ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
46

Tožeča stranka trdi tudi, da bi Splošno sodišče glede na to, da je v sodbi z dne 3. decembra 2003 v zadevi Nestlé Waters France proti UUNT (Oblika steklenice) (T-305/02, Recueil, str. II-5207) tridimenzionalni znamki v obliki steklenice, za katero je bila zahtevana registracija za brezalkoholne pijače iz razreda 32, priznalo minimalni razlikovalni učinek v smislu člena 7(1)(b) Uredbe št. 207/2009, moralo enako odločiti v obravnavanem primeru, ki se nanaša na zelo podoben sektor, in sicer sektor proizvodov iz razreda 30. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba razlikovalni učinek znamke presojati glede na proizvode ali storitve, za katere je bila zahtevana registracija, in glede na to, kako jo zaznava upoštevna javnost, ter da mora odbor za pritožbe preveriti, ali ta znamka znatno odstopa od standarda ali navad v sektorju zadevnih proizvodov. Zato odločitev Splošnega sodišča v sodbi, ki se je nanašala na znamko, ki je drugačna od izpodbijane znamke in za katero je bila registracija zahtevana za proizvode, ki se razlikujejo od proizvodov iz obravnavanega primera in spadajo v drug sektor, ni upoštevna za presojo razlikovalnega učinka izpodbijane znamke v obravnavanem primeru.
122

V delu, v katerem tožeči stranki v repliki navajata, ne da bi to podrobneje pojasnili, da je prišlo do kršitve členov 14(1), 15(1) in 16 Listine o temeljnih pravicah, ki se nanašajo na pravico do izobraževanja, na svobodo izbire poklica in svobodo gospodarske pobude, je treba to argumentacijo zavrniti kot nedopustno. Po eni strani namreč samo abstraktna navedba ne izpolnjuje zahtev Statuta Sodišča in Poslovnika (glej točko 99 zgoraj). Po drugi strani v skladu s členom 48(2), prvi pododstavek, Poslovnika navajanje novih razlogov med postopkom ni dovoljeno, razen če ti izhajajo iz pravnih in dejanskih okoliščin, ki so se pojavile med postopkom, a v tem primeru očitno ni tako. Poleg tega navajanje kršitve določb Listine o temeljnih pravicah ni neposredna ali posredna ponovitev tožbenega razloga, ki je bil že naveden v začetni vlogi. Vsekakor je treba ugotoviti, da prepoved trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za razvoj bolezni na podlagi postopka iz členov od 14 do 17 Uredbe št. 1924/2006 ne krši svobode izbire poklica ali svobode gospodarske pobude (glej v tem smislu zgoraj v točki 71 navedeno sodbo Deutsches Weintor, točke od 42 do 59).
2.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika enake ali podobne prejšnje znamke z ugledom — Varstvo prejšnje ugledne znamke, razširjeno na proizvode ali storitve, ki niso podobni — Besedna znamka The English Cut — Besedni in figurativni znamki El Corte Inglés (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(5)) (Glej točke od 32 do 34, 52 in 56.)
7.

Skupna trgovinska politika — Zaščita pred dampingom — Vračilo protidampinških dajatev — Izračun dejanske stopnje dampinga — Določitev izvozne cene — Uporaba konstruirane izvozne cene — Prilagoditve — Neodštetje zneska plačanih protidampinških dajatev — Izbira metode analize — Obveznost uporabe metode, ki je skladna z metodo, sprejeto za določitev konstruirane izvozne cene in dejanske stopnje dampinga (Uredba Sveta št. 384/96, člen 2(9) in (11) in 11(10), kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 225/2009) (Glej točke od 137 do 140, od 142 do 144 in 147.)
1.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 18 do 20, 41 in 62.)
Komisija ima pravno podlago za določitev zgornje meje za nadomestilo zneskov pomoči od Unije, priglašenih v okviru postopka odobritve iz člena 94 Uredbe št. 1580/2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe št. 2200/96, št. 2201/96 in št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave, tako na podlagi člena 103e Uredbe št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode, kot na podlagi člena 97(1) Uredbe št. 1580/2007. V skladu s členom 103e Uredbe št. 1234/2007se finančna pomoč plača v višini do največ 80 % finančnih prispevkov zadevne organizacije proizvajalcev, kar pomeni, da se v skladu s členom 94(1) Uredbe št. 1580/2007 znesek pomoči in spoštovanje 80‑odstotnega praga preveri za vsako od organizacij proizvajalcev in se zato odobritev Komisije nanaša na pomoč, kot je razčlenjena po organizacijah proizvajalcev.

