ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Sporazumi med podjetji – Pojem – Koncesija, ki jo podeli javni organ za opravljanje javne službe – Izključevanje

(člen 81 ES)

2. Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Svoboda opravljanja storitev – Neposredna podelitev koncesije za opravljanje javne službe distribucije plina – Nedopustnost neustrezne preglednosti

(člena 43 ES in 49 ES)

Summary

1. Člen 81 ES, ki se, glede na svoje besedilo, uporablja za sporazume „med podjetji“, načeloma ne velja za koncesijske pogodbe, ki jih skleneta občina, ki deluje kot javni organ, in koncesionar, ki je zadolžen za javno službo.

(Glej točko 12.)

2. Člena 43 ES in 49 ES nasprotujeta temu, da občina neposredno podeli koncesijo za opravljanje javne storitve distribucije plina družbi z večinskim javnim osnovnim kapitalom, v kateri ima zadevna občina 0,97-odstotni delež, če ta podelitev ne izpolnjuje zahtev za preglednost, ki so, ne da bi nujno zajemale obveznosti izvedbe postopka s povabilom k oddaji ponudb, zlasti take, da dopuščajo podjetju, ki se nahaja na ozemlju druge države članice, kot je država zadevne občine, da ima dostop do ustreznih informacij o zadevni koncesiji, preden je ta podeljena, tako da bi imelo podjetje, če bi to želelo, možnost izkazati svoj interes za njeno pridobitev.

(Glej točki 21 in 28 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ekonomsko-socialna kohezija – Strukturni posegi – Finančne pomoči Skupnosti, dodeljene za nacionalne ukrepe – Načela – Odločba o ustavitvi, zmanjšanju ali odpravi finančne pomoči, ki je bila dodeljena zaradi nepravilnosti – Nepravilnosti, ki nimajo natančno opredeljenih finančnih posledic – Dopustnost

(Uredba Sveta št. 4253/88, člen 24(2))

2. Postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Procesne zahteve – Opredelitev predmeta spora – Kratek povzetek tožbenih razlogov

(Poslovnik Sodišča, člen 38(1)(c))

3. Ekonomsko-socialna kohezija – Strukturni posegi – Finančne pomoči Skupnosti, dodeljene za nacionalne ukrepe – Odločba Komisije o zmanjšanju finančne pomoči zaradi nepravilnosti – Dopuščanje nepravilnosti v prejšnjem proračunu iz razlogov pravičnosti – Kršitev načel pravne varnosti in varstva zaupanja v pravo – Neobstoj

Summary

1. Komisija lahko na podlagi člena 24(2) Uredbe št. 4253/88 o izvajanju Uredbe št. 2052/88 glede koordinacije aktivnosti različnih strukturnih skladov, na eni strani, ter med njimi in aktivnostmi Evropske investicijske banke in drugih obstoječih finančnih instrumentov, na drugi strani, če je pri pregledu akcije ali ukrepa, za katerega je bila dodeljena finančna pomoč Skupnosti, potrjen obstoj nepravilnosti, to pomoč zmanjša, ustavi ali odpravi.

Tudi nepravilnosti, ki nimajo natančno opredeljenih finančnih posledic, lahko resno ogrozijo tako finančne interese Unije kot spoštovanje prava Skupnosti, zato so finančni popravki Komisije utemeljeni.

(Glej točki 27 in 31.)

2. Iz člena 38(1)(c) Poslovnika Sodišča in upoštevne sodne prakse izhaja, da je treba v vsaki tožbi navesti predmet spora in kratek povzetek tožbenih razlogov in da mora biti ta dovolj jasen in natančen, da toženi stranki omogoči pripravo obrambe in Sodišču, da izvede nadzor. Iz tega izhaja, da morajo bistveni dejanski in pravni elementi, na katerih tožba temelji, skladno in razumljivo izhajati iz besedila same vloge.

(Glej točko 50.)

