pomoči, je 
treba ustrezno upoštevati vsa natančna pravila iz uredbe o izjemah, ki veljajo za morebitno izvzetje iz te 
obveznosti. Za razliko od morebitnega položaja, v katerem gre za informacije, ki jih predložijo države 
članice, da bi dokazale združljivost načrta pomoči s skupnim trgom, za izvzetje iz obveznosti 
priglasitve novih pomoči, navedene v členu 108(3) PDEU, ni treba hierarhizirati natančnih pogojev iz 
uredbe o izjemah. 
46. V teh okoliščinah ni treba razlikovati med različnimi pogoji za izvzetje – pogoji, ki bi bili „bistveni“, 
in drugimi – ki so določeni z Uredbo št. 800/2008 , ter s tem med pravnimi posledicami neizpolnjevanja 
posameznega pogoja glede na druge. V zvezi z navedeno uredbo se lahko za upoštevno izkažele 
razlikovanje med t. i. „splošnimi“ pogoji za „izvzetje“ iz poglavja I navedene uredbe (členi od 1 do 12), 
naslovljenega „Skupne določbe“, in posebnimi pogoji, navedenimi v njenem poglavju II (členi od 13 
do 42) z naslovom „Posebne določbe za različne vrste pomoči“. 
47. Ni mogoče zanikati, da je bilo mogoče na drugih področjih prava Unije razlikovati med bistvenimi 
in drugimi kršitvami postopka, vendar to razlikovanje po mojem mnenju ni upoštevno, če so vsi pogoji 
strogo zavezujoči, kot je to pri postopkih priglasitve načrtov novih pomoči, in v primeru morebitnega 
izvzetja iz navedenega postopka. 
48. Sodišče je tako v sodbi Heintz van Landewijck **************** , ko je moralo odločati o obsegu 
obveznosti priglasitve za države članice na podlagi člena 27(5) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 
17. maja 1977 o usklajevanju zakono daj držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na 
dodano vrednost: enotna osnova za odmero *****************  (v nadaljevanju: Šesta direktiva), sicer res 
razsodilo, da neupoštevanje roka za priglasitev ukrepov za poenostavitev pobiranja davkov ni bistvena 
kršitev postopka, ki bi vodila do tega, da ukrepa za odstopanje, ki je bil prepozno priglašen, ni mogoče 
uporabiti. 
49. Vendar tudi če je mogoča analogija s problematiko izpolnjevanja pogojev za izvzetje – kar se mi zdi 
zaradi predhodno navedene strogo zavezujoče narave pogojev za izvzetje, določenih v zadevni uredbi, 
precej dvomljivo – poudarjam, da je Sodišče, čeprav je opozorilo na pravilo, da ukrepa, ki odstopa od 
Šeste direktive in s sprejetjem katerega se krši obveznosti priglasitve, naložene državam članicam 
s členom 27(2), ni mogoče uporabiti proti davčnemu zavezancu, vseeno navedlo, da je ta ugotovitev 
izhajala iz dejstva, da „v zadevi n[i] [šlo] za nov ukrep za odstopanje, ki bi se predložil Svetu 
v odobritev, ampak za poseben ukrep, ki obstaja od 1. januarja 1977 in ki ga je država članica želela 
ohraniti na podlagi člena 27(5) Šeste direktive kljub temu, da je začela veljati“ ****************** . 
50. Popolnoma jasno je, da je tak položaj v nasprotju s tistim, ko gre tako kot v obravnavanem primeru 
dejansko za vprašanje nove pomoči, čeprav ta izhaja iz spremem be predhodno priglašenega 
nacionalnega zakono dajnega akta. 