Poleg tega bi razlaga, da bi Komisija v bistvu morala nadomestiti vso pomoč, nižjo od 80 odstotnega praga, ne glede na njen znesek, ne da bi imela možnost proste presoje, ki jo ima na podlagi člena 103e Uredbe št. 1234/2007 v fazi odobritve, spodkopala polni učinek člena 180 Uredbe št. 1234/2007, ob upoštevanju uvodne izjave 20 Uredbe št. 72/2009 o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb št. 247/2006, št. 320/2006, št. 1405/2006, št. 3/2008 in št. 479/2008 in razveljavitvi uredb št. 1883/78, št. 1254/89, št. 2247/89, št. 2055/93, št. 1868/94, št. 2596/97, št. 1182/2005 in št. 315/2007 in ciljev, ki jim sledi na področju politike konkurence in zlasti na področju nadzora nad državnimi pomočmi.

(Glej točke 66, 67, 70 in 72.)
2.

Skupna trgovinska politika — Zaščita pred dampingom — Potek preiskave — Uporaba razpoložljivih podatkov, če podjetje zavrne sodelovanje — Pogoji — Zavrnitev dostopa do potrebnih informacij — Razlikovanje med položaji, ki jih določata člena 18(1) in 18(3) temeljne uredbe (Uredba Sveta št. 1225/2009, člena 6(2) in 18(1) in (3)) (Glej točke 29 in od 34 do 37.)
Čeprav je iskanje določene estetske harmonije v oblačenju splošna značilnost celotnega sektorja mode in oblačenja, gre za preveč splošen dejavnik, da bi lahko upravičil, da so vsi zadevni proizvodi dopolnilni in si v tem smislu podobni.

Poleg tega se mora estetska dopolnilnost kazati v pravi estetski potrebi, v tem smislu, da je en proizvod nepogrešljiv ali pomemben za uporabo drugega in da potrošniki menijo, da je navedene proizvode običajno in vsakdanje uporabljati skupaj. Taka estetska dopolnilnost je subjektivna in opredeljena z navadami ali prioritetami potrošnikov, kot lahko izhajajo iz marketinških strategij proizvajalcev ali celo iz preprostih modnih fenomenov.

Za presojo podobnosti med zadevnimi proizvodi je treba upoštevati vse upoštevne dejavnike, ki opredeljujejo odnos med njimi. Natančneje, ti dejavniki vključujejo lastnosti, namen in uporabo teh ter tudi to, ali gre za konkurenčne ali dopolnjujoče si proizvode. Mogoče je upoštevati tudi druge dejavnike, kot so distribucijski kanali zadevnih proizvodov.

