VICENTE PEREDA 
SODBA SODI ŠČA (prvi senat) 
z dne 10. septembra 2009 * 
V zadevi C-277/08, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odlo čbe na podlagi člena 234 ES, ki ga 
je vlo žilo Juzgado de lo Social no 23 de Madrid ( Španija) z odlo čbo z dne 17. junija 2008, 
ki je prispela na Sodi šče 26. junija 2008, v postopku 
Francisco Vicente Pereda 
proti 
Madrid Movilidad SA , 
SODI ŠČE (prvi senat), 
v sestavi P. Jann, predsednik senata, M. Ile šič, A. Borg Barthet, E. Levits (poro čevalec) in 
J.-J. Kasel, sodniki, 
* Jezik postopka: špan ščina. 
I - 8407 
SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
generalna pravobranilka: V. Trstenjak,
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka, 
na podlagi pisnega postopka, 
ob upo števanju stali šč, ki so jih predlo žili: 
–za F. Vicenta Peredo E. Dominguez Tejeda, odvetnica, 
–za špansko vlado B. Plaza Cruz, zastopnica, 
–za Komisijo Evropskih skupnosti I. Martínez del Peral in M. van Beek, zastopnika, 
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da bo v zadevi
razsojeno brez sklepnih predlogov, 
I - 8408 
1 VICENTE PEREDA 
izreka naslednjo 
Sodbo 
Predlog za sprejetje predhodne odlo čbe se nana ša na razlago člena 7(1) Direktive
2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o dolo čenih 
vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, str. 9). 
2 Ta predlog je bil vlo žen v okviru spora med F. Vicentom Peredo in njegovim 
delodajalcem, dru žbo Madrid Movilidad SA, zaradi pro šnje F. Vicenta Perede za izrabo 
letnega dopusta zunaj obdobja, ki je bilo dolo čeno z letnim na črtom dopustov 
v podjetju in med katerim je bil odsoten z dela zaradi bolezni. 
I - 8409 
3 SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
Pravni okvir 
Skupnostna ureditev 
Člen 1 Direktive 2003/88 dolo ča: 
„Namen in podro čje uporabe 
1. Ta direktiva dolo ča minimalne varnostne in zdravstvene zahteve pri organizaciji 
delovnega časa. 
2. Ta direktiva se nana ša na: 
a) minimalni čas [ …] letnega dopusta [ …] 
[…]“
I - 8410 
4 
5 VICENTE PEREDA 
Člen 7 te direktive dolo ča: 
„Letni dopust 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi vsakemu delavcu zagotovijo
pravico do pla čanega letnega dopusta najmanj štirih tednov, v skladu s pogoji za 
upravi čenost in dodelitev letnega dopusta, ki jih dolo ča nacionalna zakonodaja in/ali 
praksa. 
2. Minimalnega letnega dopusta ni mogo če nadomestiti z denarnim nadomestilom, 
razen v primeru prenehanja delovnega razmerja. “
Člen 17 Direktive 2003/88 dolo ča, da lahko dr žave članice odstopajo od nekaterih 
določb te direktive. Člen 7 navedene direktive ne spada med dolo čbe, od katerih 
navedena direktiva dopu šča odstopanje. 
Direktiva 2003/88 je v skladu s členom 28 za čela veljati 2. avgusta 2004. Kodificirala in
razveljavila je Direktivo Sveta 93/104/ES z dne 23. novembra 1993 o dolo čenih vidikih 
organizacije delovnega časa (UL L 307, str. 18). 