****************  C-494/04, EU:C:2006 :407, točka 51.  
*****************  UL, Posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 23.  
******************  Sodba Heintz van Landewijck (C-494/04, EU:C:2006 :407, točka 49).  
ECLI:EU:C:2016 :174 8 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
51. Vsekakor je treba na področju državnih pomoči glede na določbe z jasnim besedilom, kakršne so 
tiste o obveznosti priglasitve in hkrati o možnostih za izvzetje iz take obveznosti, šteti, da pogoji iz 
navedenih določb niso gole formalnosti. *******************  
52. To mora zlasti veljati v zvezi z zavezujočimi pogoji, ki jih določa splošna uredba o skupinskih 
izjemah, kakršni so tisti iz poglavja I Uredbe št. 800/2008 . Učinek izvzetja iz obveznosti uradne 
priglasitve načrtovanega ukrepa pomoči po mojem mnenju ne more obstajati v primeru 
neizpolnjevanja enega ali več teh pogojev. Za ukrepe, ki ne izpolnjujejo vseh zahtevanih pogojev, še 
naprej velja, tako kot je navedeno v uvodni izjavi 7 te uredbe, obveznost priglasitve iz člena 88(3) 
Pogodbe ES. 
B – Prvo vprašanje: zahteve obličnosti, izhajajoče iz Uredbe št. 800/2008 
53. Predložitveno sodišče želi s prvim vprašanjem v zvezi z zahtevami obličnosti izvedeti, kakšne so 
posledice, prvič, nesklicevanja na Uredbo št. 800/2008 v zadevnem ukrepu pomoči, drugič, prepozne 
predložitve povzetka informacij o tem ukrepu Komisiji in, tretjič, napake pri spletni povezavi, prek 
katere naj bi bilo mogoče dostopati do celotnega besedila navedenega ukrepa. 
1. Zahteva po izrecnem sklicevanju na Uredbo št. 800/2008 
54. Zdi se mi, da je mogoče iz upoštevnih določb Uredbe št. 800/2008 jasno sklepati na nujnost takega 
sklicevanja kot enega od strogih pogojev za izvzetje iz obveznosti iz člena 25(1) Uredbe št. 800/2008 . 
55. V zvezi s tem člen 3(1) navedene uredbe, naslovljen „Pogoji za izvzetje“, določa, da so sheme 
pomoči, ki izpolnjujejo „vse pogoje“ iz poglavja I ter vse ustrezne določbe poglavja II navedene 
uredbe, združljive s skupnim trgom in so izvzete iz obveznosti priglasitve, če vsaka individualna 
pomoč, dodeljena v skladu s tako shemo, izpolnjuje „vse pogoje“ iz te uredbe, shema pa „se izrecno 
sklicuje na [Uredbo št. 800/2008 ] z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu 
Evropske unije“. 
56. Poleg tega je bila Uredba št. 800/2008 sprejeta na podlagi Uredbe št. 994/98, ki je v členu 3(1), 
naslovljenem „Preglednost in spremljanje“, določala, da „Komisija pri sprejemanju uredb na podlagi 
člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za zagotavljanje preglednosti in spremljanja 
pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, skladno s temi uredbami“. 
57. To določbo je treba razlagati glede na uvodno izjavo 5 Uredbe št. 800/2008 , v kateri je navedeno: 
„S to uredbo je treba izvzeti vsako pomoč, ki izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe, in vsako shemo 
pomoči[…]. Za zagotovitev preglednosti ter učinkovitejšega spremljanja pomoči se mora vsak ukrep 
individualne pomoči, dodeljen v skladu s to uredbo, izrecno sklicevati na veljavno določbo iz 
poglavja II in na nacionalno pravo, ki je osnova za posamezno individualno pomoč“ (moj poudarek). 
58. To zahtevo je treba razumeti tudi glede na predhodno izpostavljeno zahtevo po preglednosti, ki je 
med drugim navedena v členu 3(1) Uredbe št. 994/98. Kot namreč trdi Komisija, sklicevanje na to 
uredbo v posameznem ukrepu pomoči upravičencem in njihovim konkurentom omogoča, da 
razumejo, zakaj je mogoče navedeni ukrep izvajati, čeprav ni bil niti priglašen Komisiji niti ga ta ni 
odobrila. Z drugimi besedami, to sklicevanje ne omogoča le Komisiji, da izvaja nadzor, temve č tudi 
tretjim osebam, da se seznanijo z načrtovanimi ukrepi pomoči, da lahko po potrebi uveljavljajo svoje 
procesne pravice. 
