*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :1316 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 5. junija 2014  
Jezik postopka: bolgarščina.„Neizpolnitev o bveznosti države — Notranji trg z energijo — Prenos plina — Uredba (ES) 
št. 715/2009 — Člena 14(1) ter 16(1) in (2)(b) — Obveznost zagotavljanja največje možne 
zmogljivosti — Virtualna zmogljivost prenosa plina v nasprotni smeri — Dopustnost“
V zadevi C-198/12,
zaradi t ožbe zaradi n eizpolnitve obveznosti države n a podlagi člena 258 PD EU, vložene 26. aprila 2012 ,
E v ropska komisija, ki j o zastopajo K. Herrmann, S. Petrova, O. Beynet in T. Scharf, agenti, z naslovom 
za vročanje v Luxembourgu,
tožeča stranka,
proti
Republiki Bolgariji, ki j o zastopajo D. Drambozova, E. Petranova in Y. Atanasov, agenti,
tožena stranka,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von D anwitz, p redsednik senata, E. Juhász, A . Rosas, D. Šváby in C. Vajda (poročevalec), 
sodniki,
generalni pravobranilec: N. Jääskinen,
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 4. septembra 2013 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 14. novembra 2013
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :1316SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
Sodbo
1 Evropska ko misija s tožbo predlaga Sodišču, naj ugotovi, da R epublika B olgarija s tem, da n i zagotovila 
storitev virtualnega prenosa plina v nasprotni smeri vsem u deležencem n a trgu, ni izpolnila obveznosti 
iz povezanih določb členov 14(1) ter 16(1) in (2)(b) Uredbe (ES) št. 715/2009 E vropskega parlamenta in 
Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi 
Uredbe (ES) št. 1775 /2005 ( UL L 211, str. 36).
Pravni okvir
2 Postopek za ugotavljanje kršitev, ki g a je Komisija sprožila proti Republiki Bolgariji, je sprva temeljil na 
členih 4(1) ter 5(1) in (2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1775 /2005 z dne 
28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (UL L 289, str. 1), ki 
je bila me d predhodnim p ostopkom, od 3. marca 2011 , razveljavljena z Uredbo št. 715/2009 . Te 
določbe so bila nadomeščene s členoma 14(1) ter 16(1) in (2) Uredbe št. 715/2009 .
3 Člen 1 zadnjenavedene uredbe, naslovljen „Vsebina in področje uporabe“, je nadomestil člen 1 Uredbe 
št. 1775 /2005 . Člen 1, prvi odstavek, točka (a), Uredbe št. 715/2009 d oloča:
„Namen te uredbe je:
(a) določiti nediskriminatorna pravila o pogojih za dostop do prenosnih sistemov za zemeljski plin ob 
upoštevanju posebnosti nacionalnih in regionalnih trgov z namenom z agotovitve p ravilnega 
delovanja no tranjega trga s plinom“.