I - 8411 6 
SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
Nacionalna ureditev 
7 Pravice in obveznosti delavcev v okviru delovnega razmerja so v španskem pravu
urejene z zakonom o delovnih razmerjih (Ley del Estatuto de los Trabajadores),
katerega spremenjeno besedilo je bilo potrjeno s kraljevo zakonsko uredbo 1/1995
(Real Decreto Legislativo 1/1995) z dne 24. marca 1995 (BOE št. 75 z dne 
29. marca 1995, str. 9654) in kakor je bil spremenjen s temeljnim zakonom 3/2007 za
dejansko enakost med mo škimi in ženskami (Ley orgánica 3/2007 para la igualdad
efectiva de mujeres y hombres) z dne 22. marca 2007 (BOE št. 71 z dne 23. marca 2007, 
str. 12611; v nadaljevanju: zakon o delovnih razmerjih). 
8 Člen 38 zakona o delovnih razmerjih dolo ča: 
„1. Pla čani letni dopust, ki ga ni mogo če nadomestiti z denarnim nadomestilom, se 
določi v kolektivni ali individualni pogodbi. Nikakor ne sme trajati manj kot trideset
koledarskih dni. 
2. Obdobje ali obdobja, v katerih je dopust mogo če izrabiti, dolo čijo delodajalec in 
delavci sporazumno ter v skladu z morebitnimi dolo čbami kolektivne pogodbe v zvezi 
z letnim na črtom dopustov. 
Ob nesoglasju med strankama datume za izrabo dopusta dolo či pristojno sodi šče, zoper 
odločitev katerega prito žba ni mogo ča. Odlo či se v skraj šanem in prednostnem 
postopku. 
3. Vsako podjetje dolo či letni na črt dopustov. Delavec se mora seznaniti z datumi
svojega dopusta vsaj dva meseca pred za četkom dopusta. 
I - 8412 
VICENTE PEREDA 
Če dopust, dolo čen v na črtu dopustov v podjetju iz prej šnjega pododstavka, sovpada 
z obdobjem za časne nezmo žnosti za delo zaradi nose čnosti, poroda ali dojenja ali 
z obdobjem suspenza pogodbe o zaposlitvi, dolo čenem v členu 48(4) tega zakona, imajo
delavci pravico dopust izrabiti v obdobju, ki ni obdobje, ko so za časno nezmo žni za delo, 
ali obdobje dopusta, ki jim je bilo dolo čeno na podlagi zgoraj navedene dolo čbe, ali po 
izteku obdobja suspenza, čeprav se je koledarsko leto, na katero se nana ša, izteklo. “
9 Člen 17 kolektivne pogodbe dru žbe Madrid Movilidad SA (BOCM z dne 
18. oktobra 2006, v nadaljevanju: kolektivna pogodba) dolo ča: 
„17.1. Trajanje 
Plačani letni dopust, ki ga ni mogo če nadomestiti z denarnim nadomestilom, zna ša 
dvaindvajset delovnih dni (od ponedeljka do petka) ali ustrezen del, če se delo ne izvaja 
celo leto. Ta dopust se ne more pri šteti dnem odsotnosti iz osebnih razlogov. 
Enako razmerje velja za delavca, ki iz kakr šnegakoli razloga preneha delo med letom, pri 
čemer se dnevi pri štejejo obdobju morebiti izrabljenega dopusta ali se od njega 
odštejejo ob ustreznem pora čunu. 
17.2. Izraba letnega dopusta 
Letni dopust je treba izrabiti med 1. januarjem in 31. decembrom, pri čemer je treba
enajst delovnih dni dopusta izrabiti med 1. julijem in 15. septembrom, če je v tem 
obdobju vsaj 50 % zaposlenih na delu. 
I - 8413 
SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
Dopust med 1. januarjem in 30. junijem ter med 15. septembrom in 31. decembrom
osebe, ki so za dopust zaprosile en mesec vnaprej, izrabijo poljubno, pri čemer ga lahko 
izrabi najve č10 % oseb iz iste poklicne skupine. 
17.3. Svet delavcev v prvih treh mesecih leta predstavi podjetju poimenski predlog 
različnih izmen dopusta, tako da ustreza potrebam opravljanja dela. 
