I - 12446SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
SODBA SODIŠČA (četrti senat) 
z dne 2. decembra 2010*
V zadevi C-464/09 P ,
zaradi pritožbe na podlagi člena 56 Statuta Sodišča, vložene 25. novembra 2009,
Holland Malt BV s sedežem v Lieshoutu (Nizozemska), ki jo zastopajo O. Brouwer, 
A. Stoffer in P . Schepens, odvetniki,
pritožnica,
drugi stranki v postopku sta
E
vropska komisija, ki jo zastopata L.  Flynn in A.  Stobiecka-Kuik, zastopnika, 
z  naslovom za vročanje v Luxembourgu,
tožena stranka na prvi stopnji,
* Jezik postopka: angleščina.
I - 12447HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
Kraljevina Nizozemska, ki jo zastopata C. Wissels in Y. de Vries, zastopnika,
intervenientka na prvi stopnji,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi J.-C. Bonichot, predsednik senata, K. Schiemann, L. Bay Larsen, sodnika, 
C. Toader (poročevalka) in A. Prechal, sodnici,
generalni pravobranilec: J. Mazák, 
sodna tajnica: L. Hewlett, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 15. septembra 2010,na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi 
razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1Dr
užba Holland Malt BV (v nadaljevanju: Holland Malt) s pritožbo predlaga razve -
ljavitev sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče) z dne 
9. septembra 2009 v zadevi Holland Malt proti Komisiji (T-369/06, ZOdl., str. II-3313, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je to sodišče zavrnilo njeno tožbo za ra z-
glasitev ničnosti Odločbe Komisije 2007/59/ES z dne 26. septembra 2006 o drža v-
ni pomoči, ki jo je Nizozemska dodelila podjetju Holland Malt BV (UL 2007, L 32, 
str. 76, v nadaljevanju: sporna odločba).
I - 12448SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
Pravni okvir
2V t
očki 3.2 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (UL 2000, 
C 28, str. 2, v nadaljevanju: Smernice), ki spada v del „Splošna načela“, je navedeno:
„
Čeprav se členi 87 [ES], 88 [ES] in 89 [ES] v celoti uporabljajo za sektorje, ki so zajeti 
s skupno ureditvijo trga, je njihova uporaba vseeno podrejena določbam iz zadevnih 
uredb. To pomeni, da uporaba določb iz členov 87 [ES], 88 [ES] in 89 [ES] s strani držav članic ne more imeti prednosti pred določbami uredbe o organizaciji tega tr -
žnega sektorja […]. Zato Komisija pod nobenimi pogoji ne more odobriti pomoči, ki 
ni združljiva z določbami o skupni ureditvi trga ali ki bi ovirala pravilno delovanje 
skupne ureditve. “
3V t
očki 4.2.5 Smernic, ki spada v del „Pomoč za naložbe“, je navedeno:
„P
omoč se ne sme dodeliti [za naložbe v  zvezi s  predelavo in trženjem kmetijskih 
proizvodov], če niso predloženi zadostni dokazi, da je za zadevne izdelke mogoče najti običajne prodajne možnosti. Upoštevnost tega dokaza pa mora biti presojena na ustrezni ravni, ob upoštevanju zadevnih proizvodov, vrst naložb ter obstoječih in pričakovanih zmogljivosti. V zvezi s tem je treba upoštevati vsako omejitev glede pr o-
izvodnje ali podpore Skupnosti, morebiti določene s skupnimi ureditvami trga. Zlasti 
I - 12449HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
pa ni mogoče odobriti pomoči, ki bi kršila katerokoli prepoved ali omejitev, določeno 
s skupnimi ureditvami trga […]
[…]“
4N
azadnje, v točki 4.2.6 iz istega dela Smernic je navedeno:
„P
omoč za naložbe z upravičenimi stroški, ki presegajo 25 milijonov EUR, ali če de -
janski znesek pomoči presega 12 milijonov EUR, je treba posebej priglasiti Komisiji 
v skladu s členom 88(3) Pogodbe. “
D
ejansko stanje in sporna odločba
5Dr
užba Holland Malt je konzorcij, ki sta ga ustanovili pivovarna Bavaria NV, ki  
pr
oizvaja pivo in brezalkoholne pijače, in zadruga Agrifirm, v kateri sodelujejo pr o-
izvajalci žit iz Nemčije in severne Nizozemske. Pritožnica je imetnica patenta za  
pr
oizvodnjo in prodajo slada HTST („High Temperature, Short Time“).
6Kralj
evina Nizozemska je sprejela regionalno investicijsko shemo, naslovljeno „Re -
gionale investeringsprojecten 2000“. Komisija je z odločbo z dne 17. avgusta 2000 to 
shemo odobrila, z odločbo z dne 18. februarja 2002 pa njeno spremembo, s katero 
I - 12450SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
je bilo njeno področje uporabe razširjeno na sektor predelave in trženja kmetijskih 
proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi ES.