*******************  Glej po analogiji sklep Banco Privado Português in Massa Insolvente do Banco Privado Português/Komisija (C-93/15 P, 
EU:C:2015 :703, točka 67 in navedena sodna praksa). 
ECLI:EU:C:2016 :174 9 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
59. Menim, da taka razlaga, ki je povsem v skladu z besedilom Uredbe št. 800/2008 , ni preveč 
formalistična. 
60. Najprej, vključitev izrecnega sklicevanja na Uredbo št. 800/2008 v ukrep pomočiza države članice 
ne pomeni posebne težave. Ta enostavnost je povsem nekaj drugega kot morebitna težava Komisije in 
tretje osebe, ki bi morali ugotoviti, za kakšno shemo gre, brez takega sklicevanja. 
61. Poleg tega se mi zdi, da lahko predložitev povzetka informacij o ukrepu pomoči in njegova objava 
v Uradnem listu Evropske unije, ki je določena v členu 9(1) Uredbe št. 800/2008 , le delno nadomestita 
neobstoj izrecnega sklicevanja na navedeno uredbo. Zdi se mi, da se navedene določbe nanašajo na 
drugačne cilje in da izpolnitev pogojev iz katere od navedenih določb ne more nadomestiti 
neupoštevanja druge. 
62. Če bi Sodišče, kakor predlagam, ugotovilo, da je v ukrepu pomoči nujno izrecno sklicevanje na 
Uredbo št. 800/2008 , ne bi bilo treba preučiti drugih vidikov prvega vprašanja za predhodno odločanje 
niti drugega in tretjega vprašanja, ki sta bili predloženi. 
63. Za nasprotni primer bom v nadaljevanju preučil še druge vidike. 
2. Zahteva po predložitvi povzetka informacij o ukrepu pomoči na podlagi člena 9(1) Uredbe 
št. 800/2008 
64. Predložitev povzetka ukrepa pomoči Komisiji v skladu z zahtevami iz člena 9(1) Uredbe 
št. 800/2008 v dvajsetih delovnih dneh po začetku veljavnosti sheme pomoči je po mojem mnenju zelo 
pomem bna, da bi lahko Komisija izvajala učinkovit in hiter nadzor nad tem, ali zadevna država članica 
izpolnjuje pogoje za izvzetje. 
65. Nedvomno gre za pogoj za učinkovitost izvzetja iz obveznosti priglasitve, določene v členu 108(3) 
PDEU. 
66. Ker gre za pogoj iz poglavja I Uredbe št. 800/2008 , v primeru njegovega neizpolnjevanja zahtevano 
izvzetje ni učinkovito. Če se ta nepravilnost odpravi prepozno, kar se je, kot se zdi, zgodilo v postopku 
v glavni stvari, lahko po mojem mnenju zahtevano izvzetje velja le za prihodnost, to je za obdobje po 
poravnavi – torej za obdobje od februarja do decembra 2011 ********************  – in ne za obdobje pred 
njo. 
3. Zahteva po navedbi spletnega naslova za neposreden dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči 
67. Država članica mora v skladu s členom 9(2), prvi stavek, Uredbe št. 800/2008 na spletu objaviti 
celotno besedilo zadevnega ukrepa pomoči. V skladu s členom 9(2), tretji stavek, Uredbe št. 800/2008 , 
mora zadevna država članica poleg tega poskrbeti, da celotno besedilo navedenega ukrepa ostane 
dostopno v celotnem obdobju njegove veljavnosti. Predložitveno sodišče je v obravnavanem primeru 
navedlo, da Republika Avstrija ni v celoti izpolnila teh obveznosti. 