3. V okviru odločbe Komisije o zmanjšanju finančne pomoči Skupnosti zadevna država članica zgolj na podlagi dejstva, da Komisija ni izvedla dolžnih popravkov prijavljenih izdatkov v prejšnjem proračunu, ampak je nepravilnosti dopuščala iz razloga pravičnosti, na podlagi načela pravne varnosti ali načela zaupanja v pravo ne pridobi pravice zahtevati enakega obravnavanja nepravilnosti, do katerih pride v poznejših proračunih.

Načelo pravne varnosti, ki zahteva, da morajo biti pravna pravila jasna in natančna, in želi zagotoviti predvidljivost pravnih položajev in pravnih razmerij v pravu Skupnosti, s tako odločbo ni kršeno, saj so predpisi, ki so veljali ob nastanku dejstev, predvidevali možnost, da Komisija zmanjša finančno pomoč v primeru izkazane nepravilnosti.

(Glej točki 68 in 69.)
Keywords

Summary



Keywords

Socialna politika – Približevanje zakonodaj – Prenos podjetij – Ohranjanje pravic delavcev – Direktiva 77/187 – Prenos pogodb o zaposlitvi in delovnih razmerij na pridobitelja – Datum učinkovanja – Datum prenosa – Nespremenljivost – Posebni dogovori med odsvojiteljem in pridobiteljem – Neobstoj vpliva

(Direktiva Sveta 77/187, člen 3(1))

Summary

Prenos pogodb o zaposlitvi in delovnih razmerij ob uporabi člena 3(1) Direktive 77/187 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov obratov mora biti nujno opravljen na isti dan kot prenos podjetja. Dan tega prenosa ustreza dnevu, ko se z odsvojitelja na pridobitelja prenese vloga delodajalca, odgovornega za opravljanje dejavnosti prenesenega podjetja. Ta dan je natančno določen trenutek, ki ga ni mogoče preložiti na kak drug dan po volji odsvojitelja ali pridobitelja.

Iz tega sledi, da se ob uporabi tega člena 3(1) za pogodbe o zaposlitvi in delovna razmerja, ki na dan prenosa iz te določbe obstajajo med odsvojiteljem in delavci, dodeljenimi prenesenemu podjetju, šteje, da so na isti dan prenesene z odsvojitelja na pridobitelja, ne glede na to, kakšne podrobnosti so bile glede tega dogovorjene med tema strankama.

(Glej točke 39, 43, 44 ter točki 1 in 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Zdravila – Odobritev dajanja na trg – Poenostavljen postopek registracije – Pogoji – Zdravilo, sestavljeno iz več homeopatskih surovin – Zahteva po dokazu o terapevtski učinkovitosti – Neobstoj

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/83, člena 14 in 15)

Summary

Člena 14 in 15 Direktive 2001/83 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini je treba razlagati tako, da nasprotujeta nacionalni določbi, ki iz posebnega, poenostavljenega postopka registracije izključuje zdravilo, sestavljeno iz več znanih homeopatskih snovi, če njegova uporaba kot homeopatsko zdravilo ni splošno znana.

Kot izhaja iz določb člena 14(1) Direktive 2001/83, branega v povezavi z njenim členom 1, točka 5, je namreč homeopatsko zdravilo mogoče registrirati po posebnem, poenostavljenem postopku samo, če se uporablja peroralno ali zunanje, če na ovojnini izdelka niso navedene nobene posebne terapevtske indikacije ali druge informacije v zvezi s tem in, nazadnje, če je izdelek tako razredčen, da je zajamčeno neškodljiv. V skladu s členom 15 navedene direktive uživajo splošni sloves le homeopatske surovine, ki so vključene v sestavo homeopatskega zdravila. Vendar pa ta določba ne zahteva predložitve bibliografije, ki bi dokazovala, da so bili ugotovljeni tudi učinki homeopatskega zdravila. Glede dokaza terapevtske učinkovitosti člen 14(3) te direktive izrecno določa, da se tak dokaz ne zahteva za homeopatska zdravila, registrirana v skladu z odstavkom 1 tega člena.