4 Člen 2 zadnjenavedene uredbe je naslovljen „Opredelitev p ojmov“. Člen 2(1) navedene uredbe, ki j e 
nadomestil člen 2(1) Uredbe št. 1775 /2005 , določa:
„Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve p ojmov:
1. ‚prenos‘ pomeni prenos zemeljskega plina po omrežju, ki v glavnem z ajema visokotlačne 
plinovode, z namenom d ostave o djemalcem, vendar n e po pridobivalnem p linovodnem o mrežju 
in ne po delu visokotlačnih plinovodov, ki s e uporabljajo predvsem z a lokalno di stribucijo 
zemeljskega plina, in ne vključuje dobave;
[…]
3. ‚zmogljivost‘ pomeni največji možni pretok, izražen v normalnih ku bičnih me trih na časovno 
enoto ali energijskih enotah na časovno e noto, do ka terega je upravičen uporabnik omrežja 
v skladu z določbami pogodbe o prenosu;
[…]
5. ‚upravljanje prezasedenosti‘ pomeni upravljanje portfelja zmogljivosti operaterja prenosnega 
sistema z namenom d oseči optimalno i n najučinkovitejšo uporabo tehnične zmogljivosti ter 
pravočasno o dkrivanje prezasedenosti in zasičenosti v prihodnosti;
[…]
7. ‚napoved‘ pomeni predhodno p oročanje uporabnika o mrežja operaterju p renosnega sistema 
o dejanskem p retoku, s katerim u porabnik omrežja želi oddajati plin v sistem a li ga odjemati iz 
njega;
ECLI:EU:C:2014 :1316 3SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
[…]
9. ‚celovitost sistema‘ pomeni ka kršno ko li stanje v zvezi s prenosnim o mrežjem, vključno 
s potrebnimi prenosnimi objekti in napravami, v katerih ostaneta tlak in ka kovost zemeljskega 
plina znotraj minimalnih in maksimalnih me ja, ki j ih določi operater prenosnega sistema, tako da 
je s tehničnega stališča zagotovljen prenos zemeljskega plina;
[…]
18. ‚tehnična zmogljivost‘ pomeni največjo zagotovljeno z mogljivost, ki j o operater prenosnega sistema 
lahko p onudi uporabnikom omrežja, pri čemer upošteva celovitost sistema in obratovalne zahteve 
prenosnega omrežja;
[…]
20. ‚razpoložljiva zmogljivost‘ pomeni tisti del tehnične zmogljivosti, ki n i dodeljena in je v tem 
trenutku še vedno n a razpolago v sistemu;
21. ‚pogodbena prezasedenost‘ pomeni stanje, v katerem p ovpraševanje po zagotovljeni zmogljivosti 
presega tehnično z mogljivost;
[…]
23. ‚fizična prezasedenost‘ pomeni stanje, v katerem p ovpraševanje po dejanskih dobavah presega 
tehnično z mogljivost v nekem t renutku“.
5 Člen 14 U redbe št. 715/2009 j e naslovljen „Storitve z a dostop tretjih strani v zvezi z operaterji 
prenosnih sistemov“. Člen 14(1) te uredbe, ki j e nadomestil člen 4(1) Uredbe št. 1775 /2005 , določa:
„Operaterji prenosnih sistemov:
(a) zagotovijo, da n udijo storitve vsem u porabnikom omrežja brez diskriminacije;
(b) nudijo zagotovljene in prekinljive storitve z a dostop tretjih strani. Cene prekinljive z mogljivosti 
odražajo verjetnost prekinitve;
(c) nudijo uporabnikom omrežja tako d olgoročne ko t kra tkoročne storitve.
Glede na točko (a) prvega pododstavka, kadar o perater prenosnega sistema ponuja enake s toritve 
različnim odjemalcem, to počne pod enakimi pogodbenimi pogoji, bodisi z uporabo usklajenih pogodb 
o prenosu bodisi s skupnim ko deksom o mrežja, potrjenim s strani pristojnega organa v skladu 
s postopkom iz člena 41 D irektive 2009 /73/ES [Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 
o skupnih pravilih no tranjega trga z zemeljskim p linom in o razveljavitvi Direktive 2003 /55/ES 
(UL L 211, str. 94)].“
6 Člen 16 U redbe št. 715/2009 j e naslovljen „Načela me hanizmov za dodeljevanje zmogljivosti in 
postopkov upravljanja prezasedenosti za operaterje prenosnih sistemov“. Člen 16(1) in (2) te uredbe, 
ki je nadomestil člen 5(1) in (2) Uredbe št. 1775 /2005 , določa:
„1.Udeležencem n a trgu se zagotovi največja m ožna zmogljivost na vseh relevantnih točkah iz 
člena 18(3), pri tem p a se upošteva celovitost sistema in učinkovito obratovanje omrežja.