Ker ni podobnosti med spornimi proizvodi, za širšo javnost ne obstaja verjetnost zmede, v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti, med figurativnim znakom B, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za „optična sončna očala“ in „oblačila in čevlje“ iz razredov 9 in 25 Nicejskega aranžmaja, in figurativno znamko, ki predstavlja dve razprostrti krili, ki je bila prej registrirana kot mednarodna znamka, ki učinkuje zlasti v Nemčiji, Avstriji, Beneluksu, Bolgariji, Španiji, Estoniji, Franciji, Grčiji, na Madžarskem, v Italiji, Latviji, Litvi, na Portugalskem, v Češki republiki, Romuniji, na Slovaškem in v Sloveniji ter označuje med drugim proizvode, ki spadajo v razred 14 in ustrezajo temu opisu: „ure, urni mehanizmi, etuiji, številčnice, pasovi za ročne ure, deli ur; kronometri, kronografi; naprave za merjenje časa v športu; ure z nihali, male ure z nihali in budilke; vse naprave za merjenje časa, okrasne ročne ure, zlatarski izdelki in nakit; naprave, pripomočki in table za prikazovanje časa“. Če ni podobnosti med zadevnimi proizvodi, v okviru celovite presoje verjetnosti zmede tega namreč ni mogoče nadomestiti s tem, da so si sporne znamke podobne ali celo enake, in sicer ne glede na to, kako dobro jih poznajo upoštevni potrošniki.

Poleg tega ugled prejšnje figurativne znamke v smislu člena 8(5) navedene uredbe ni bil dokazan. Kljub stalni uporabi, v količinskem in kakovostnem smislu, sestavljene znamke, ki je sestavljena iz prejšnje figurativne znamke in besede „longines“, ta zadnja beseda vzbuja pozornost potrošnikov in si jo jasno zapomnijo, ne da bi bilo dokazano, da bi bistveni del zadevne javnosti v eni ali več državah članicah Unije, v katerih se dvomi o ugledu znamke, prepoznal prejšnjo figurativno znamko in bi jo brez težav povezoval z urami in napravami za merjenje časa, na katere se nanaša uveljavljanje ugleda.

(Glej točki 84 in 121.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Razlaga ob upoštevanju ratio legis člena 42(2) in (3) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3)) (Glej točko 22.)

2. Znamka Skupnosti – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila za presojo (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3)) (Glej točke od 24 do 28.)

3. Znamka Skupnosti – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Delna uporaba – Vpliv – Pojem „del proizvodov ali storitev“, na katere se nanaša registracija (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3)) (Glej točko 47.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora UUNT za pritožbe z dne 2. aprila 2012 (zadeva R 1981/2010‑2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama A Colmeia do Minho Lda in Lidl Stiftung & Co. KG.

Izrek

Izrek

1. Odločba drugega odbora Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) za pritožbe z dne 2. aprila 2012 (zadeva R 1981/2010‑2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama A Colmeia do Minho Lda in Lidl Stiftung & Co. KG se razglasi za nično v delu, v katerem je z njo odločeno, da je bila pravno zadostno dokazana resna in dejanska uporaba prejšnjih znamk.

2. UUNT nosi svoje stroške in naloži se ji plačilo stroškov družbe Lidl Stiftung & Co.
3.

Znamka Skupnosti — Tožbeni postopek — Tožba zoper odločbo oddelka za ugovore pri Uradu — Preizkus odbora za pritožbe — Obseg — Dejstva in dokazi, ki v utemeljitev ugovora niso bili predloženi v za to določenem roku — Upoštevanje — Diskrecijska pravica odbora za pritožbe (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 76(2); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravili 20(1) in 50(1)) (Glej točke od 26 do 28 in 35.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Prekrivanje področij uporabe razlogov, navedenih v točkah (b) in (c) člena 7(1) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točko 35.)
9.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika enake ali podobne prejšnje znamke z ugledom — Varstvo prejšnje ugledne znamke, razširjeno na proizvode ali storitve, ki niso podobni — Neupravičeno izkoriščanje razlikovalnega učinka ali ugleda prejšnje znamke — Besedna znamka GRAZIA in figurativna znamka GRAZIA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(5)) (Glej točke od 73 do 79.)
1.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 25 in od 73 do 75.)
10.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka Nobel in besedna znamka NOBEL (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 101 do 103, 105 in 109.)
3.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedni znamki AAVA MOBILE in JAVA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 23, 28, 64 in 70.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativni znamki MIKRO in micro (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 25, 27, 54, 55, 60 in 62.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka DEMON in besedna znamka DEMON (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 64 in od 66 do 68.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pred sodiščem Unije – Pristojnost Splošnega sodišča – Pooblastilo za izdajo odredbe – Neobstoj (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(6)) (Glej točko 16.)