(Glej točke 16, 20, 22, 26 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih – Direktiva 2000/35 – Možnost da se v primeru, ko ni ukrepov za prenos, sklicuje na pravico zahtevati stroške izterjave od posameznika – Izključitev

(Direktiva 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta, člen 3(1)(e))

Summary

Če, v primeru ko gre za spor med posamezniki, na podlagi nacionalnega prava pri odmeri stroškov postopka, katerih plačilo bi se lahko naložilo posamezniku, ki ima dolg iz opravljanja poklicne dejavnosti, ni mogoče upoštevati stroškov za posredovanje odvetnika v korist upnika v sodnem postopku za poplačilo tega dolga, Direktiva 2000/35 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih sama po sebi ne more pomeniti takega temelja, saj direktiva ne more sama po sebi ustvariti obveznosti za posameznika in se nanjo proti njemu ni mogoče sklicevati.

(Glej točki 16 in 17 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Oprostitve, določene v Šesti direktivi – Oprostitve za storitve, povezane z zavarovalnimi transakcijami, ki jih opravljajo zavarovalni posredniki in zavarovalni zastopniki – Pojem – Dejavnosti „back office“, pri katerih gre za pomoč zavarovalnici pri opravljanju njenih dejavnosti – Izključitev

(Direktiva Sveta 77/388, člen 13(B)(a))

Summary

Člen 13(B)(a) Šeste direktive 77/388, ki zadeva oprostitev davka na dodano vrednost za zavarovalne in pozavarovalne transakcije, vključno s povezanimi storitvami, je treba razlagati tako, da dejavnosti „back office“, pri katerih gre za opravljanje storitev proti plačilu zavarovalnici, ne pomenijo opravljanja povezanih storitev, ki jih opravljajo zavarovalni posredniki in zavarovalni zastopniki v smislu te določbe.

Ker imajo navedene storitve posebnosti, kot je določanje in plačilo provizij zavarovalnim zastopnikom, vzdrževanje stikov z njimi, vodenje določenih zadev v zvezi s pozavarovanji in posredovanje informacij zavarovalnim zastopnikom ter davčni upravi, in ker bistveni vidiki funkcije zavarovalnega posredništva, kot sta iskanje naročnikov in povezovanje teh z zavarovalcem, niso podani, je treba namreč zadevne storitve obravnavati kot obliko sodelovanja, ki zajema pomoč zavarovalnici pri opravljanju njenih običajnih dejavnosti, brez vzdrževanja pogodbenih razmerij z zavarovanci, ki predstavlja razdelitev dejavnosti zavarovalnice in ne storitev, ki jih opravlja zavarovalni zastopnik.

(Glej točke 35, 36, 38, 39 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Ekonomska in monetarna politika – Uvedba evra – Uredba št. 1103/97 – Pravilo o zaokroževanju po preračunavanju zneskov, ki jih je treba plačati ali vknjižiti – Uporaba za telefonsko tarifo – Izključitev – Zaokroževanje te tarife, ki jo uporablja nacionalni operater – Dopustnost – Pogoji

(Uredba Sveta št. 1103/97, člen 5)

Summary

Uredba št. 1103/97 o nekaterih določbah v zvezi z uvajanjem evra po eni strani želi zagotoviti spoštovanje kontinuitete pogodb tako, da se prehod na enotno valuto izvede brez oškodovanja obstoječih obveznosti med državljani in podjetji, in po drugi strani prispeva k temu cilju nevtralnosti prehoda na evro. Določa le minimalna pravila za zaokroževanje določenih zneskov in prepusti nacionalnim organom, da ohranijo ali sprejmejo pravila, ki bi bolje prispevala k temu cilju.