7Kralj
evina Nizozemska je družbi Holland Malt v  okviru te regionalne investicijske 
sheme odobrila pomoč za naložbo v višini 7.425.000 EUR. Ta subvencija je bila name-
njena gradnji sladarne v Eemshavnu (Nizozemska). Njeno izplačilo je bilo pogojeno 
z izvedbo naložbe pred 1. julijem 2005. Dejansko izplačilo pomoči pa je bilo odloženo, dokler je Komisija ne odobri.
8Kralj
evina Nizozemska je z dopisom z dne 31. marca 2004 v skladu s členom 88(3) ES 
in točko 4.2.6 Smernic ta ukrep pomoči priglasila Komisiji. Ta je 5. maja 2005 začela postopek na podlagi člena 88(2) ES. Ker je ta postopek odložil izplačilo subvencije čez rok za izvedbo naložbe, ki ga je prvotno določila Kraljevina Nizozemska, je pritožnica 
zahtevala podaljšanje tega roka do sprejetja odločbe Komisije o navedeni subvenciji.
9K
omisija je 26. septembra 2006 sprejela sporno odločbo, v kateri je ugotovila, da na -
vedeni ukrep, ki se je nanašal na naložbo za izboljšanje kakovosti proizvodov družbe 
Holland Malt in za povečanje njenih proizvodnih zmogljivosti, pomeni državno p o-
moč v smislu člena 87(1) ES. Nato je proučila, ali bi bilo navedeni ukrep kljub temu mogoče opredeliti za združljiv s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) ES.
10K
omisija je v tem okviru ugotovila, da v primerjavi z navadnim sladom ne obstaja lo -
čen trg za slad HTST ali slad premium. Poleg tega je ob upoštevanju presežkov na sve -
tovnem in skupnostnem trgu slada navedla, da obstoj običajnih prodajnih možnosti 
I - 12451HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
na trgu tega proizvoda v smislu točke 4.2.5 Smernic ni dokazan. Čeprav je Komisija  
v  točki  93 obrazložitve sporne odločbe priznala pomembnost pomoči v  okviru  
regionalnega razvoja, je v točki 94 obrazložitve sporne odločbe ugotovila, da ta ne 
izpolnjuje pomembnega pogoja iz Smernic.
11Iz t
eh razlogov je Komisija v členu 1 sporne odločbe ugotovila, da zadevna državna 
pomoč ni združljiva s skupnim trgom. Kraljevina Nizozemska je v skladu s členom 2 
sporne odločbe dolžna preklicati to pomoč in v skladu s členom 3 te odločbe pri pr e-
jemniku izterjati pomoč, ki mu je bila neupravičeno dodeljena. V skladu s členom 4 sporne odločbe mora Kraljevina Nizozemska obvestiti Komisijo o ukrepih, sprejetih za izvajanje te odločbe.
P
ostopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba
12Dr
užba Holland Malt je 7.  decembra 2006 v  sodnem tajništvu Splošnega sodišča  
vložila tožbo za razglasitev ničnosti sporne odločbe.
13Kralj
evina Nizozemska je 6. aprila 2007 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila 
predlog za intervencijo v podporo predlogom pritožnice. Predsednik tretjega senata 
Splošnega sodišča je s sklepom z dne 12. junija 2007 to intervencijo dovolil.
I - 12452SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
14Družba Holland Malt je v  utemeljitev tožbe navedla štiri tožbene razloge, in sicer 
kršitev člena 87(1) in (3)(c) ES, načela dobrega upravljanja in obveznosti obrazložitve iz člena 253 ES.
15Dr
ugi del drugega tožbenega razloga v zvezi s kršitvijo člena 87(3)(c) ES je temeljil na 
tem, da pozitivni učinki pomoči in njen vpliv na trgovinske pogoje v Skupnosti niso bili ustrezno pretehtani.
16Pr
itožnica je s tem drugim delom v bistvu očitala Komisiji, da se je v sporni odločbi 
oprla le na točko 4.2.5 Smernic, ne da bi pretehtala pozitivne učinke zadevne subven -
cije na eni strani in njen morebitni negativni vpliv na trgovinske pogoje v Evropski skupnosti na drugi strani, in da je tako kršila člen 87(3)(c) ES.
17N
avedla je, da dejstvo, da Smernice temeljijo na členu 87(3) ES, nujno pomeni, da K o-
misija ne more omejiti svoje diskrecijske pravice le na merila iz Smernic. Natančneje, 
točko 4.2.5 Smernic bi morala razlagati ob upoštevanju splošnega merila iz Pogodbe, 
tako da bi morala za nezdružljive s skupnim trgom šteti le pomoči, ki prizadenejo trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.