17.4. Delavci iz iste poklicne skupine lahko med sabo zamenjajo predlagano obdobje
dopusta, tudi če spadajo v drugo delovno skupino ali oddelek, če vodstvo podjetja
odobri to zamenjavo. Praviloma so dovoljene vse zamenjave, ki ne vplivajo na dolo čene 
odstotke in zato tudi ne na delovanje podjetja. 
17.5. Ko je podjetje odobrilo te izmene, se dva meseca, preden lahko izrabijo dopust,
o njih obvestijo delavci in zamenjave se lahko opravijo do 45 dni pred dopustom.
Vendar če je to upravi čeno nujno, lahko paritetna komisija prou či, ali se zamenjave 
odobrijo, tudi če navedeni roki niso upo števani. “
Spor o glavni stvari in vpra šanje za predhodno odlo čanje 
F. Vicente Pereda, to žeča stranka iz postopka v glavni stvari, dela kot poklicni šofer za 
družbo Madrid Movilidad SA, katere dejavnost je odstranjevanje napa čno parkiranih 
avtomobilov na javnih povr šinah in pobiranje ustreznih glob ter parkirnin. 
I - 8414 10 
11 VICENTE PEREDA 
Na podlagi na črta letnih dopustov zaposlenih v tem podjetju za leto 2007, ki je bil 
določen v skladu s kolektivno pogodbo za leta od 2006 do 2009 in predlogom sveta
delavcev, je bilo za F. Vicenta Peredo dolo čeno obdobje dopusta od 16. julija do 
14. avgusta 2007. 
12Zaradi nesre če pri delu 3. julija 2007 je bil F. Vicente Pereda do 13. avgusta 2007 
nezmo žen za delo, tako da je bilo obdobje letnega dopusta, ki ga je izrabil za leto 2007,
ne da bi bil so časno odsoten z dela zaradi bolezni, omejeno na 14. in 15. avgust 2007. 
13Delodajalca je 19. septembra 2007 zaprosil za odobritev novega obdobja pla čanega
letnega dopusta za leto 2007, in sicer od 15. novembra do 15. decembra 2007, saj je bil
med obdobjem letnega dopusta, ki je bilo zanj prvotno dolo čeno, odsoten z dela zaradi 
bolezni. 
14Družba Madrid Movilidad SA je to pro šnjo brez obrazlo žitve zavrnila. 
Tožeča stranka iz postopka v glavni stvari je vlo žila to žbo pri Juzgado de lo Social no 23 
de Madrid. To sodi šče se spra šuje, ali odlo čba to žene stranke iz postopka v glavni stvari 
temelji na napa čni razlagi člena 7(1) Direktive 2003/88, po kateri se ne upo števa pojem 
plačanega letnega dopusta, kot izhaja iz prava Skupnosti. 
I - 8415 15 
SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
16V teh okoli ščinah je Juzgado de lo Social no 23 de Madrid prekinilo odlo čanje in Sodi šču 
v predhodno odlo čanje predlo žilo to vpra šanje: 
„Ali je treba člen 7(1) Direktive 2003/88/ES razlagati tako, da ima zadevni delavec –
kadar obdobje dopusta, dolo čeno v skladu z letnim na črtom dopustov v podjetju, 
sovpada z obdobjem za časne nezmo žnosti za delo zaradi nesre če pri delu, ki se je 
zgodila pred za četkom dopusta –ko se vrne na delo, pravico izrabiti dopust v obdobju, 
ki ni prvotno dolo čeno obdobje, ne glede na to, ali se je koledarsko leto, na katero se 
nana ša, izteklo? “
Vpra šanje za predhodno odlo čanje 
17Predlo žitveno sodi šče z vpra šanjem v bistvu spra šuje, ali je treba člen 7(1) Direktive 
2003/88 razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim dolo čbam ali kolektivnim 
pogodbam, v katerih je dolo čeno, da delavec, ki je odsoten z dela zaradi bolezni med
obdobjem letnega dopusta, dolo čenega z na črtom dopustov v podjetju, v katerem je
zaposlen, ko se vrne na delo, nima pravice do izrabe letnega dopusta v drugem obdobju,
kot je bilo prvotno dolo čeno, oziroma če to mo žnost ima, da je ne more izkoristiti zunaj 
ustreznega referen čnega obdobja. 