Iz tega izhaja, da člena 5, prvi stavek, te uredbe, ki določa zaokroževanje na najbližji cent denarnih zneskov, ki jih je treba plačati ali vknjižiti, ni treba razlagati široko. Ne nanaša se torej na tarifo, ki jo določi nacionalni operater, kot je cena na minuto telefonskega pogovora, ki obstaja v znesku, ki se dejansko ne izstavi potrošniku in ga ta ne plača, in ni vpisan kot tak v nobeno računovodsko listino niti v obračun poslovanja. Dejstvo, da ta tarifa temelji na določenem večkratniku enote, ki se jo vzame za osnovo končnega zneska računa, ali da ta tarifa za potrošnika pomeni odločilni element glede cene blaga ali storitev, na to presojo ne vpliva.

Ta ista uredba ni v nasprotju s tem, da je treba zneske, kot je ta tarifa, razen tistih, ki jih je treba plačati ali vknjižiti, zaokrožiti na najbližji cent, če to zaokroževanje spoštuje načelo kontinuitete pogodb in cilj nevtralnosti prehoda na evro, torej če to zaokroževanje ne škoduje pogodbenim obveznostim gospodarskih subjektov, vključno s potrošniki, in ne vpliva resnično na cene, ki jih je treba dejansko plačati.

(Glej točke 31, 32, 34, 36, od 40 do 43, 57 in izrek, točki 1 in 2.)
Keywords

Summary



Keywords

Svoboda opravljanja storitev – Omejitve – Individualno ali kolektivno dovoljenje za delo in zahteva za bančno garancijo za podjetja druge države članice, ki na delo napotujejo delavce iz tretjih držav – Nedopustnost – Utemeljitev – Socialno varstvo delavcev – Stabilnost trga dela – Nesorazmernost in neprimernost zadevnih zahtev

(Člen 49 ES)

Summary

Neizpolnitev obveznosti države članice iz člena 49 ES, ki od izvajalcev storitev s sedežem v drugi državi članici, ki želijo napotiti na delo na njeno ozemlje delavce, državljane tretjih držav, zahteva individualno delovno dovoljenje, katerega izdaja je odvisna od razmer na trgu dela, ali kolektivno delovno dovoljenje, ki se dodeli le v izjemnih primerih in če imajo zadevni delavci vsaj šest mesecev pred napotitvijo na delo v tujino z izvornim podjetjem sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas in ki od teh izvajalcev storitev zahteva, naj predložijo bančno garancijo.

Razlogi za socialno varnost ali stabilnost trga dela ne morejo upravičiti takih pogojev svobode opravljanja storitev, saj te zahteve niso primerni ukrepi za dosego teh ciljev. Obveznost, da mora podjetje, ki je izvajalec storitev, predhodno obvestiti lokalne organe o prisotnosti enega ali več plačanih delavcev, napotenih na delo v tujino, predvideno trajanje te prisotnosti in o storitvah, ki upravičujejo napotitev, ter da priskrbi podatke, ki potrjujejo, da je položaj, v katerem so zadevni delavci, zakonit, med drugim glede prebivališča, dovoljenja za delo in socialnega zavarovanja v državi članici, kjer jih to podjetje zaposluje, bi nudila tem organom manj omejujoč, vendar enako učinkovit način kot zadevne zahteve jamstva, ki se nanaša, po eni strani, na spoštovanje nacionalne socialne ureditve med trajanjem napotitve in po drugi strani na zakonitost razmer delavcev in na dejstvo, da ti izvršujejo glavno dejavnost v državi članici, kjer ima sedež podjetje, ki izvaja storitve.