18P
o mnenju družbe Holland Malt Komisija v  sporni odločbi ni presodila, ali bi bil 
glede na ugodnosti, ki jih prinaša zadevna subvencija, njen vpliv dejansko v nasprotju s skupnimi interesi iz člena 87(3) ES, ampak je le izključila združljivost te subvencije na podlagi domnevnega neobstoja običajnih prodajnih možnosti zadevnega proizvo -
da na trgu. Komisija naj bi nasprotno morala po eni strani ugotoviti, da je zadevna 
I - 12453HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
naložba imela velik pozitiven učinek na uresničevanje ciljev skupne kmetijske politike 
in zlasti na politiko razvoja podeželja v regiji, na katero se nanaša navedena subven-cija, ter po drugi strani, da se je pritožnica na podlagi njene odobritve odločila nositi 
stroške odprtja tovarne v Eemshavnu, na območju, ki naj bi se gospodarsko razvilo, 
namesto v kraju v drugi regiji na Nizozemskem, ki bi bil ekonomsko ustreznejši.
19S
plošno sodišče je z izpodbijano sodbo tožbo zavrnilo in pritožnici naložilo plačilo 
lastnih stroškov in stroškov, ki jih je priglasila Komisija.
20V z
vezi z drugim delom drugega tožbenega razloga je Splošno sodišče v točkah od 
166 do 180 izpodbijane sodbe presodilo, da je bila sporna odločba sprejeta na podlagi določb člena 87(1) in (3) ES in Smernic, zlasti njihovega dela 4.2.
21O
pozorilo je, da če je Komisija sprejela Smernice, jih mora v skladu s sodno prakso 
Sodišča upoštevati, sodišče Unije pa mora preveriti, ali je ta institucija upoštevala pravila, ki si jih je določila. Navedlo je, da je v obravnavanem primeru iz točke 3.7 
Smernic razvidno, da je vsak pozitiven vidik zadevne pomoči mogoče obravnavati le 
v okviru uporabe meril iz Smernic.
22V z
vezi s tem je menilo, da je bila Komisija v skladu s točko 4.2.5 Smernic po ugot o-
vitvi, da zadevna pomoč spada na njihovo področje uporabe, zavezana najprej prei z-
kusiti, ali je bilo predloženih dovolj dokazov, da je bilo za zadevne proizvode mogoče najti običajne prodajne možnosti na trgu. Splošno sodišče je menilo, da ker v obra v-
navanem primeru ta predhodni pogoj ni bil izpolnjen, Komisija ne bi mogla odobr i-
ti sporne pomoči ob upoštevanju njenih ciljev in morebitnih pozitivnih učinkov, ne 
I - 12454SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
da bi kršila Smernice, tako da presoja ciljev in pozitivnih učinkov te pomoči ni bila 
potrebna.
23P
oleg tega je presodilo, da pritožnica ni mogla veljavno zatrjevati, da bi se za ugot o-
vitev združljivosti sporne pomoči s skupnim trgom upoštevali njeni cilji in pozitivni 
učinki, če se ne bi uporabile Smernice, ampak neposredno člen 87(3)(c) ES. V zvezi 
s tem je spomnilo, da daje člen 87(3) ES v skladu s sodbo z dne 24. februarja 1987 v z a-
devi Deufil proti Komisiji (310/85, Recueil, str. 901, točka 18) Komisiji diskrecijsko pravico, katere izvrševanje zajema kompleksno gospodarsko in socialno presojo, ki jo je treba opraviti v okviru Skupnosti, in da Komisija ne prekorači omejitev te pravice 
z  mnenjem, da dodelitev pomoči za naložbo, ki povečuje proizvodne zmogljivosti 
v sektorju, ki že ima velike presežke, prizadene trgovino v Skupnosti v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, in da taka pomoč ne spodbuja gospodarskega razvoja zadevne regije.
24S
plošno sodišče je dodalo, da te ugotovitve ni mogoče izpodbiti s trditvijo pritožnice, 
da bi bil s sporno pomočjo zgolj izravnan gospodarsko slabši položaj, ki izhaja iz njene 
izbire, da odpre tovarno na območju, ki je gospodarsko manj razvito.
Predlogi strank pred Sodiščem
25Dr
užba Holland Malt predlaga Sodišču, naj:
– razveljavi točke od 168 do 180 izpodbijane sodbe;
I - 12455HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
– vrne zadevo v razsojanje Splošnemu sodišču ali razglasi sporno odločbo za nično 
in
– Komisiji naloži plačilo stroškov.
26Komisija Sodišču predlaga, naj:
– pritožbo zavrne in
– družbi Holland Malt naloži plačilo stroškov.
27Kraljevina Nizozemska kot pritožnica predlaga, naj se izpodbijana sodba razveljavi in 
naj se Komisiji naloži plačilo stroškov.
