Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe – Uskladitev zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Davčni zavezanci – Pojem – Oseba, ki je pridobila nepremičnino za namene bivanja s svojo družino, pri čemer pa del te nepremičnine uporablja za potrebe opravljanja gospodarske dejavnosti in ta del vključi v poslovna sredstva svojega podjetja – Vključitev

(Direktiva Sveta 77/388, členi 2, 4 in 17)

2. Davčne določbe – Uskladitev zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Pridobitev investicijskega blaga s strani skupnosti, nastale s sklenitvijo zakonske zveze – Kvalifikacija zakoncev, ki sta solastnika, kot upravičencev do transakcije, kar zajema pravico do odbitka za vsakega od njiju individualno

(Direktiva Sveta 77/388, člen 17)

3. Davčne določbe – Uskladitev zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Pridobitev investicijskega blaga s strani skupnosti zakoncev – Uporaba dela dobrine s strani enega od solastnikov za potrebe njegovega podjetja – Pravica tega solastnika, da odbije celoten davek, ki zadeva ta del – Pogoj – Odbiti davek ne presega deleža davčnega zavezanca na tej dobrini

(Direktiva Sveta 77/388, člen 17)

4. Davčne določbe – Uskladitev zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Obveznosti davčnega zavezanca – Imetništvo računa z določenimi podatki – Pridobitev nepremičnine s strani skupnosti zakoncev – Uporaba dela nepremičnine enega od solastnikov za poslovne namene – Zahteva, da ima ta račun na svoje ime, na katerem sta navedena delež cene in davka na dodano vrednost, ki se ujema s solastniškim deležem tega davčnega zavezanca – Neobstoj

(Direktiva Sveta 77/388, člena 18(1)(a) in 22(3))

Summary

1. Oseba, ki pridobi ali zgradi hišo, da bo v njej stanovala s svojo družino, se šteje za davčno zavezanko in je torej upravičena do odbitka na podlagi člena 17 Šeste direktive 77/388 v njeni izvirni različici in tudi različici, kot izhaja na podlagi spremembe z Direktivo 91/680, če enega od prostorov v tej nepremičnini uporablja kot pisarno za opravljanje gospodarske dejavnosti v smislu členov 2 in 4 iste direktive, čeprav je to zanjo le dodatna dejavnost, in če ta del nepremičnine vključi v poslovna sredstva svojega podjetja.

(Glej točko 52 in izrek.)

2. Če skupnost, ki se oblikuje s sklenitvijo zakonske zveze in kot taka nima pravne osebnosti ter ne opravlja gospodarske dejavnosti v smislu Šeste direktive 77/388 v njeni izvirni različici in niti različici, kot izhaja na podlagi spremembe z Direktivo 91/680, izvede naročilo investicijskega blaga, je treba solastnika, ki oblikujeta to skupnost, za uporabo te direktive šteti za upravičenca do transakcije.

Če namreč taka skupnost ni davčna zavezanka in zato ni upravičena do odbitka vstopnega davka na dodano vrednost, je treba v skladu z načelom nevtralnosti pravico do takega odbitka priznati zakoncema posamezno, če imata status davčnega zavezanca.

(Glej točki 57, 58 in izrek.)

3. Če zakonca v skupnosti, oblikovani s sklenitvijo zakonske zveze, skupaj pridobita investicijsko blago, vendar del tega blaga izključno v poklicne namene uporablja samo eden od zakoncev, je ta zakonec upravičen do odbitka celotnega zneska vstopnega davka na dodano vrednost, obračunanega od dela blaga, ki ga uporablja za svoje podjetje, vendar odbiti znesek ne sme preseči solastniškega deleža na zadevnem blagu, ki ga ima davčni zavezanec.

Če bi bil namreč zadevni subjekt upravičen do odbitka zgolj dela davka, obračunanega za del, ki ga v celoti uporablja za svoje obdavčljive transakcije – del, določen glede na njegov solastniški delež na nepremičnini kot celoti –, ne bi bil razbremenjen celotnega bremena davka, povezanega z blagom, ki ga uporablja za svojo gospodarsko dejavnost, kar bi bilo v nasprotju z zahtevami, postavljenimi z načelom nevtralnosti.

(Glej točki 71, 74 in izrek.)

4. Na podlagi člena 18(1)(a) in člena 22(3) Šeste direktive 77/388 v njeni izvirni različici in tudi različici, kot izhaja na podlagi spremembe z Direktivo 91/680, se za uveljavljanje pravice do odbitka ne zahteva, da ima davčni zavezanec, ki je v skupnosti s svojim zakoncem pridobil nepremično, katere del uporablja za poslovne namene, račun, ki je izstavljen na njegovo ime in na katerem sta navedena delež cene in davka na dodano vrednost, ki se ujemata z njegovim solastniškim deležem. Za ta namen zadostuje račun, ki se izda zakoncema brez razločevanja med njima in brez take razčlenitve.

(Glej točko 83 in izrek.)