2. Znamka Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pred sodiščem Unije – Pristojnost Sodišča prve stopnje – Sprememba odločbe Urada – Presoja glede na pristojnosti, dodeljene odboru za pritožbe (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(3)) (Glej točko 17.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Presoja verjetnosti zmede – Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 25 in 42.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 26, 27, 46 in 73.)

5. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka vitaminaqua – Besedna znamka VITAMINWATER in figurativna znamka GLACEAU vitamin water (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 29, 30, 43, 60, 61, od 65 do 70 in od 82 do 84.)

6. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Šibek razlikovalni učinek prejšnje znamke – Vpliv (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)] (Glej točke 37, 39 in 52.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 26. junija 2012 (zadeva R 997/2011-1) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama Energy Brands Inc. In Vitaminaqua Ltd.

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Družbi Vitaminaqua Ltd se naloži plačilo stroškov.
1.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke brez razlikovalnega učinka — Tridimenzionalna znamka v obliki proizvoda — Razlikovalni učinek — Merila za presojo (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke 13 in od 16 do 18.)
3.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka ALOHA 100 % NATURAL in besedna znamka ALOA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 25, 26, od 32 do 36, 38 in 39.)
1.

Institucije Evropske unije — Pravica javnosti do dostopa do dokumentov — Uredba št. 1049/2001 — Izjeme od pravice dostopa do dokumentov — Varstvo postopka odločanja — Zavrnitev dostopa do notranjih dokumentov Komisije, ki se nanašajo na postopek nadzora nad koncentracijami — Odločba o koncu postopka, ki je predmet sodnega postopka — Dopustnost zavrnitve — Opustitev načrtovane koncentracije strank — Nevplivanje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2) in (3), drugi pododstavek; Uredba Sveta št. 139/2004, člena 6(1) in 10(5)) (Glej točke od 30 do 32, od 36 do 39 in 45.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka CULTRA in besedna znamka SCULPTRA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 27, 51, 52, 56 in 57.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Seznanjeni uporabnik – Pojem

(Uredba Sveta št. 6/2002, člena 6(1) in 25(1)(b))

2. Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Merila presoje – Oblikovalčeva svoboda

(Uredba Sveta št. 6/2002, člena 6(2) in 25(1)(b))

3. Modeli Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Odločba oddelka Urada, ki je del okvira odločbe odbora za pritožbe

4. Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Ugotovitev celotnega v tisa glede na način uporabe izdelka

(Uredba Sveta št. 6/2002, člena 6(1) in 25(1)(b))

5. Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Merila presoje – Merilo nevšečnosti ali težav pri uporabi prejšnjega modela – Izključitev

(Uredba Sveta št. 6/2002, členi 1, 3 in 6)

Summary

1. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 21 do 25.)

2. Glej besedilo odločbe.

(Glej točke od 31 do 33.)

3. Kadar odbor za pritožbe v celoti potrdi odločbo nižje instance Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT), sta ta odločba in njena obrazložitev del okvira, v katerem je bila sprejeta izpodbijana odločba, to je okvira, ki ga tožeča stranka pozna in ki sodišču omogoča, da v celoti opravi nadzor zakonitosti nad utemeljenostjo presoje individualne narave zadevnega videza izdelka.

(Glej točko 43.)

4. Presoja celotnega vtisa, ki ga model naredi na seznanjenega uporabnika vključuje tudi način uporabe izdelka, ki ga navedeni model predstavlja.

(Glej točko 46.)