Pritožba
28Dr
užba Holland Malt v utemeljitev pritožbe navaja dva pritožbena razloga, ki se nana -
šata na presojo Splošnega sodišča v zvezi z drugim delom drugega tožbenega razloga.
I - 12456SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
29Prvi pritožbeni razlog je napačna uporaba prava ter protislovna in nezadostna obra-
zložitev v zvezi z razlago in uporabo člena 87(3)(c) ES in Smernic. Drugi pritožbeni  
ra
zlog je kršitev postopka zaradi napačnega razumevanja in netočne predstavitve  
trditev pritožnice.
Prvi pritožbeni razlog: napačna uporaba prava ter protislovna in nezadostna 
obrazložitev v zvezi z razlago in uporabo člena 87(3)(c) ES in Smernic
Trditve strank
30Dr
užba Holland Malt v utemeljitev prvega pritožbenega razloga navaja tri dele, in si -
cer napačno uporabo prava pri razlagi in uporabi člena 87(3)(c) ES, napačno uporabo 
prava pri razlagi in uporabi Smernic ter protislovno in nezadostno obrazložitev pri 
razlagi in uporabi Smernic.
– Pr
vi del prvega pritožbenega razloga
31Pr
itožnica trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo pri razlagi in uporabi 
člena 87(3)(c) ES s tem, da je na podlagi zgoraj navedene sodbe Deufil proti Komisiji 
sklepalo, da Komisiji ni treba upoštevati pozitivnih učinkov subvencije pri presoji 
I - 12457HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
združljivosti pomoči s skupnim trgom, kadar ta subvencija vodi do povečanja proi -
zvodnih zmogljivosti v sektorju, ki že ima velike presežke na trgu.
32V z
vezi s tem pritožnica navaja, da se obravnavana zadeva nanaša na ukrep, ki je dr u-
gačen od tistega v zadevi, v kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba Deufil proti 
Komisiji. V tisti zadevi naj odobrena subvencija ne bi bila v splošnem interesu, v spor -
ni odločbi pa naj bi Komisija priznala pomembnost projekta Holland Malt za razvoj regije. Poleg tega naj bi bili v zadevi, v kateri je bila izdana sodba Deufil proti Komisiji, 
v sektorju na trgu veliki presežki, pri čemer je bila stopnja izkoriščenosti proizvodnih 
zmogljivosti 72
 % in 64  %, v obravnavani zadevi pa stopnja izkoriščenosti proizvodnih 
zmogljivosti presega 90  %.
33Kraljevina Nizozemska tako kot pritožnica meni, da je Splošno sodišče napačno ugo -
tovilo, da Komisija ni kršila člena 87(3)(c) ES, ko ni upoštevala pozitivnih učinkov zadevne pomoči. Prav tako se pridružuje kritikam glede razlage Splošnega sodišča 
v zvezi z zgoraj navedeno sodbo Deufil proti Komisiji. Meni, da je bila Komisija za 
 
zagotovitev pravilne uporabe navedene določbe in njenega polnega učinka zave -
zana tehtati pozitivne in negativne učinke zadevne pomoči, pri čemer ne more zgolj 
ugotoviti, da obstoj prodajnih možnosti na trgu slada ni dokazan.
34K
omisija temu nasprotuje s tem, da je izhodišče za vsako analizo pravil, ki veljajo na 
področju pomoči, to, da odstavek 3 člena 87 ES določa izjeme od splošne prepovedi iz odstavka 1 tega člena, ki jih je treba razlagati ozko. Smernice naj bi namreč določale zgolj absolutno minimalna pravila, ki jih je treba upoštevati, da se pomoč v kmetij -
skem sektorju šteje za združljivo s  skupnim trgom. Komisija poleg tega opozarja, 
da lahko glede na svoje široko polje proste presoje pri proučitvi pomoči na podlagi 
I - 12458SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
člena 87(3)(c) ES to polje omeji s sprejetjem smernic o tem, kako namerava upora-
bljati to določbo za posamezen sektor ali vrsto pomoči, če te smernice ne odstopajo od pravil Pogodbe. Zato meni, da po sprejetju takih smernic za neki sektor ali vrsto 
pomoči od njih ne more več odstopati. To pa zato, ker z njihovim sprejetjem omeji 
svojo diskrecijsko pravico, ki naj bi tako vključevala le presojo pogojev, opredeljenih v Smernicah.
35V obra
vnavani zadevi Komisija meni, da je morala uporabiti točko  4.2.5 Smernic, 
saj za obstoj običajnih prodajnih možnosti na trgu slada ni bilo predloženih dovolj dokazov.