(Glej točke 27, 31, 36, 46, od 48 do 50 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok kapitala – Omejitve – Znižanje obdavčljivega dohodka fizičnih oseb ob pridobitvi delnic – Omejitev na delnice družb s sedežem v zadevni državi članici – Nedopustnost – Upravičenost – Neobstoj

(Člen 56(1) ES in 58(1)(a) ES)

Summary

Člena 56(1) ES in 58(1)(a) ES sta v nasprotju z zakonsko določbo države članice, ki izključuje pravico do znižanega obdavčljivega dohodka fizičnih oseb ob pridobitvi delnic ali poslovnih deležev, vplačanih z denarnimi vložki, kapitalskih družb s sedežem v drugih državah članicah.

Taka zakonodaja pomeni omejitev prostega pretoka kapitala, saj ima za posledico odvračanje državljanov zadevne države članice od investiranja njihovega kapitala v družbe s sedežem v drugi državi članici; določba ima omejevalni učinek tudi glede družb s sedežem v drugih državah članicah, ker pomeni oviro za zbiranje kapitala v zadevni državi članici.

Ker ni neposredne zveze med zadevno davčno ugodnostjo in kompenzacijsko davčno dajatvijo, kot je obdavčenje dividend, ki jih pozneje izplačajo družbe, v katere je vložena investicija, se ni mogoče sklicevati na nujnost zagotavljanja skladnosti davčnega sistema, da bi upravičili tako omejitev.

(Glej točke od 13 do 15, od 20 do 23, 28 in izrek.)
56

Če naj bi bila odločilna datum, ko se je operacija TIR začela, in datum, ko je bilo predloženo jamstvo, bi morale biti terjatve izpred leta 1995 vsekakor vknjižene na račun A in dane na razpolago Komisiji. Glede terjatev, nastalih po letu 1995, bi morala trditev nemških organov, da bi bilo treba zaradi razveze pozavarovalne pogodbe s strani združenja zavarovalnic šteti, da za terjatve ni bilo predloženo jamstvo, povzročiti, da ti organi ne bi dovolili postopka TIR, ker ne bi bilo predloženega jamstva. Če so ga vseeno dovolili in so zato terjatve vknjižili na račun B, bi morali tudi prevzeti tveganje, povezano z izterjavo teh terjatev. Izhajati bi bilo treba iz načela, da je bilo predloženo vsaj delno jamstvo. Zvezna republika Nemčija naj bi se začasno odpovedala uveljavljanju zapadlih terjatev pri zavarovalnem združenju pod pogojem, da to ostane odgovorno z ustreznim lastnim prispevkom do višine ustreznega osebnega prispevka in da svoje terjatve odstopi pozavarovatelju iz naslova jamstva. Zato so bila za terjatve iz leta 1995 in naslednjih let predložena jamstva in bi morale biti – vsaj delno – knjižene na računu A in dane na razpolago Komisiji, saj niso bile izpodbijane v rokih.
Keywords

Summary



Keywords

1. ESPJ – Omejevalni sporazumi – Prepoved – Kršitev – Dokaz – Breme na strani Komisije – Izjema – Sodelovanje obtoženega podjetja na sestankih, katerih cilj je protikonkurenčen – Obrnjeno dokazno breme

(Pogodba ESPJ, člen 65)

2. ESPJ – Omejevalni sporazumi – Prepoved – Kršitev – Upravni postopek – Zahteva za informacije – Pravice do obrambe – Pravica do zavrnitve odgovora, ki bi lahko vseboval priznanje kršitve

(Pogodba ESPJ, člen 36, prvi odstavek)

3. ESPJ – Omejevalni sporazumi – Globe – Znesek – Določitev – Nenaložitev ali zmanjšanje globe v zameno za sodelovanje obtoženega podjetja – Večje zmanjšanje v primeru priznanja kršitve – Kršitev pravice do obrambe in zlasti pravice do zavrnitve odgovora, ki bi lahko vseboval priznanje kršitve – Neobstoj

(Pogodba ESPJ, člen 65(5); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, točka D)

Summary

1. Podjetje, ki mu je glede na dokaze, ki jih je predložila Komisija, dokazano sodelovanje na sestankih, katerih cilj je očitno protikonkurenčen, mora predložiti dokaze, ki so primerni za ugotovitev, da njegovo sodelovanje na navedenih sestankih ni imelo protikonkurenčnega namena, s tem da izkaže, da je svojim konkurentom pokazalo, da na njih sodeluje z drugačnim namenom kot oni.