********************  Če je bil, kot je navedlo predložitveno sodišče, povzetek informacij predložen 7. februarja 2011 , je mogoče upravičeno ugotoviti, 
da izvzetje velja za celoten februar 2011 , saj ima zadevna država članica v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 800/2008 na voljo 
dvajset delovnih dni po začetku veljavnosti sheme pomoči, da Komisiji predloži povzetek informacij o ukrepu pomoči. Naj 
pripomnim, da se zdi povračilo davka na energijo za en sam mesec na podlagi avstrijskega prava izvedljivo, kot izhaja iz odločbe 
Verwaltungsgerichtshof (upravno sodišče) z dne 19. marca 2013 (glej točko 19 teh sklepnih predlogov). 
ECLI:EU:C:2016 :174 10 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
68. Predložitveno sodišče je v zvezi s členom 9(2), četrti stavek, Uredbe št. 800/2008 , ki določa, da je 
v povzetku, ki ga predloži dr žava članica, naveden spletni naslov, na katerem „je [neposredno] 
dostopno celotno besedilo ukrepa pomoči“, navedlo, da spletnega naslova, ki je bil sporočen Komisiji 
in je naveden v povzetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, ni mogoče odpreti. 
69. Kot sem predhodno opozoril, člen 3(1) Uredbe št. 800/2008 državam članicam nalaga izpolnjevanje 
vseh pogojev iz njenega poglavja I. To velja še toliko bolj, ker gre za določbe, ki so v skladu z željo 
zakono dajalca, da se v postopku preučitve ukrepov pomoči zagotovita preglednost in pravna varnost. 
70. Izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 9 Uredbe št. 800/2008 , mora torej po mojem mnenju 
biti enako dosledno kot pri obveznem sklicevanju na navedeno uredbo. Menim, da bi v nasprotnem 
primeru nastala hierarhija med različnimi – zlasti formalnimi – pogoji, ki so državam članicam 
naloženi z uredbo o izjemah. 
71. Vendar se mi zdi, da so zahteve po preglednosti izpolnjene, saj je – kljub nedelovanju spletne 
strani, navedene v povzetku iz člena 9 Uredbe št. 800/2008 , pri čemer je mogoče njeno nedelovanje 
pripisati tehničnim napakam – glede na informacije, zagotovljene v povzetku, predloženem Komisiji 
v skladu z navedeno določbo, jasno, da so službe Komisije in morebitne zainteresirane tretje osebe 
zlahka dostopale do celotnega besedila sporne nacionalne zakono daje. 
72. Vendar je treba v nadaljevanju pravkar navedenega poudariti, da neizpolnjevanja enega od pogojev 
iz Uredbe št. 800/2008 nikakor ni mogoče nadomestiti z morebitnim izpolnjevanjem katerega drugega 
od teh pogojev. 
C – Drugo vprašanje: vsebinske zahteve iz člena 25(1) Uredbe št. 800/2008 v zvezi z obstojem sheme „ 
okoljske“pomoči 
73. Sodišče je z drugim vprašanjem za predhodno odločanje pozvano k pojasnitvi vsebinskih pogojev, 
ki jih je treba izpolnjevati za izvzetje iz priglasitve, določeno v členu 25 navedene uredbe. 
Predložitveno sodišče namreč sprašuje, ali je treba za odobritev izvzetja v skladu s členom 25 Uredbe 
št. 800/2008 poleg izpolnjevanja pogojev iz navedene določbe tudi dokazati, da nacionalna shema 
znižanja okoljskih davkov dejansko prispeva k varstvu okolja. 
74. V obravnavanem primeru si nasprotujeta dva pogleda. 
75. Po navedbah avstrijske in estonske vlade ter Komisije za izvzetje ukrepa pomoči zadostuje, da 
izpolnjuje pogoje, ki so izrecno našteti v navedenem členu, to je pogoje iz Direktive 2003 /96/ES, 
pogoj, da upravičenci znižanja davkov plačajo vsaj najnižjo davčno stopnjo Skupnosti, določeno 
v navedeni direktivi, in pogoj, da se navedeno znižanje odobri za največ deset let. 