36V 
zvezi s trditvijo glede napačne razlage zgoraj navedene sodbe Deufil proti Komisiji 
ta poudarja, da je bila v tej zadevi združljivost ukrepa pomoči presojena neposredno na podlagi člena 87(3)(c) ES, ker ob sprejetju sporne odločbe ni bilo nobenega dr u-
gega besedila, ki bi veljalo za proizvod, na katerega se je pomoč nanašala. Poleg tega Komisija v zvezi z razlikami v dejanskem stanju, ki jih je navedla pritožnica, v pr i-
merjavi z  zadevo, v  kateri je bila izdana navedena sodba, trdi, da niso upoštevne, ker v obravnavani zadevi Smernice ne določajo, da je treba dokazati, da v sektorju 
obstajajo veliki presežki, ampak le, da je treba dokazati, da na trgu obstajajo običajne 
prodajne možnosti.
– Dr
ugi del prvega pritožbenega razloga
37Dr
užba Holland Malt meni, da Splošno sodišče ni pravilno razlagalo Smernic v delu, 
v katerem je za presojo Komisije o združljivosti pomoči s skupnim trgom določilo 
I - 12459HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
predhodni pogoj. Splošno sodišče naj bi namreč menilo, da pomoči, ki spada na p o-
dročje uporabe Smernic, ni mogoče odobriti na podlagi merila tehtanja negativnih in 
pozitivnih učinkov, kot je določeno v členu 87(3)(c) ES, če pogoj iz točke 4.2.5 Smer -
nic ni izpolnjen. Nasprotno, člen 87(3)(c) ES naj ne bi vseboval pogoja, da morajo obstajati običajne prodajne možnosti na trgu, da bi Komisija upoštevala pozitivne učinke pomoči.
38Kralj
evina Nizozemska meni enako kot pritožnica. Trdi, da čeprav je Splošno sodišče 
presodilo, da Smernic ni mogoče razlagati le na podlagi njihovega besedila, ampak ob upoštevanju člena 87 ES in cilja te določbe, pa se je dejansko pri njihovi analizi sklicevalo le na njihovo besedilo. Razlaga Splošnega sodišča v zvezi s Smernicami naj bi omejila presojo, določeno s  členom  87 ES, le na vprašanje, ali obstajajo običa j-
ne prodajne možnosti ali ne. Tako omejena razlaga, ki temelji le na jezikovni razlagi Smernic, naj bi bila napačna in naj bi posegla v pravilno uporabo člena 87(3)(c) ES in njegov polni učinek.
39K
omisija meni, da Splošno sodišče pri svojih ugotovitvah ni napačno uporabilo prava. 
Tehtanje iz člena 87(3)(c) ES naj bi bilo zajeto v Smernicah, drugih meril pa naj tako ne bi bilo treba upoštevati, če za zadevno pomoč veljajo pravila iz Smernic. Komisija ni mogla upoštevati drugih ciljev od tistih iz Smernic, če presegajo to, kar je ta in -
stitucija določila v Smernicah. V obravnavanem primeru naj bi bilo v točki 4.2.5 ne -
dvoumno določeno, da pomoči za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov 
ni mogoče dodeliti, če ni predloženih dovolj dokazov, da za zadevne izdelke na trgu 
I - 12460SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
obstajajo običajne prodajne možnosti. Komisija zato meni, da če ta pogoj ni izpolnjen, 
ne bi bilo mogoče tehtati domnevnih pozitivnih učinkov zadevne pomoči in njenega vpliva na trgovinske pogoje.
– Tretji del prvega pritožbenega razloga
40P
o mnenju pritožnice je obrazložitev izpodbijane sodbe protislovna in nezadostna 
v delu, ki se nanaša na razlago Smernic. V točkah 132 in 133 izpodbijane sodbe naj 
bi Splošno sodišče potrdilo, da Smernic ni mogoče razlagati le na podlagi njihovega 
besedila niti v smislu, ki zmanjšuje obseg členov 87 ES in 88 ES ali ki nasprotuje ciljem 
iz teh členov. Nasprotno pa naj bi Splošno sodišče v točkah od 170 do 172 izpodbijane sodbe potrdilo, da je morala Komisija upoštevati merila iz točke 4.2.5 Smernic, ne da bi jih razlagala ob upoštevanju člena 87(3)(c) ES in torej ne da bi presodila, ali je zadevna pomoč spremenila trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.
41Kralj
evina Nizozemska meni tako kot pritožnica in trdi, da izpodbijana sodba temelji 
na nezadostni obrazložitvi glede razlage in uporabe Smernic.