18Najprej je treba opozoriti, da –kot je razvidno iz besedila člena 7(1) Direktive 2003/88, 
od katerega v skladu s to direktivo ni mogo če odstopiti –ima vsak delavec pravico do 
plačanega letnega dopusta najmanj štirih tednov. To pravico do pla čanega letnega 
dopusta je treba šteti za posebej pomembno na čelo socialnega prava Skupnosti, ki ga
lahko pristojni nacionalni organi izvajajo samo v mejah, izrecno navedenih v Direktivi
2003/88 (glej v tem smislu v zvezi z Direktivo 93/104 sodbe z dne 26. junija 2001
v zadevi BECTU, C-173/99, Recueil, str. I-4881, to čka 43; z dne 18. marca 2004 v zadevi 
Merino Gómez, C-342/01, Recueil, str. I-2605, to čka 29, ter z dne 16. marca 2006 
v zdru ženih zadevah Robinson-Steele in drugi, C-131/04 in C-257/04, ZOdl., 
str. I-2531, to čka 48). 
I - 8416 
VICENTE PEREDA 
19V zvezi s tem je Sodi šče že presodilo, da člen 7(1) Direktive 2003/88 na čeloma ne 
nasprotuje nacionalni ureditvi, ki dolo ča podrobna pravila za izvr ševanje pravice do 
plačanega letnega dopusta, ki je izrecno podeljena s to direktivo, vklju čno z izgubo 
navedene pravice ob koncu referen čnega obdobja, vendar le, če je imel delavec, čigar 
pravica do pla čanega letnega dopusta je izgubljena, dejansko mo žnost izvr šiti to 
pravico. Tako pravica do pla čanega letnega dopusta ne ugasne ob koncu referen čnega 
obdobja, ki je dolo čen z nacionalno zakonodajo, če je bil delavec odsoten z dela zaradi 
bolezni celotno referen čno obdobje ali del tega obdobja in dejansko ni imel mo žnosti 
izvršiti navedene pravice (glej sodbo z dne 20. januarja 2009 v zdru ženih zadevah 
Schultz-Hoff in drugi, C-350/06 in 520/06, ZOdl., str. I-179, to čki 43 in 55). 
20Delavec mora namre čimeti mo žnost izkoristiti dejanski po čitek, da bi u činkovito 
zaščitil svojo varnost in zdravje, saj člen 7(2) Direktive 2003/88 mo žnost, da se pla čani 
letni dopust nadomesti z denarnim nadomestilom, dopu šča le ob prenehanju delovnega
razmerja (glej v tem smislu v zvezi z Direktivo 93/104 zgoraj navedeni sodbi BECTU,
točka 44, in Merino Gómez, to čka 30). 
21Poleg tega ni sporno, da je namen pravice do pla čanega letnega dopusta delavcu 
omogo čiti, da se spo čije in da ima na voljo obdobje za sprostitev in razvedrilo. V tem se
razlikuje namen letnega dopusta od namena odsotnosti z dela zaradi bolezni. Ta se
delavcu odobri, da bi lahko ozdravel (glej zgoraj navedeno sodbo Schultz-Hoff in drugi,
točka 25). 
