SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2013 :775 1Zadeva C-2 8 0 / 1 2 P
Svet E v r opske u nije
proti
Fulmen 
in 
Fereydoun M ahmoudian
„Pritožba — Omejevalni ukrepi, sprejeti proti Islamski republiki Iran, da s e prepreči širjenje jedrskega 
orožja — Zamrznitev sredstev — Obveznost utemeljitve u pravičenosti ukrepa“
Povzetek – Sodba Sodišča (peti senat) z dne 28. novembra 2013
Evropska unija — Sodni nadzor nad zakonitostjo aktov institucij — Omejevalni ukrepi proti Iranu — 
Ukrepi, sprejeti v okviru boja proti širjenju jedrskega orožja — Obseg n adzora
(člen 275, drugi odstavek PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 41(2) in 47; Sklep 
Sveta 2010 /413/SZVP)
Pri n adzoru omejevalnih ukrepov m orajo sodišča U nije zagotoviti načeloma popolni nadzor nad 
zakonitostjo vseh aktov Unije glede na temeljne pravice, ki s o del pravnega reda U nije, kot sta me d 
drugim pravica do obrambe in pravica do učinkovitega sodnega varstva.
Na podlagi učinkovitosti sodnega nadzora, ki g a zagotavlja člen 47 L istine Evropske u nije o temeljnih 
pravicah, se zahteva tudi, da t a odločba, ki j e za to osebo posamični akt, temelji na dovolj trdni dejanski 
podlagi. To vključuje preverjanje dejstev, ki s o navedena v obrazložitvenem mem orandumu, na katerem 
temelji navedena odločba, tako da s odni nadzor ni omejen na presojo abstraktne verjetnosti navedenih 
razlogov, temve č se nanaša na vp rašanje, ali so ti razlogi, oziroma vsaj eden od njih, za katere se šteje, 
da s o sami po sebi dovolj za utemeljitev te odločbe, utemeljeni. V zvezi s tem m ora sodišče Unije 
opraviti ta preizkus tako, da, če je treba, pristojni organ U nije pozove k predložitvi informacij ali 
dokazov, ki s o upoštevni pri takem p reizkusu, ne glede na to, ali so zaupni.
Če pristojni organ Unije ne more ugoditi pozivu sodišča Unije, se mora to opreti zgolj na dokaze, ki s o 
mu bili predloženi. Če na podlagi teh dokazov ni mogoče ugotoviti utemeljenosti razloga, ga sodišče 
Unije umakne ko t podlago za zadevno o dločbo o vpisu ali ohranitvi vpisa. Če pa pristojni organ Unije 
predloži upoštevne informacije ali dokaze, m ora s odišče U nije p reveriti vsebinsko r esničnost 
zatrjevanih dejstev gl ede na te informacije ali dokaze in oceniti njihovo dokazno v rednost glede na 
okoliščine obravnavane zadeve i n ob upoštevanju morebitnih pripomb, ki j ih je v zvezi z njimi podala 
zlasti zadevna oseba.
Kadar l ahko n ujni preudarki, ki s e nanašajo na varnost Unije ali njenih dr žav članic ali na vodenje 
njihovih me dnarodnih odnosov, nasprotujejo temu, da s o zadevne osebe obveščene o nekaterih 
informacijah in dokazih, m ora sodišče Unije, pred ka terim s e ni mogoče sklicevati na tajnost ali 
zaupnost teh informacij ali dokazov, v okviru sodnega nadzora, ki g a izvaja, uporabiti načine, ki m u
2 ECLI:EU:C:2013 :775POVZETEK–ZADEVAC-280/12P
SVETPROTIFULMENIN M AHMOUDIAN
 omogočajo uskladiti legitimne preudarke gl ede varnosti, ob upoštevanju vrst in virov informacij, ki s o 
bili upoštevani pri sprejetju zadevnega akta, ter tega, da m ora p ravnemu subjektu v zadostni me ri 
zagotoviti spoštovanje postopkovnih pravic, kot sta pravica do izjave in načelo kon tradiktornosti.
Če sodišče Unije presodi, da n a podlagi razlogov, na katere se sklicuje pristojni organ Unije, ni mogoče 
zavrniti vsaj delne predložitve z adevnih informacij ali dokazov, da t emu organu m ožnost, da j ih 
predloži zadevni osebi. Če ta organ zavrne predložitev vseh ali dela teh informacij ali dokazov, sodišče 
Unije opravi preizkus zakonitosti izpodbijanega akta zgolj na podlagi predloženih elementov. Če pa se 
izkaže, da ra zlogi, ki j ih je navedel pristojni organ Unije, dejansko n asprotujejo temu, da s e zadevna 
oseba obvesti o informacijah in dokazih, p redloženih sodišču Unije, je treba primerno u ravnovesiti 
zahteve, ki i zhajajo iz pravice do učinkovitega sodnega varstva in zlasti iz načela kon tradiktornosti, 
z zahtevami, ki i zhajajo iz varnosti Unije ali njenih dr žav članic ali iz vodenja njihovih me dnarodnih 
odnosov. Za tako u ravnovešenje se lahko u porabijo m ožnosti, ko t je predložitev p ovzetka v sebine 
zadevnih informacij ali dokazov. Neodvisno o d uporabe takih m ožnosti je naloga sodišča Unije, da 
presodi, ali in ko liko n eobstoj razkritja zaupnih informacij ali dokazov zadevni osebi in s tem 
povezana nezmožnost zadevne osebe, da p oda p ripombe v zvezi s tem, lahko vp livata na dokazno 
vrednost zaupnih dokazov.
(Glej točke 58, 59, 64, 65, od 68 d o 70 in od 72 d o 74.)