76. Družba Dilly’s Wellnesshotel nasprotno navaja, da morajo pomoči v obliki znižanja okoljskih 
davkov prav tako pomeniti pomočiza „varstvo okolja“ v smislu člena 17(1) Uredbe št. 800/2008 , ki 
v zvezi s tem vsebuje opredelitev. 
77. Če se ozremo zlasti po nekaterih spoznanjih iz sodne prakse pred sprejetjem Uredbe 
št. 800/2008 , *********************  je zlahka mogoče razumeti dvome predložitvenega sodišča glede tega, 
ali je namen ukrepov znižanja spornih dajatev dejansko izboljšati varstvo okolja. Na prvi pogled je 
težko razumeti, zakaj bi bila posledica teh ukrepov zmanjšanje okoljske škode, preprečevanje te škode 
ali racionalna raba naravnih virov. 
*********************  Glej sodbo Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, EU:C:2001 :598), v skladu s katero je 
očitno, da je bil namen zagotovitve ugodnejših pogojev sektorju podjetij, ki proizvajajo materialne dobrine, bolj ohraniti 
konkurenčnost tega sektorja kot pa zagotoviti varstvo okolja. 
ECLI:EU:C:2016 :174 11 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
78. Vendar na podlagi dobesedne, sistemske in teleološke razlage člena 25 Uredbe št. 800/2008 veliko 
bolj podpiram stališče večine intervenientov. 
79. Čese člen 25 Uredbe št. 800/2008 razlaga dobesedno, določa samo tri pogoje za izvzetje ukrepa 
pomoči, in sicer izpolnjevanje zahtev iz Direktive 2003 /96, zahtevo po najnižji davčni stopnji in 
odobritev znižanja davkov za največ deset let. 
80. Navedena določba je omejena le na sklicevanje na sheme „okoljske“ pomoči, nikjer pa ne napotuje 
na opredelitev pomočiv členu 17(1) te uredbe. Člen 25 navedene uredbe je izrecno vezan na 
izpolnjevanje pogojev iz Direktive 2003 /96. V uvodni izjavi 31 Uredbe št. 800/2008 je v zvezi s tem 
navedeno: „Za znižanja okoljskih davkov, ki izpolnjujejo pogoje Direktive Sveta 2003 /96/ES […]inso 
zajeta v tej uredbi, bi bilo treba domnevati, da imajo spodbujevalni učinek, saj te znižane stopnje vsaj 
posredno prispevajo k izboljšanju varstva okolja, ker omogočajo sprejetje ali neprekinjeno izvajanje 
zadevne celotne davčne sheme, s čimer spodbujajo podjetja, ki morajo plačevati okoljski davek, da 
znižajo svojo raven onesnaževanja.“ 
81. S teleološkega in sistemskega vidika se zdi, da se člen 25 Uredbe št. 800/2008 , naslovljen „Pomoč 
v obliki znižanja okoljskih davkov“, nanaša na okoljske davke, ki so usklajeni na podlagi Direktive 
2003 /96, **********************  in se tako razlikuje od členov od 17 do 20 navedene uredbe, ki določajo 
dodatne pogoje, povezane z varstvom okolja. 
82. Kot namreč izhaja iz obrazložitve te direktive (glej zlasti njene uvodne izjave 6, 7 in 12), so v njej 
upoštevani cilji varstva okolja. Ker je navedena direktiva, v kateri so upoštevani sami cilji varstva 
okolja, podlaga, na kateri je usklajen davek na energijo, te dajatve spadajo pod pojem „okoljske 
dajatve“. 
83. Z drugimi besedami, sheme pomoči, za katere se presodi, da so v skladu s členom 25 – to pomeni, 
da izpolnjujejo (1) zahteve Direktive 2003 /96, (2) najnižjo davčno stopnjo in (3) časovno omejitev 
10 let – posredno izpolnjujejo cilje varstva okolja in jih je treba opredeliti kot okoljske davke. 