22Iz predhodnih navedb in zlasti iz navedenega namena pravice do pla čanega letnega 
dopusta je razvidno, da ima delavec, ki je med predhodno dolo čenim obdobjem letnega 
dopusta odsoten z dela zaradi bolezni, pravico –na svojo pro šnjo, in da bi dejansko 
izkoristil letni dopust –izrabiti ta dopust v obdobju, ki ne sovpada z obdobjem
odsotnosti z dela zaradi bolezni. Za dolo čitev tega novega obdobja letnega dopusta, ki 
ustreza času sovpadanja prvotno dolo čenega obdobja letnega dopusta in odsotnosti
z dela zaradi bolezni, se uporabijo pravila in postopki nacionalnega prava, ki veljajo za
določitev dopustov delavcev, pri čemer se upo števajo razli čni konkretni interesi, zlasti 
nujni razlogi v zvezi z interesi podjetja. 
I - 8417 
23 SODBA Z DNE 10. 9. 2009 –ZADEVA C-277/08 
Če taki interesi nasprotujejo ugoditvi pro šnji delavca za novo obdobje letnega dopusta,
mora delodajalec odobriti delavcu drugo obdobje letnega dopusta, ki ga delavec
predlaga in ki je zdru žljivo z navedenimi interesi, ne da bi se vnaprej izklju čila mo žnost, 
da je navedeno obdobje zunaj referen čnega obdobja za zadevni letni dopust. 
24Čeprav se namre č–kot izhaja iz sodne prakse Sodi šča –pozitivni u činek pla čanega 
letnega dopusta na varnost in zdravje delavca v celoti poka že, če je izrabljen v letu, ki je 
za to dolo čeno, torej v teko čem letu, to obdobje po čitka ne izgubi pomena, če se izrabi 
v poznej šem obdobju (glej sodbo z dne 6. aprila 2006 v zadevi Federatie Nederlandse
Vakbeweging, C-124/05, ZOdl., str. I-3423, to čka 30, ter zgoraj navedeno sodbo 
Schultz-Hoff in drugi, to čka 30). 
25Zato je treba navesti, da čeprav Direktiva 2003/88 ne nasprotuje niti nacionalnim 
določbam niti praksi, ki delavcu, ki je odsoten z dela zaradi bolezni, dopu ščajo, da v tem 
obdobju izrabi pla čan letni dopust (zgoraj navedena sodba Schultz-Hoff in drugi, 
točka 31), pa iz to čke 22 te sodbe izhaja, da če delavec ne želi izrabiti letnega dopusta
med tem obdobjem odsotnosti z dela zaradi bolezni, mu mora delodajalec odobriti letni
dopust v drugem obdobju. 
26Glede na navedeno je treba na postavljeno vpra šanje odgovoriti, da je treba člen 7(1) 
Direktive 2003/88 razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim dolo čbam ali kolektivnim 
pogodbam, ki dolo čajo, da delavec, ki je odsoten z dela zaradi bolezni med obdobjem
letnega dopusta, dolo čenega z na črtom dopustov v podjetju, v katerem je zaposlen, ko
se vrne na delo, nima pravice do izrabe letnega dopusta v drugem obdobju, kot je bilo
prvotno dolo čeno, oziroma če to mo žnost ima, da je ne more izkoristiti zunaj 
ustreznega referen čnega obdobja. 
I - 8418 
27 VICENTE PEREDA 
Stro ški 
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred
predlo žitvenim sodi ščem, to odlo či o stro ških. Stro ški, prigla šeni za predlo žitev stali šč
Sodišču, ki niso stro ški omenjenih strank, se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodi šče (prvi senat) razsodilo: 
Člen 7(1) Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
4. novembra 2003 o dolo čenih vidikih organizacije delovnega časa je treba 
razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim dolo čbam ali kolektivnim pogodbam, 
v katerih je dolo čeno, da delavec, ki je odsoten z dela zaradi bolezni med obdobjem 
letnega dopusta, dolo čenega z na črtom dopustov v podjetju, v katerem je
zaposlen, ko se vrne na delo, nima pravice do izrabe letnega dopusta v drugem
obdobju, kot je bilo prvotno dolo čeno, oziroma če to mo žnost ima, da je ne more 
izkoristiti zunaj ustreznega referen čnega obdobja. 
Podpisi 
I - 8419