5. Individualna narava videza izdelka se v skladu s členom 6 Uredbe št. 6/2002 o modelih Skupnosti presoja na podlagi primerjave celotnega vtisa, ki ga primerjani videzi izdelkov naredijo na seznanjenega uporabnika, pri čemer se upošteva stopnja oblikovalčeve svobode. Merilo nevšečnosti ali različnih težav pri uporabi prejšnjega modela, ki naj bi bile odpravljene pri izpodbijanem modelu, ne spada med merila, ki jih je mogoče upoštevati pri presoji individualne narave videza izdelka. Poleg tega, kot je razvidno iz členov 1 in 3 Uredbe št. 6/2002, je namen prava modelov varstvo videza izdelka, ne pa koncepta sprememb njegove uporabe ali delovanja.

(Glej točko 52.)
86

V skladu z ustaljeno sodno prakso je obseg obveznosti obrazložitve odvisen od narave zadevnega akta in okvira, v katerem je bil sprejet. Obrazložitev mora jasno in nedvoumno podati razloge institucije, ki je avtor akta, tako da po eni strani sodišču Evropske unije omogoča izvajanje nadzora zakonitosti in da po drugi strani zadevnim osebam omogoči, da se seznanijo z utemeljitvami sprejetega ukrepa, da lahko branijo svoje pravice in preverijo, ali je odločba utemeljena. Ni treba, da so v obrazložitvi navedeni vsi dejanski in pravni dejavniki, ker je treba vprašanje, ali je obrazložitev akta zadostila zahtevam iz člena 296 PDEU, presojati ne le glede na njegovo besedilo, ampak tudi glede na kontekst in vsa pravna pravila v zvezi z zadevnim področjem (glej sodbi z dne 2. aprila 1998, Komisija/Sytraval in Brink’s France, C‑367/95 P, Recueil, EU:C:1998:154, točka 63 in navedena sodna praksa, in z dne 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein-Westfalen/Komisija, T‑228/99 in T‑233/99, Recueil, EU:T:2003:57, točki 278 in 279 in navedena sodna praksa). Komisija zlasti ni dolžna zavzeti stališča do vseh trditev, ki so jih pred njo navajale zadevne osebe. Zadostuje, da navede dejstva in pravne ugotovitve, ki so bistvenega pomena glede na sistematiko odločbe (glej zgoraj navedeno sodbo Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein-Westfalen/Komisija, EU:T:2003:57, točka 280 in navedena sodna praksa).
14

V uvodni izjavi 117 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, str. 1), kakor je bila spremenjena (v nadaljevanju: Uredba REACH), je navedeno: „Državljani EU bi morali imeti dostop do informacij o kemikalijah, katerim so lahko izpostavljeni, zaradi česar lahko sprejemajo ozaveščene odločitve v zvezi z njihovo uporabo. To se pregledno lahko doseže tako, da se omogoči prost in enostaven dostop do osnovnih podatkov, shranjenih v zbirki podatkov Agencije, ki vsebujejo kratek opis nevarnih lastnosti, zahtev za označevanje in ustrezne zakonodaje Skupnosti, vključno z dovoljenimi uporabami in ukrepi za obvladovanje tveganja. Agencija in države članice bi morale dovoliti dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju, Uredbo [št. 1049/2001] in z [Aarhuško] konvencijo.“
33

Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da člen 107(1) PDEU določa, da se v okviru določenega pravnega sistema ugotovi, ali nacionalni ukrep lahko daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jih ta ureditev zasleduje, v dejansko in pravno primerljivem položaju ((glej sodbi sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska proti Komisiji, C-88/03, ZOdl., str. I-7115, točka 54 in navedena sodna praksa, in z dne 15. novembra 2011 v združenih zadevah Komisija in Španija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, C-106/09 P in C-107/09 P, ZOdl., str. I-11113, točka 75 in navedena sodna praksa; sodba Splošnega sodišča z dne 22. januarja 2013 v zadevi Salzgitter proti Komisiji, T‑308/00 RENV, točka 116).