42K
omisija meni, da obrazložitev izpodbijane sodbe ni nezadostna niti protislovna. Zl a-
sti trdi, da je Splošno sodišče v točki 132 izpodbijane sodbe pravilno opozorilo, da 
je treba Smernice vedno razlagati ob upoštevanju cilja neizkrivljene konkurence na 
I - 12461HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
skupnem trgu, in v točkah od 173 do 177 izpodbijane sodbe jasno pojasnilo, zakaj 
neposredna uporaba člena 87(3)(c) ES ne vključuje upoštevanja ciljev in pozitivnih učinkov pomoči, za katero je zaprosila pritožnica. V zvezi s tem naj bi v točki 176 
izpodbijane sodbe navedlo, da merilo iz točke 4.2.5 Smernic odraža pogoj, ki izhaja iz 
člena 87(3)(c) ES, v skladu s katerim nobena pomoč, ki spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, ne more biti združljiva s skupnim trgom.
Presoja Sodišča
43V
si trije deli prvega pritožbenega razloga se nanašajo na obseg in razlago Smernic ter 
presojo Splošnega sodišča v zvezi z drugim delom drugega tožbenega razloga. Zato 
jih je treba obravnavati skupaj.
44V z
vezi s tem je treba spomniti, da je Komisija v sporni odločbi ob uporabi točke 4.2.5 
Smernic ugotovila, da pomoč, namenjena družbi Holland Malt, ni združljiva s sku-
pnim trgom, ker je za zadevni trg značilno, da ni običajnih prodajnih možnosti. Splo-
šno sodišče je v izpodbijani sodbi po eni strani presodilo, da Komisija ne bi mogla odobriti sporne pomoči, ker pogoj iz točke 4.2.5 Smernic ni bil izpolnjen. Po drugi strani je ob sklicevanju na zgoraj navedeno sodbo Deufil proti Komisiji potrdilo, da 
 
ne
uporaba Smernic in zgolj uporaba člena  87(3)(c) ES v  obravnavanem primeru,  
nasprotno od trditev pritožnice, ne bi pomenila obveznosti za Komisijo, da mora 
upoštevati pozitivne učinke sporne pomoči na zadevno regijo.
I - 12462SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
45S tema preudarkoma pravo ni bilo napačno uporabljeno.
46K
ot je razvidno iz ustaljene sodne prakse, ima namreč Komisija pri uporabi čle -
na 87(3) ES široko diskrecijsko pravico, katere izvrševanje zajema kompleksno go -
spodarsko in socialno presojo, ki jo je treba opraviti v okviru Skupnosti (glej sodbo 
z dne 11. septembra 2008 v združenih zadevah Nemčija in drugi proti Kronofrance, C-75/05 P in C-80/05 P , ZOdl., str. I-6619, točka 59 in navedena sodna praksa). Komi -
sija se s tem, da sprejme pravila ravnanja in da z njihovo objavo razglasi, da jih bo up o-
rabljala v primerih, na katere se nanašajo, sama omejuje pri izvrševanju te diskrecijske pravice in od teh pravil ne more odstopiti, ne da bi bila, glede na okoliščine primera, 
sankcionirana na podlagi kršitve splošnih pravnih načel, kot je načelo enakega obra v-
navanja ali varstva zaupanja v pravo (glej zgoraj navedeno sodbo Nemčija in drugi 
proti Kronofrance, točka 60 in navedena sodna praksa).
47Z
ato je v skladu s to sodno prakso na posebnem področju državnih pomoči Komi -
sija vezana na okvire in obvestila, ki jih sprejme, če ne odstopajo od pravil Pogodbe 
(glej sodbo z dne 5. oktobra 2000 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-288/96, Recueil, 
str. I-8237, točka 62, in zgoraj navedeno sodbo Nemčija in drugi proti Kronofrance, točka 61).
48V 
zvezi s tem je treba poudariti, da je treba člen 87(3)(c) ES, kot je razvidno iz zgoraj 
navedene sodbe Deufil proti Komisiji, razlagati tako, da če je pomoč dodeljena na trgu, za katerega so značilni presežki, lahko ta pomoč načeloma spremeni trgovinske 
pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.
I - 12463HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
49Dalje, okoliščina, da ima pomoč tudi pozitivne učinke za regijo ali zadevni gospodar -
ski sektor, ne pomeni nujno, da jo je treba šteti za združljivo s skupnim trgom. Iz čle -
na 87(3)(c) ES je namreč razvidno, da če ukrep pomoči spreminja trgovinske pogoje 
v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ga ni mogoče razglasiti za združljivega 
s skupnim trgom, ne glede na morebitne pozitivne učinke, ki jih ima. Vendar mora Komisija pri presoji vplivov na trgovino upoštevati vse značilnosti zadevnega ukrepa 
 
in tr
ga (glej sodbo z  dne 25.  junija  1970 v  zadevi Francija proti Komisiji, 47/69,  
Recueil, str. 487, točke od 7 do 9).