(Glej točko 46.)

2. Čeprav ima v okviru postopka za ugotovitev kršitve pravil o konkurenci Komisija pravico zavezati podjetje, da ji posreduje vse potrebne podatke o dejstvih, s katerimi se ta institucija lahko seznani, pa mu ne more naložiti, da ji posreduje odgovore, s katerimi bi bilo prisiljeno priznati obstoj kršitve, ki jo mora dokazati Komisija.

(Glej točki 85 in 86.)

3. Čeprav Komisija ne sme prisiliti podjetja, da prizna svoje sodelovanje pri kršitvi na področju konkurence, ji to ne preprečuje, da pri določitvi zneska globe upošteva pomoč zadevnega podjetja, da bi lažje ugotovila obstoj kršitve, in še posebej okoliščino, da je podjetje priznalo svoje sodelovanje pri kršitvi. Podjetju, ki ji je na ta način pomagalo, lahko odobri znatno znižanje zneska njegove globe in odobri bistveno nižje znižanje drugemu podjetju, ki se je zadovoljilo s tem, da ni zanikalo glavnih dejanskih navedb, na katere je Komisija oprla svoje očitke.

Priznanje očitane kršitve s strani zadevnega podjetja je izključno prostovoljno. To ni na noben način prisiljeno k priznanju omejevalnega sporazuma. Okoliščina, da je Komisija upoštevala stopnjo sodelovanja med njo in zadevnim podjetjem, vključno s priznanjem kršitve, da bi se določil nižji znesek globe, zato ne krši pravic obrambe.

Obvestilo o ugodni obravnavi in še posebej njegov del D je treba razumeti tako, da vrsta sodelovanja s strani zadevnega podjetja, ki lahko pripelje do znižanja globe, ni omejena na priznanje narave dejstev, temveč prav tako zajema priznanje sodelovanja pri kršitvi.

(Glej točke od 87 do 91.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe – Uskladitev zakonodaj – Prometni davek – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Oprostitve, določene s Šesto direktivo – Oprostitev iger na srečo – Nacionalna zakonodaja, ki iz oprostitve izvzema prirejanje teh iger s strani subjektov, ki niso upravljavci javnih igralnic z dovoljenjem – Nedopustnost – Možnost posameznikov, da se sklicujejo na upoštevno določbo pred nacionalnim sodiščem

(Direktiva Sveta 77/388, člen 13(B)(f))

2. Vprašanja za predhodno odločanje – Razlaga – Časovni učinek interpretativnih sodb – Retroaktivnost – Omejitev s strani Sodišča – Velikost finančnih posledic sodbe za zadevno državo članico – Neodločujoče merilo

(člen 234 ES)

Summary

1. Člen 13(B)(f) Šeste direktive 77/388, iz katerega izhaja, da mora biti poslovanje z igrami in z napravami za igre na srečo načeloma oproščeno plačila DDV, vendar pa države članice ostanejo pristojne za določitev pogojev in omejitev predmetne oprostitve, je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki določa, da je vsako prirejanje iger na srečo in poslovanje z napravami za igre na srečo oproščeno plačila davka, kolikor poteka v javnih igralnicah z dovoljenjem, medtem ko opravljanje te iste dejavnosti, če jo izvajajo subjekti, ki niso igralnice, do navedene oprostitve ni upravičeno.

Države članice morajo namreč pri izvrševanju pristojnosti iz zadevnih določb spoštovati načelo davčne nevtralnosti in navedene oprostitve ne morejo veljavno pogojevati z identiteto osebe, ki posluje z omenjenimi igrami in napravami.