4 ECLI:EU:C:2014 :1316SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
2. Operater prenosnega sistema izvaja in objavi nediskriminatorne in pregledne me hanizme z a 
dodeljevanje zmogljivosti, ki:
(a) zagotavljajo ustrezne ekono mske s ignale za učinkovito in n ajvečjo m ožno i zrabo tehničnih 
zmogljivosti ter spodbujajo naložbe v novo infrastrukturo in čezmejno i zmenjavo zemeljskega 
plina;
(b) so združljivi s tržnimi me hanizmi, ki v ključujejo fizične trge (spot markets) in trgovalna vozlišča 
(trading hubs), hkrati pa so prožni in sposobni prilagoditve spreminjajočim se tržnim ra zmeram;
(c) so združljivi s sistemi držav članic za dostop do omrežja.“
Predhodni postopek
7 Komisija je 26. junija 2009 R epubliki B olgariji poslala uradni opomin, v katerem j e zatrjevala, da t a 
država članica me d dr ugim ni izpolnila obveznosti iz členov 4(1) ter 5(1) in (2) Uredbe št. 1775 /2005 , 
ki sta bila nadomeščena s členoma 14(1) ter 16(1) in (2)(b) Uredbe št. 715/2009 ).
8 Ker je Komisija me nila, da o dgovor, ki g a je Republika B olgarija posredovala z dopisom z dne 
26. avgusta 2009 , ni zadovoljiv, je 28. junija 2010 n a to dr žavo naslovila obrazloženo m nenje. 
Republika B olgarija je na to obrazloženo m nenje odgovorila 27. avgusta 2010 , dodatne informacije pa 
je Komisiji predložila z več dopisi z dne 24. avgusta 2011 , z dne 28. decembra 2011 i n z dne 
19. januarja 2012 .
9 Ker je Komisija me nila, da o dgovori na obrazloženo m nenje niso zadovoljivi, je vložila to tožbo.
Tožba
Dopustnost tožbe
Trditve strank
10 Republika B olgarija uvodoma trdi, da t ožba, ki j o je vložila Komisija, ni dopustna zaradi n eskladja me d 
razlogi iz obrazloženega mnenja in razlogi iz tožbe.
11 Republika B olgarija navaja, da j e v uradnem o pominu in obrazloženem m nenju ve čkrat navedena 
obveznost zagotavljanja storitev „prenosa v nasprotni smeri v okviru ureditve p rekinitve o skrbe“, kar 
naj se ne bi nanašalo le na fizični prenos plina v nasprotni smeri. V obrazloženem m nenju pa naj bi 
Komisija trdila, da č len 5(1) Uredbe št. 1775 /2005 n alaga obveznost zagotavljanja fizične zmogljivosti 
prenosa plina v obeh smereh ali, kadar t akšne tehnične možnosti ni, fizične zmogljivosti prenosa plina 
v glavni smeri in virtualne zmogljivosti povratnega prenosa v drugi smeri.
12 Republika B olgarija navaja tudi, da s e K omisija v besedilu tožbe sklicuje na širšo obveznost 
zagotavljanja zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri, najsi bo ta zmogljivost fizična ali virtualna. 
V tožbenih predlogih pa naj bi se Komisija sklicevala izključno n a zagotavljanje storitev v irtualnega 
prenosa v nasprotni smeri.
13 Republika B olgarija me ni, da z aradi t eh neskladnosti ni mogla ugotoviti, katera neizpolnitev o bveznosti 
se ji očita, niti ni mogla zoper očitke K omisije učinkovito uveljavljati razlogov v obrambo, tako da j e 
treba to tožbo zavreči kot nedopustno.
ECLI:EU:C:2014 :1316 5SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
14 Komisija navaja, da s e je obrazloženo m nenje nanašalo na storitve – tako fizičnega ko t virtualnega – 
prenosa plina v nasprotni smeri, pri čemer se za ponudbo teh dveh vrst storitev p renosa šteje, da 
izhaja iz obveznosti operaterja prenosnega sistema, da u deležencem n a trgu zagotovi največjo možno 
zmogljivost na svojem o mrežju, kar j e jasno ra zvidno i z obrazloženega m nenja. V bistvu naj bi 
Komisija ve čkrat navedla, tako v obrazloženem m nenju ko t v uradnem o pominu, da z a virtualni 
prenos plina v nasprotni smeri ve ljajo zahteve i z povezanih določb členov 14(1) ter 16(1) in (2)(b) 
Uredbe št. 715/2009 , če operater sistema ne more opraviti fizičnega prenosa v nasprotni smeri.
