57

V teh okoliščinah je Raad van State (državni svet) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali gre lahko pri dejavnosti, ki zato, ker ne posega fizično v naravno okolje, ne spada pod pojem ‚projekt‘ v smislu člena 1(2)(a) Direktive [PVO], za projekt v smislu člena 6(3) Direktive o habitatih, ker bi dejavnost lahko pomembno vplivala na območje Natura 2000? 2. Če se domneva, da je vnos gnojil na ali v tla projekt: ali je treba ugotoviti – če je ta vnos potekal zakonito, preden se je člen 6(3) Direktive o habitatih začel uporabljati za območje Natura 2000, in trenutno še vedno poteka – da gre za en in isti projekt, čeprav se ni vedno gnojilo na istih zemljiščih, v istih količinah in z istimi tehnikami? Ali je za presojo vprašanja, ali gre za en in isti projekt, pomembna okoliščina, da se količina usedlin dušika z vnosom gnojil v tla ni povečala po tem, ko se je člen 6(3) Direktive o habitatih začel uporabljati za območje Natura 2000? 3. Ali člen 6(3) Direktive o habitatih nasprotuje […] ureditvi, katere namen je dejavnost, ki je neločljivo povezana s projektom in jo je treba zato tudi presojati kot projekt, na primer pašno rejo živine v okviru mlečnega gospodarstva, izvzeti iz obveznosti pridobitve dovoljenja, zaradi česar za to dejavnost ni potrebno posamično dovoljenje, če je bila za učinke dejavnosti, ki je bila dopuščena brez dovoljenja, pred sprejetjem te ureditve opravljena presoja posledic? 3a. Ali člen 6(3) Direktive o habitatih nasprotuje […] ureditvi, katere namen je izvzeti določeno skupino projektov, na primer vnos gnojil na ali v tla, iz obveznosti pridobitve dovoljenja, zaradi česar se dopusti brez posamičnega dovoljenja, če je bila za učinke projektov, ki so bili dopuščeni brez dovoljenja, pred sprejetjem te zakonske ureditve opravljena presoja posledic? 4. Ali zahtevam člena 6(3) Direktive o habitatih zadosti ustrezna presoja posledic, na kateri temelji izjema od obveznosti pridobitve dovoljenja za pašno rejo živine in vnos gnojil na ali v tla, v okviru katere so bili upoštevani dejanski in pričakovani obseg ter dejanska in pričakovana intenzivnost teh dejavnosti in ki je vodila do sklepa, da je v povprečju v okviru teh dejavnosti mogoče izključiti povečanje količine usedlin dušika? 4a. Ali je v zvezi s tem pomembno, da je izjema od obveznosti pridobitve dovoljenja povezana s [PAS], ki temelji na premisi, da bo prišlo do zmanjšanja skupne količine usedlin dušika na naravnih območjih, ki so občutljiva za dušik, na območjih Natura 2000, in da se gibanje količine usedlin na območjih Natura 2000 letno nadzira v okviru [PAS], pri čemer se, če je zmanjšanje manj ugodno, kakor se je domnevalo v ustrezni presoji posledic programa, po potrebi izvedejo prilagoditve? 5. Ali se lahko pri ustrezni presoji posledic v smislu člena 6(3) Direktive o habitatih, opravljeni za namene programa, kot je [PAS], upoštevajo pozitivni učinki ohranitvenih in ustreznih ukrepov za obstoječa območja habitatnih tipov in biotopov, ki se sprejmejo v povezavi z obveznostmi iz člena 6(1) in (2) te direktive? 5a. Če je odgovor na peto vprašanje pritrdilen: ali se lahko pozitivni učinki ohranitvenih in ustreznih ukrepov upoštevajo pri ustrezni presoji posledic za namene programa, če ti ukrepi ob izvajanju ustrezne presoje posledic še niso bili izvedeni in se njihov pozitivni učinek še ni pokazal? Ali je – če se izhaja iz tega, da ustrezna presoja posledic vsebuje dokončne ugotovitve o učinkih omenjenih ukrepov, ki temeljijo na najboljših upoštevnih znanstvenih spoznanjih – v zvezi s tem pomembno, da se izvajanje in izidi ukrepov redno spremljajo in – če se pri nadzoru izkaže, da so učinki manj ugodni, kot se je domnevalo v ustrezni presoji posledic – da se po potrebi izvedejo prilagoditve? 6. Ali se lahko pri ustrezni presoji posledic v smislu člena 6(3) Direktive o habitatih upoštevajo pozitivni učinki avtonomnega zmanjšanja količine usedlin dušika, ki bi se lahko pokazalo v obdobju, v katerem velja [PAS]? Ali je – če se izhaja iz tega, da ustrezna presoja posledic vsebuje dokončne ugotovitve o omenjenih gibanjih, ki temeljijo na najboljših upoštevnih znanstvenih spoznanjih – v zvezi s tem pomembno, da se avtonomno zmanjšanje količine usedlin dušika redno spremlja in – če se pri nadzoru izkaže, da je zmanjšanje manj ugodno, kot se je domnevalo v ustrezni presoji posledic – da se po potrebi izvedejo prilagoditve? 7. Ali se lahko obnovitveni ukrepi, ki se sprejmejo v okviru [PAS], in s katerimi se preprečuje, da lahko neki dejavnik, ki obremenjuje okolje, na primer usedline dušika, škodljivo vpliva na obstoječa območja habitatnih tipov ali biotopov, razumejo kot varstveni ukrepi v smislu točke 28 sodbe [z dne 15. maja 2014, Briels in drugi (C‑521/12, EU:C:2014:330)], ki se lahko upoštevajo pri ustrezni presoji posledic v smislu člena 6(3) Direktive o habitatih? 7a. Če je odgovor na sedmo vprašanje pritrdilen: ali se lahko pozitivni učinki varstvenih ukrepov, ki se lahko upoštevajo pri ustrezni presoji posledic, upoštevajo pri tej presoji, če ti ukrepi ob izvajanju presoje posledic še niso bili izvedeni in se njihov pozitivni učinek še ni pokazal? Ali je – če se izhaja iz tega, da ustrezna presoja posledic vsebuje dokončne ugotovitve o učinkih omenjenih ukrepov, ki temeljijo na najboljših upoštevnih znanstvenih spoznanjih – v zvezi s tem pomembno, da se izvajanje in izidi ukrepov redno spremljajo in – če se pri nadzoru izkaže, da so učinki manj ugodni, kot se je domnevalo v ustrezni presoji posledic – da se po potrebi izvedejo prilagoditve? 8. Ali je pooblastilo za naložitev obveznosti v smislu člena 2.4 [Wnb], ki ga mora uporabiti pristojni organ, če je to glede na cilje ohranjanja potrebno za območje Natura 2000, kar zadeva pašno rejo živine in vnos gnojil na ali v tla, zadosten preventivni instrument za prenos člena 6(2) Direktive o habitatih v nacionalno zakonodajo?“