Zgoraj navedena določba ima poleg tega neposredni učinek, tako da se oseba, ki prireja igre na srečo ali posluje z napravami za igre na srečo, lahko nanjo sklicuje pred nacionalnimi sodišči, da se zavrne uporaba pravil nacionalnega prava, ki so nezdružljiva s to določbo. Kadar so pogoji in omejitve, na katere država članica veže oprostitev plačila davka za igre na srečo ali za denar, v nasprotju z načelom davčne nevtralnosti, se omenjena država članica ne more opreti na takšne pogoje in omejitve, zato da bi osebi, ki prireja takšne igre, zavrnila oprostitev, na katero se ta lahko zakonito sklicuje na podlagi Šeste direktive.

(Glej točke 23, 24, 29, 30, 37 in 38 ter točki 1 in 2 izreka.)

2. Sodišče lahko ob uporabi splošnega načela pravne varnosti, ki je sestavni del pravnega reda Skupnosti, zgolj izjemoma osebam, ki jih posamezna določba zadeva, omeji možnost sklicevanja na določbo, o kateri je Sodišče sprejelo razlago, zato da bi te izpodbijale pravna razmerja, nastala v dobri veri. Pri tem finančne posledice, ki bi državi članici lahko nastale zaradi sodbe na podlagi predloga za sprejetje predhodne odločbe, same po sebi ne upravičujejo omejitve časovnega učinka te sodbe.

(Glej točki 42 in 44.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Pravo Skupnosti – Načela – Prepoved retroaktivnosti – Izjeme – Pogoji – Retroaktivnost, ki je postala potrebna zaradi cilja v splošnem interesu – Spoštovanje legitimnih pričakovanj zadevnih oseb

2. Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Sprememba zakonodaje, katere cilj je boj proti finančnim konstrukcijam, ki ponovno določa oprostitev gospodarske transakcije v zvezi z nepremičnino, ki je bila prej obdavčena in katere učinek je, da razveljavi popravek davka – Povratni učinek – Dopustnost glede na načeli varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti – Pogoji

Summary

1. Čeprav po splošnem pravilu načelo pravne varnosti nasprotuje temu, da bi bila časovna veljavnost akta Skupnosti v izhodišču določena na dan, preden je objavljen, pa je lahko izjemoma drugače, če to zahteva cilj, ki je v splošnem interesu, in če je zagotovljeno dolžno spoštovanje legitimnih pričakovanj prizadetih.

To načelo mora spoštovati nacionalni zakonodajalec, ko sprejme zakonodajo, za katero se uporablja pravo Skupnosti.

(Glej točki 33 in 34.)

2. Načeli varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti ne nasprotujeta temu, da država članica izjemoma, zato da bi se med zakonodajnim postopkom izognila obsežni uporabi natančno tistih finančnih konstrukcij, namenjenih zmanjševanju bremena davka na dodano vrednost, proti katerim naj bi se zakon o spremembah boril, temu zakonu podeli povratni učinek, zlasti če so bili gospodarski subjekti, ki opravljajo gospodarske transakcije, kot so te, na katere se zakon nanaša, prej opozorjeni na bližnje sprejetje tega zakona in na predvideni povratni učinek na tak način, da lahko razumejo posledice zakonske spremembe, predvidene na ravni transakcij, ki jih opravljajo.

Če ta zakon posamezno gospodarsko transakcijo v zvezi z nepremičnino, ki je bila prej predmet plačila davka na dodano vrednost, oprosti plačila DDV, je lahko njegov učinek tak, da razveljavi popravek davka na dodano vrednost, ki nastopi zaradi uresničevanja pravice do odbitka davka na dodano vrednost, plačanega ob dobavi te nepremičnine, takrat ko je nepremičnina predmet transakcije, ki se takrat šteje za obdavčljivo.

(Glej točko 45 in izrek.)