Presoja Sodišča
15 Uradni opomin, ki g a Komisija naslovi na zadevno dr žavo članico, in obrazloženo m nenje Komisije 
v skladu z ustaljeno s odno p rakso omejujeta predmet spora, ki s e zato ne m ore ve č ra zširiti. 
Obrazloženo m nenje in tožba morata zato temeljiti na istih očitkih (glej zlasti sodbi Komisija/Nemčija, 
C-191/95, EU:C:1998 :441, točka 55, in Komisija/Španija, C-67/12, EU:C:2014 :5, točka 52).
16 Vendar t a zahteva ne more iti tako da leč, da b i morala vsekakor obstajati popolna skladnost me d očitki, 
navedenimi v uradnem o pominu, izrekom o brazloženega mnenja in tožbenimi predlogi, če predmet 
spora, kot je bil opredeljen v obrazloženem m nenju, ni bil razširjen ali spremenjen, temve č, nasprotno, 
le o mejen (glej zlasti sodbi Komisija/Nemčija, EU:C:1998 :441, točka 56, in K omisija/Španija, 
EU:C:2014 :5, točka 53).
17 Ugotoviti pa je treba, da K omisija v obravnavanem p rimeru ni razširila predmeta spora, ko t je 
opredeljen v uradnem o pominu in obrazloženem m nenju, temve č ga je omejila na obveznost 
zagotavljanja storitev v irtualnega prenosa plina v nasprotni smeri. Kot je namreč poudaril generalni 
pravobranilec v točki 28 s klepnih predlogov, je Komisija to, da o bstaja obveznost nudenja virtualne 
zmogljivosti prenosa, navedla v uradnem o pominu, obrazloženem m nenju in v tožbi.
18 Glede na navedeno je treba zavrniti ugovor nedopustnosti, ki g a je vložila Republika B olgarija.
Utemeljenost
Trditve strank
19 Komisija me ni, da R epublika B olgarija ni izpolnila obveznosti iz povezanih določb členov 14(1) 
ter 16(1) in (2)(b) Uredbe št. 715/2009 , ker družba Bulgartransgaz EAD, operater sistema za prenos 
plina na nacionalnem o zemlju, ne ponuja virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri na vseh 
vstopnih in izstopnih točkah navedenega sistema, in sicer v kraju N egru V oda, kjer je stičišče 
z romunskim sistemom, in v kraju Sidirokastron, kjer je stičišče z grškim sistemom.
20 Iz besedila tožbe Komisije je razvidno, da v irtualna zmogljivost prenosa plina nekega omrežja izhaja iz 
izravnavanja povpraševanja po prenosu plina, ki j e da no z a nasprotni smeri, ki g a opravi operater tega 
sistema. Ta me hanizem i zravnavanja omogoča, da s e vzporedno s fizično z mogljivostjo prenosa ponuja 
„virtualna“ zmogljivost prenosa plina, v smislu, da z natne ko ličine plina ne kr ožijo fizično z notraj 
sistema za prenos plina.
21 Prvič, Komisija navaja, da R epublika B olgarija s tem, da n a relevantnih čezmejnih točkah svojega 
sistema za prenos plina ne ponuja storitev v irtualnega prenosa v nasprotni smeri, ni izpolnila 
obveznosti, da u deležencem n a trgu zagotovi največjo m ožno z mogljivost svojega sistema, ki j o ima 
v skladu s členom 16(1) Uredbe št. 715/2009 , v povezavi z obveznostjo ponujanja storitev v sem 
uporabnikom o mrežja brez di skriminacije, določeno v členu 14(1)(a) te uredbe, in obveznostjo 
ponujanja zagotovljenih in prekinljivih storitev z a dostop tretjih strani, določeno v členu 14(1)(b) 
navedene uredbe.