50N
a podlagi ničesar ni mogoče sklepati, da ta razlaga primarnega prava ne velja tudi za 
pomoči v kmetijskem sektorju. Iz člena 36, prvi odstavek, ES, v katerem se priznava, da ima kmetijska politika prednost pred cilji Pogodbe na področju konkurence, je razvidno, da je treba ob morebitni uporabi določb Pogodbe na tem področju up o-
števati cilje iz člena 33 ES, in sicer cilje skupne kmetijske politike (glej sodbo z dne 15. oktobra 1996 v zadevi IJssel-Vliet, C-311/94, Recueil, str. I-5023, točka 31).
51Z
ato mora Komisija pri presoji združljivosti državnih pomoči, odobrenih v tem se k-
torju, upoštevati zahteve te politike, ki ustrezajo zahtevam celotnega skupnega trga 
(glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo IJssel-Vliet, točka 33). Med temi zahtev a-
mi je nadzor proizvodnje. Tako zlasti na področju finančne pomoči Skupnosti člen 6 
Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spr e-
membi in razveljavitvi določenih uredb (UL  L  160, str.  80) prepoveduje odobritev 
 
p
odpore za naložbo, katere cilj je povečanje proizvodnje, za katero ni običajnih  
možnosti prodaje.
I - 12464SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
52V obravnavanem primeru je Komisija v točki 4.2.5 Smernic določila, da šteje pomoč 
v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov za nezdružljivo s skupnim tr -
gom, če ni običajnih prodajnih možnosti. Iz te točke je razvidno, da je po mnenju K o-
misije tak ukrep v nasprotju s skupnimi interesi glede na značilnosti sektorja, v kat e-
rem učinkuje. Poleg tega je ta institucija ravno tako v navedeni točki 4.2.5 določila, da mora pri presoji takega ukrepa pomoči upoštevati raven ponudbe na trgu zadevnega proizvoda in tudi vsako omejitev glede proizvodnje ali podpore Skupnosti, morebiti določene s skupnimi ureditvami trga. Tako mora opraviti podrobno analizo tega trga.
53T
aka pravila ravnanja so v  skladu z  določbami primarnega prava in zlasti s  čle -
nom  87(3)(c) ES, uporabljenim ob upoštevanju ciljev skupne kmetijske politike. Pomoč, dodeljena na trgu, za katerega so značilni presežki, lahko namreč dejansko 
spremeni trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija 
lahko tako šteje ukrep, namenjen razvoju regije ali dejavnosti, za nezdružljiv s sku -
pnim trgom, če je odobren v sektorju, kot je sektor predelave kmetijskih proizvodov, v katerem lahko vsako povečanje proizvodnje ob neobstoju običajnih prodajnih mo -
žnosti spremeni trgovino v Skupnosti v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ne glede na pozitivne učinke za zadevno regijo, v kateri se opravlja zadevna dejavnost.
54S
plošno sodišče je zato pravilno presodilo, da je Komisija v sporni odločbi pravilno 
uporabila točko 4.2.5 Smernic in člen 87(3)(c) ES. Po ugotovitvi na podlagi zelo p o-
drobne analize trga slada, da na njem ni običajnih prodajnih možnosti, je bila Komisi -
ja namreč zavezana, da šteje zadevni ukrep za nezdružljiv s skupnim trgom.
I - 12465HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
55Poleg tega razlike v dejanskem stanju med spornimi pomočmi v zadevi, v kateri je 
bila izdana zgoraj navedena sodba Deufil proti Komisiji, in tistimi iz obravnavane -
ga primera, kot jih je navedla pritožnica, niso upoštevne pri razlagi pravil o pogojih 
združljivosti pomoči iz člena 87(3)(c) ES.
56Ok
oliščina, ki jo je navedla družba Holland Malt, da na trgu slada ni velikih presežkov, 
kot na upoštevnem trgu v zadevi, v kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba Deufil 
proti Komisiji, zlasti ne pomeni, da Komisiji ni bilo treba uporabiti točke 4.2.5 Smer -
nic. Iz te točke je namreč razvidno, da se v sektorju predelave kmetijskih proizvodov ukrep pomoči, ki pomeni povečanje proizvodnje, tudi če je to minimalno, zaradi p o-
sebnosti tega gospodarskega sektorja in zahtev kmetijske politike šteje za nezdružljiv 
 
s 
skupnim trgom. Zato izpodbijana sodba ne temelji na napačni presoji veljavnih  
pravil, kot jih je razložilo Sodišče v zgoraj navedeni sodbi Deufil proti Komisiji.
57N
azadnje, v zvezi z domnevno protislovno obrazložitvijo izpodbijane sodbe, zatrjev a-
no v okviru tretjega dela prvega pritožbenega razloga, je treba navesti, da je Splošno 
sodišče v nasprotju s trditvami pritožnice po tem, ko je v točkah od 170 do 172 izpo d-
bijane sodbe navedlo obveznost Komisije, da upošteva določbe Smernic, presodilo 
sporno odločbo ob upoštevanju primarnega prava.