84. Kar natančneje, tako kot v obravnavanem primeru, zadeva znižanje okoljskih davkov, je v uvodni 
izjavi 31 Uredbe št. 800/2008 navedeno, da ima to „spodbujevalni učinek, saj te znižane stopnje vsaj 
posredno prispevajo k izboljšanju varstva okolja, ker omogočajo sprejetje ali neprekinjeno izvajanje 
zadevne celotne davčne sheme, s čimer spodbujajo podjetja, ki morajo plačevati okoljski davek, da 
znižajo svojo raven onesnaževanja“. 
85. Tako je mogoče utemeljiti tudi sklicevanje v členu 25 Uredbe št. 800/2008 na upoštevanje najnižjih 
davčnih stopenj Skupnosti, določenih z Direktivo 2003 /96. 
86. Iz sistematike Uredbe št. 800/2008 izhaja, da lahko mehanizem znižanja davka na energijo, pri 
katerem se upoštevajo najnižje davčne stopnje iz Direktive 2003 /96, spada na področje uporabe 
ukrepov iz člena 25 Uredbe št. 800/2008 . 
D – Tretje vprašanje: zahteva, v skladu s katero spornega ukrepa ni mogoče odobriti za več kot deset let 
(člen 25(3) Uredbe št. 800/2008 ), in posledice nesklicevanja na to trajanje v navedenem ukrepu 
87. V okviru morebitnega odgovora na tretje vprašanje bo treba preučiti, ali mora sam ukrep pomoči 
v skladu s členom 25(3) Uredbe št. 800/2008 vsebovati izrecno sklicevanje na njegovo trajanje. 
88. Menim, da je treba na to vprašanje odgovoriti nikalno. 
**********************  Glej v zvezi s tem sodbo Avstrija/Komisija (T-251/11, EU:T:2014 :1060 , točka 202). 
ECLI:EU:C:2016 :174 12 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA –ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
89. V skladu z navedeno določbo se znižanje davkov „odobri za največ deset let“. V uvodni izjavi 47 te 
uredbe je navedeno, da bi morale države članice po preteku tega največ desetletnega obdobja znova 
oceniti primernost zadevnih znižanj davkov, kar pa ne bi smelo posegati v možnost držav članic, da 
po koncu take ponovne ocene na podlagi Uredbe št. 800/2008 znova sprejmejo te ali tem podobne 
ukrepe. 
90. V obravnavanem primeru je predložitveno sodišče poudarilo, da sporna spremem ba, in sicer 
člen 4(7) EAVG, časovno ne omejuje pravice do povračila okoljskih davkov in ne vključuje niti 
sklicevanja na obdobje, navedeno v prijavi izvzetja. 
91. Časovna omejitev odobritve ukrepov, ki je izrecno določena z Uredbo št. 800/2008 ter razlagana 
z vidika njene uvodne izjave 47 in smernic o državnih pomočeh za varstvo okolja ***********************  
za obdobje 2008 –2014 , je nedvomno zelo pomem bna in zavezujoča. 
92. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora namreč biti razglasitev združljivosti, kakršna implicitno 
izhaja iz skupinske izjeme, kot odstopanje od načela prepovedi državnih pomoči nujno časovno 
omejena. ************************  Ta zahteva poleg tega za morebitne upravičence sheme pomoči in 
njihove konkurente omogoča preglednost časovno omejene uporabe ukrepov pomoči, in sicer v skladu 
z enim od ciljev Komisije pri oblikovanju natančnih pravil za države članice na podlagi uredb 
o skupinskih izjemah. 
93. Vendar taka zahteva zadevni državi članici ne nalaga, da tako časovno omejitev določi v samem 
besedilu nacionalne sheme znižanj ali oprostitev okoljskih davkov, kakršna se obravnava v postopku 
v glavni stvari, ker se s samim sklicevanjem na Uredbo št. 800/2008 –ki je, kot sem predhodno 
navedel, obvezno –odobritev zadevnih pomoči časovno omeji. V zvezi s tem je pomem bno poudariti, 
da člen 4(1) Uredbe št. 994/98 določa, da so pomoči, ki so izvzete iz obveznosti priglasitve na podlagi 
uredbe o skupinskih izjemah, kakršna je Uredba št. 800/2008 , izvzete „za čas veljavnosti te uredbe in za 
prilagoditveno obdobje, določeno v odstavkih 2 in 3“. 