6 ECLI:EU:C:2014 :1316SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
22 Komisija me ni, da n ekateri sistemi plinovodov ponujajo zmogljivosti fizičnega prenosa plina v obeh 
smereh, tako da i majo uporabniki omrežja dostop do storitev fizičnega prenosa v nasprotni smeri. Ti 
sistemi imajo dvosmerno fizično z mogljivost. Nasprotno p a naj bi ostali sistemi plinovodov, kakršne je 
izgradila Republika B olgarija, omogočali fizični prenos plina le v eni smeri in torej zagotavljali 
enosmerno fizično z mogljivost. V tem z adnjenavedenem p rimeru naj bi obveznost zagotoviti največjo 
možno z mogljivost omrežja v skladu s členom 16(1) navedene uredbe zajemala obveznost ponujanja 
storitev virtualnega prenosa v nasprotni smeri.
23 Po m nenju Komisije namreč zagotavljanje virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri omogoča 
povečanje zmogljivosti omrežja. Tako n aj bi zagotavljanje virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni 
smeri ne le ublažilo neobstoj fizične zmogljivosti, temve č naj bi tudi povečevalo zmogljivost prenosa 
v glavni smeri, tako da b i bilo povpraševanje po prenosu v glavni smeri izravnano s povpraševanjem 
v nasprotni smeri.
24 Po mnenju Komisije je razlaga člena 16(1) Uredbe št. 715/2009 v smislu, da v zpostavlja obveznost, da 
se udeležencem n a trgu zagotovi virtualna zmogljivost prenosa v nasprotni smeri, podkrepljena 
s členom 14(1)(b) te uredbe. V zvezi s tem K omisija navaja, da j e treba takšno v irtualno z mogljivost 
ponujati ko t prekinljivo in da č len 14(1)(b) navedene uredbe za operaterje prenosnih sistemov 
vzpostavlja obveznost ponujanja zagotovljenih in prekinljivih storitev.
25 Drugič, Komisija zatrjuje, da o bveznost vzpostaviti virtualno z mogljivost prenosa v nasprotni smeri 
izhaja iz zahteve p o zagotovitvi „učinkovitega obratovanja“ omrežja, ki j e prav tako z apisana 
v členu 16(1) Uredbe št. 715/2009 . Ta zmogljivost naj bi namreč omogočala povečati ponudbo storitev 
prenosa plina brez dodatnih stroškov, me dtem ko n aj bi nabava fizične zmogljivosti prenosa 
v nasprotni smeri pomenila obsežno v laganje v obliki infrastruktur in uporabo zgorevalnih plinov za 
opravo tega prenosa.
26 Tretjič, Komisija navaja, da o bveznost zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri 
prav tako i zhaja iz obveznosti dodeljevanja zmogljivosti omrežij prek tržnih me hanizmov iz 
člena 16(2)(b) navedene uredbe. V zvezi s tem n aj bi odločitev, da s e omeji zgolj na fizične 
zmogljivosti prenosa plinovodov, dra stično z manjševala ponudbo prenosa plina v Evropski u niji, 
znatno o virala prosto trgovanje s plinom me d trgovalnimi vozlišči in bi lahko p ovzročila znatno 
odstopanje cen v Uniji.
27 Četrtič, Komisija me ni, da b i bila vsakršna razlaga te uredbe v smislu, da t a ne nalaga obveznosti 
zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri, v nasprotju s cilji Uredbe št. 715/2009 , 
kot so razvidni iz člena 1, prvi odstavek, te uredbe. Zagotavljanje takšne virtualne zmogljivosti naj bi 
bil namreč nujen pogoj tako z a razvoj trga z utekočinjenim zemeljskim p linom ko t za povezovanje 
notranjega trga z zemeljskim plinom.