58U
gotovilo je namreč, da sporna odločba, ki je bila sprejeta na podlagi točke  4.2.5 
Smernic, ni v nasprotju z upoštevnimi pravili Pogodbe. Tako je Splošno sodišče brez protislovnosti v obrazložitvi presodilo, da ta odločba, ki je v skladu s Smernicami, ne 
odstopa od pravilne uporabe pravil iz Pogodbe.
I - 12466SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
59Ker obrazložitev izpodbijane sodbe ni protislovna, tretji del prvega pritožbenega  
razloga prav tako ni utemeljen.
60Iz na
vedenega je razvidno, da je treba prvi pritožbeni razlog, ki ga je navedla pritožni -
ca v utemeljitev pritožbe, v celoti zavrniti.
D
rugi pritožbeni razlog: kršitev postopka zaradi napačnega razumevanja in netočne 
predstavitve trditev pritožnice
Trditve strank
61Pr
itožnica trdi, da je Splošno sodišče v točki 168 izpodbijane sodbe napačno trdilo, da 
v stališču o intervencijski vlogi ni izpodbijala zavezujoče narave Smernic niti njihove 
združljivosti z določbami Pogodbe. Nasprotno, v tem pisanju naj bi trdila, da Smer -
nice ne ustrezajo zahtevi iz člena 87(3)(c) ES, če se razlagajo v smislu, da Komisija ni zavezana tehtati učinkov pomoči. V zvezi s tem naj bi trdila, da „je Komisija s tem, da je določbe Smernic uporabila strogo in kategorično, jasno presegla omejitve diskr e-
cijske pravice, ki ji jo daje člen 87(3)(c) ES in kot jo razlagajo sodišča Skupnosti v svoji 
sodni praksi“.
I - 12467HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
62Pritožnica na podlagi tega sklepa, da je taka kršitev postopka škodovala njenim  
interesom, ker bi Splošno sodišče moralo presoditi njene trditve in ugotoviti, da bi 
Komisija morala neposredno uporabiti člen 87(3)(c) ES.
63K
omisija najprej navaja, da drugi pritožbeni razlog, tudi če bi bil utemeljen, ne more 
vplivati na presojo razlogovanja Splošnega sodišča ali njegovih ugotovitev. Splošno sodišče naj bi namreč proučilo vprašanje, ali bi neposredna uporaba člena 87(3)(c) ES 
zavezala Komisijo, da opravi drugačno analizo od tiste iz sporne odločbe na podlagi 
točke 4.2.5 Smernic.
64Gle
de utemeljenosti Komisija navaja, da je pritožnica izrecno izjavila, kot je razvidno 
iz izpodbijane sodbe, da ne izpodbija tega, da si je Komisija z določitvijo Smernic omejila diskrecijsko pravico.
Presoja Sodišča
65V z
vezi s tem je treba navesti, da je Splošno sodišče v točki 168 izpodbijane sodbe  
dejansko ugotovilo, da pritožnica v  stališču o  intervencijski vlogi ni izpodbijala  
zavezujoče narave Smernic niti njihove združljivosti z določbami Pogodbe.
66S
plošno sodišče pa je v točkah od 169 do 177 izpodbijane sodbe proučilo, ali je spor -
na odločba v skladu s Smernicami in ali krši člen 87(3)(c) ES. Z drugimi besedami, 
I - 12468SODBA Z DNE 2. 12. 2010 – ZADEVA C-464/09 P
presojalo je, ali je sporna odločba, ki izključuje združljivost pomoči, odobrene družbi 
Holland Malt, s skupnim trgom le na podlagi značilnosti zadevnega trga, v nasprotju tako s Smernicami kot z določbami Pogodbe.
67Pr
itožnica torej ne more uspešno trditi, da Splošno sodišče ni odgovorilo na njeno 
trditev, da Komisija s tem, da se je oprla na Smernice, ni pravilno uporabila navedene določbe Pogodbe.
68Z
ato drugi pritožbeni razlog ni utemeljen in ga je treba zavrniti.
69Iz na
vedenega je razvidno, da ni mogoče ugoditi nobenemu od pritožbenih razlogov, 
ki jih je navedla pritožnica v utemeljitev pritožbe, in da je zato treba pritožbo v celoti zavrniti.
Stroški
70V s
kladu s členom 69(2) Poslovnika Sodišča, ki velja za pritožbeni postopek na po d-
lagi člena 118 tega poslovnika, se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti 
priglašeni. Ker je Komisija to predlagala in družba Holland Malt s predlogi ni uspela, 
se ji naloži plačilo stroškov.
I - 12469HOLLAND MALT PROTI KOMISIJI
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Pritožba se zavrne.
2. Družbi Holland Malt BV se naloži plačilo stroškov.
Podpisi