94. Ta ugotovitev se mi poleg tega zdi povsem v skladu s pristopom, ki ga je Sodišče uporabilo v sodbi 
Nuova Agricast in Cofra/Komisija ************************* . Sodišče, ki je moralo odločiti, ali sta bili glede 
na shemo pomoči, ki je bila predhodno odobrena z odločbo Komisije, upoštevani načeli zaupanja 
v pravo in pravne varnosti, je razsodilo, da je lahko „razumen in preudaren gospodarski subjekt“– 
zaradi objave Komisije v Uradnem listu Evropske unije, v kateri je bil naveden datum konca izvajanja 
zadevne sheme pomoči –sklepal na datum izteka odobritve sheme pomoči, „čeprav v nacionalnih 
določbah, ki urejajo podrobna pravila te sheme, in [nekaterih s tem povezanih] aktih ni izrecno 
naveden datum [v zvezi s tem]“. 
95. Menim torej, da zgolj zaradi nenavedbe najdaljšega desetletnega trajanja, ki ga določa člen 25(3) 
Uredbe št. 800/2008 , v samem besedilu sporne nacionalne sheme te sheme ni mogoče izključiti iz 
skupinskih izjem, določenih z navedeno uredbo. 
96. Ne le, da taka zahteva ne izhaja iz besedila člena 25(3) Uredbe št. 800/2008 , temve č se mi zdi tudi 
nepragmatična za davčne ukrepe, ki se redno spreminjajo in ki se, kolikor vem, ne izvajajo za tako 
dolgo obdobje. To potrjuje shema, na katero se nanaša postopek v glavni stvari, ki je bila večkrat 
spremenjena in bila glede na informacije iz povzetka, predložene Komisiji 7. februarja 2011 , 
načrtovana za obdobje od 1. februarja 2011 do 31. decembra 2011 . 
***********************  UL 2008 , C 82, str. 1.  
************************  Glej po analogiji sodbo Nuova Agricast in Cofra/Komisija (C-67/09 P, EU:C:2010 :607, točka 80).  
*************************  C-67/09 P, EU:C:2010 :607, točke od 71 do 77 in navedena sodna praksa.  
ECLI:EU:C:2016 :174 13 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C-493/14  
DILLY’S WELLNESSHOTEL  
IV – Predlog 
97. Glede na vse zgornje preudarke Sodišču predlagam, naj na vprašanja, ki jih je postavilo 
Bundesfinanzgericht (zvezno finančno sodišče), Sodišču, odgovori: 
Shema pomoči, v kateri se v nasprotju s členom 3(1) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 
6. avgusta 2008 nekatere vrste pomoči razglasijo za združljive s skupnim trgom na podlagi 
členov 87 in 88 Pogodbe (Splošna uredba o skupinskih izjemah) in ki ne vsebuje sklicevanja na 
navedeno uredbo z navedbo njenega naslova ali sklicevanja na objavo v Uradnem listu Evropske unije, 
ne izpolnjuje pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve, določene v členu 108(3) PDEU (prej 
člen 88(3) Pogodbe ES). 
Shema pomoči v obliki znižanja davka na energijo v skladu z Direktivo Sveta 2003 /96/ES z dne 
27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, 
v okviru katere upravičenec plača vsaj najnižje davčne stopnje Skupnosti, določene v navedeni direktivi, 
in katere trajanje veljavnosti je omejeno na deset let, spada na področje uporabe člena 25 Uredbe 
št. 800/2008 . 
Shema pomoči, pri kateri se ne upošteva najdaljše časovno obdobje desetih let, zahtevano v členu 25(3) 
Uredbe št. 800/2008 , ne izpolnjuje pogojev za izvzetje iz navedene uredbe. Taka zahteva ne pomeni 
nujno, da mora biti to najdaljše časovno obdobje navedeno v samem besedilu zadevne sheme. 
ECLI:EU:C:2016 :174 14