28 Republika B olgarija ugovarja razlagi Komisije, da d oločbe te uredbe zajemajo obveznost zagotavljanja 
virtualne zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri n a vseh vstopnih in izstopnih točkah njenega 
omrežja.
29 Prvič, Republika B olgarija poudarja, da d obesedna ra zlaga besedila členov 14(1) ter 16(1) in (2) te 
uredbe ne omogoča sklepanja na obstoj obveznosti zagotavljanja dvosmernih zmogljivosti na plinskih 
omrežjih.
30 Drugič, Republika B olgarija navaja, da ra zlaga Komisije ni v skladu s sistematiko d oločb navedene 
uredbe. Tako n aj bi razlaga, ki j o je Komisija podala za pojem „največja možna zmogljivost“, da t a 
zajema virtualno z mogljivost prenosa, odstopala od opredelitve p ojmov „prenos“, „zmogljivost“, 
„upravljanje p rezasedenosti“, „napoved“, „tehnična z mogljivost“, „razpoložljiva z mogljivost“, 
„pogodbena prezasedenost“ in „fizična prezasedenost“, ki s o navedeni v členu 2(1) te uredbe in se vsi 
nanašajo na fizično z mogljivost prenosa plinskega omrežja.
ECLI:EU:C:2014 :1316 7SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
31 Tretjič, Republika B olgarija trdi, da z godovinska ra zlaga Uredbe št. 715/2009 p rivede do enakega 
sklepa. Na eni strani naj ne pripravljalna dela za Uredbo št. 1775 /2005 n e tista za Uredbo št. 715/2009 
ne bi vsebovala navedb, ki b i podpirale ra zlago Komisije v prid o bveznosti zagotavljanja virtualne 
zmogljivosti prenosa v nasprotni smeri.
32 Na dr ugi strani Republika B olgarija navaja, da č lena 6 in 7 Uredbe (EU) št. 994/2010 E vropskega 
parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in 
o razveljavitvi Direktive S veta 2004 /67/ES (UL L 295, str. 1) države članice zavezujeta k temu, da č im 
prej in najpozneje do 3. decembra 2013 v zpostavijo dvosmerne fizične zmogljivost na vseh čezmejnih 
medsebojnih povezavah me d dr žavami članicami. Torej, če bi zakono dajalec Unije s sprejetjem U redbe 
št. 715/2009 ž elel naložiti podobno o bveznost, bi to storil izrecno, ko t je to naredil s sprejetjem 
členov 6 in 7 Uredbe št. 994/2010 .
Presoja Sodišča
33 Komisija v podporo tožbe zatrjuje, da č lena 14(1) ter 16 (1) in (2)(b) te uredbe določata obveznost 
zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa plina v nasprotni smeri. Treba je preveriti, ali te določbe 
nalagajo takšno o bveznost.
34 Ugotoviti je treba, da no bena od teh določb izrecno n e določa obveznosti zagotavljanja virtualne 
zmogljivosti prenosa plina v nasprotni smeri.
35 Komisija vseeno n avaja, da t akšna obveznost implicitno izhaja iz navedenih določb. V zvezi s tem j e 
treba spomniti na sodno p rakso Sodišča, v skladu s katero – ko t je poudaril generalni pravobranilec 
v točki 46 s klepnih p redlogov – n i m ogoče ne gl ede na jasno i n n atančno b esedilo določb 
zakono dajnega akta Unije podati razlage z namenom poprave teh določb in s tem ra zširiti obveznosti 
držav članic, ki i z njih izhajajo (glej v tem s mislu sodbo Komisija/Združeno kra ljestvo, C-582/08, 
EU:C:2010 :429, točka 51).
36 Prvič, v skladu s samim b esedilom č lena 14(1) Uredbe št. 715/2009 o peraterji prenosnih sistemov 
zagotovijo, da p onudijo tako d olgoročne ko t kra tkoročne storitve v sem u porabnikom o mrežja brez 
diskriminacije storitve in da p onudijo zagotovljene in prekinljive storitve za dostop tretjih strani.
37 Iz te določbe pa ni mogoče sklepati na obveznost zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa plina 
v nasprotni smeri. Natančneje, kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 40 s klepnih predlogov, 
dolžnost ponujanja zagotovljenih in prekinljivih storitev, ki i zhaja iz navedene določbe, ne zajema tega, 
da m orajo operaterji prenosnih sistemov ponujati vse storitve, ki s e lahko p onujajo ko t prekinljive, in 
natančneje, virtualno z mogljivost prenosa v nasprotni smeri. Poleg tega obveznost nediskriminacije iz 
člena 14(1)(a) navedene uredbe teh operaterjev n e zavezuje, da p onudijo no ve storitve, temve č da s e 
pri ponujanju obstoječih storitev vzdržijo vsakršne diskriminacije.
38 Drugič, člen 16(1) Uredbe št. 715/2009 d oloča, da s e udeležencem n a trgu zagotovi največja možna 
zmogljivost na vseh relevantnih točkah iz člena 18(3) te uredbe, pri tem p a se upošteva celovitost 
sistema in učinkovito obratovanje omrežja.
39 V zvezi s tem j e pojem „zmogljivost“ v členu 2(1), točka 3, opredeljen ko t „največji možni pretok, 
izražen v normalnih ku bičnih me trih na časovno e noto ali energijskih enotah na časovno e noto, do 
katerega je upravičen uporabnik omrežja v skladu z določbami pogodbe o prenosu“.
40 Pojem „prenos“ je v členu 2(1), točka 1, te uredbe opredeljen ko t „prenos zemeljskega plina po 
omrežju, ki v glavnem z ajema visokotlačne plinovode, z namenom dostave o djemalcem, vendar n e po 
pridobivalnem p linovodnem o mrežju in ne po delu visokotlačnih plinovodov, ki s e uporabljajo 
predvsem z a lokalno di stribucijo zemeljskega plina, in ne vključuje dobave“.
8 ECLI:EU:C:2014 :1316SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
41 Glede na te opredelitve p ojem „zmogljivost“ v smislu člena 16(1) Uredbe št. 715/2009 o značuje fizično 
zmogljivost prenosa prenosnih omrežij za plin. Poleg tega iz no bene od določb Uredbe št. 715/2009 , 
v katerih je uporabljen izraz „zmogljivost“, ni razvidno, da t a izraz lahko z ajema virtualne storitve 
prenosa.
42 Zato – in ko t sta poudarila Republika B olgarija in generalni pravobranilec v točki 34 s klepnih 
predlogov – se pojem „največja m ožna zmogljivost“, naveden v členu 16(1) Uredbe št. 715/2009 , 
nanaša le na fizično z mogljivost prenosa prenosnih omrežij za plin, ne zajema pa morebitne virtualne 
zmogljivosti prenosa, ki j o ponuja operater prenosnega sistema.
43 Ta razlaga ni v nasprotju z obveznostjo, ki j o člen 16(1) navedene uredbe nalaga operaterjem s istemov, 
da m orajo pri zagotavljanju največje m ožne zmogljivosti prenosa udeležencem n a trgu „upoštevati 
učinkovito o bratovanja omrežja“. Kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 41 s klepnih 
predlogov, ta obveznost dejansko p omeni omilitev obveznosti zagotavljanja največje možne zmogljivosti 
omrežja, ne pa razširitve te obveznosti.
44 Poleg tega je ta ra zlaga prav tako p odprta z drugo obveznostjo iz člena 16(1) te uredbe, in sicer 
obveznostjo „upoštevanja celovitosti sistema“.
45 Pojem „celovitost sistema“ je v členu 2(1), točka 9, Uredbe št. 715/2009 , opredeljen ko t „kakršno ko li 
stanje v zvezi s prenosnim o mrežjem, vključno s potrebnimi prenosnimi objekti in napravami, 
v katerih ostaneta tlak in ka kovost zemeljskega plina znotraj minimalnih in m aksimalnih me ja, ki j ih 
določi operater prenosnega sistema, tako da j e s tehničnega stališča zagotovljen prenos zemeljskega 
plina“.
46 Kot je razvidno iz točk 20 in 23 te sodbe, zagotavljanje virtualne zmogljivosti prenosa plina izhaja iz 
mehanizma izravnavanja povpraševanja po plinu, ki n e zajema fizične uporabe prenosnega omrežja in 
ki torej ne more ogroziti celovitosti sistema v smislu te določbe.
47 Zato se obveznost „upoštevanja celovitosti sistema“ iz člena 16(1) Uredbe št. 715/2009 p rav tako 
navezuje na fizično z mogljivost prenosa prenosnih omrežij za plin. Ta obveznost torej operaterju 
prenosnega sistema ne nalaga, da m ora ponujati virtualno z mogljivost prenosa.
48 Iz zgoraj navedenega je razvidno, da s e člen 16(1) te uredbe nanaša le na fizično z mogljivost prenosa 
prenosnih omrežij za plin, tako da i z te določbe ni mogoče sklepati na obveznost zagotavljanja 
virtualne zmogljivosti prenosa plina v nasprotni smeri.
49 Tretjič, v skladu s členom 16(2)(b) navedene uredbe operater prenosnega sistema izvaja in objavi 
nediskriminatorne in pregledne me hanizme z a dodeljevanje zmogljivosti, ki s o združljivi s tržnimi 
mehanizmi, ki v ključujejo fizične trge (spot markets) in trgovalna vozlišča (trading hubs), hkrati pa so 
prožni in sposobni prilagoditve spreminjajočim se tržnim ra zmeram.
50 V zvezi s tem j e treba poudariti, da t a določba ureja me hanizme z a dodeljevanje zmogljivosti, ki j ih 
operaterji prenosnih sistemov zagotovijo u deležencem n a trgu n a podlagi člena 16(1) Uredbe 
št. 715/2009 . Zato člena 16(2)(b) te uredbe ni mogoče razlagati tako, da n alaga obveznost zagotavljanja 
zmogljivosti, ki b i presegala obveznost, določeno v členu 16(1) navedene uredbe. Ker pa je bilo 
v točki 48 te sodbe ugotovljeno, da č len 16(1) te uredbe operaterjem p renosnih sistemov ne nalaga 
obveznosti, da u deležencem n a trgu ponujajo virtualno z mogljivost prenosa plina v nasprotni smeri, 
člena 16(2)(b) ni mogoče razlagati tako, da d oloča takšno o bveznost.
ECLI:EU:C:2014 :1316 9SODBAZDNE5.6.2014 –ZADEVAC-198/12
KOMISIJA/BOLGARIJA
51 Takšna razlaga besedila in sistematike d oločb členov 14(1) ter 16(1) in (2)(b) Uredbe št. 715/2009 j e 
podprta s pripravljalnimi deli za uredbi št. 1775 /2005 in 715/2009 . Kot je poudaril generalni 
pravobranilec v točki 42 s klepnih predlogov, ta pripravljalna dela namreč ne omenjajo obstoja 
obveznosti zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa plina v nasprotni smeri. Iz tega izhaja, da n a 
takšno o bveznost ni m ogoče sklepati ne iz ciljev U redbe št. 1775 /2005 n e iz ciljev U redbe 
št. 715/2009 .
52 Iz vsega navedenega je razvidno, da d oločbe členov 14(1) ter 16 (1) in (2)(b) Uredbe št. 715/2009 n e 
nalagajo obveznosti zagotavljanja virtualne zmogljivosti prenosa plina v nasprotni smeri.
53 Tožbo, ki j o je vložila Komisija, je zato treba zavrniti.
Stroški
54 V skladu s členom 138(1) Poslovnika s e neuspeli stranki n a predlog naloži plačilo stroškov. Ker je 
Republika B olgarija predlagala, naj se Komisiji naloži plačilo stroškov, in ke r ta s svojimi tožbenimi 
razlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
1. Tožba se zav rne.
2. E v ropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
Podpisi