Keywords

Summary



Keywords

1. Približevanje zakonodaj – Prehranska dopolnila – Direktiva 2002/46 – Prepoved prometa s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Ukrep, namenjen izboljšanju delovanja notranjega trga – Pravna podlaga – Člen 95 ES – Nujnost upoštevanja višje stopnje varovanja zdravja ljudi

(člen 95 ES; Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, in prilogi I in II)

2. Prosti pretok blaga – Količinske omejitve – Ukrepi z enakim učinkom – Prepoved, ki izvira iz ukrepa Skupnosti, da se opravlja promet s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Nedopustnost – Utemeljitev – Varovanje javnega zdravja – Pogoji

(člena 28 ES in 30 ES; Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 3, 4(1) in 4(5) in 15, drugi odstavek, točka b, in prilogi I in II)

3. Skupna gospodarska politika – Regulacija s strani institucij Skupnosti – Uredba št. 3285/94 – Namen – Liberalizacija uvoza proizvodov iz tretjih držav – Vpliv na pogoje za promet s temi proizvodi – Neobstoj – Posledica

(Uredba Sveta št. 3285/94)

4. Približevanje zakonodaj – Prehranska dopolnila – Direktiva 2002/46 – Usklajevalni ukrepi – Prepoved prometa s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Kršitev načela subsidiarnosti – Neobstoj

(člen 5, drugi odstavek, ES in 95(3) ES; Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b)

5. Približevanje zakonodaj – Prehranska dopolnila – Direktiva 2002/46 – Usklajevalni ukrepi – Prepoved prometa s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Kršitev načela enakega obravnavanja – Neobstoj

(Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, enajsta uvodna izjava, členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, in priloga II)

6. Približevanje zakonodaj – Prehranska dopolnila – Direktiva 2002/46 – Usklajevalni ukrepi - Prepoved prometa s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Poseg v zasebno in družinsko življenje potrošnika – Neobstoj

(člen 6(2) EU; Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b)

7. Pravo Skupnosti – Načela – Temeljne pravice – Lastninska pravica – Svobodno opravljanje gospodarskih dejavnosti – Omejitve – Prepoved, ki izhaja iz ukrepa Skupnosti, da se opravlja promet s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo določene vitamine ali minerale – Poseg v lastninsko pravico – Neobstoj – Poseg v svobodo opravljanja gospodarske dejavnosti proizvajalcev teh proizvodov – Dopustnost – Omejitev, ki je utemeljena v splošnem interesu – Kršitev načela sorazmernosti – Neobstoj

(Direktiva 2002/46 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b)

Summary

1. Kadar obstajajo ovire za trgovino ali verjetnosti nastanka teh ovir v prihodnosti zaradi dejstva, da so države članice v zvezi z izdelkom ali kategorijo izdelkov sprejele oziroma sprejemajo različne ukrepe, ki bi lahko zagotovili različno raven varstva in tako ovirali prosti pretok zadevnega izdelka ali izdelkov v Skupnosti, člen 95 ES zakonodajalcu Skupnosti dovoljuje, da posreduje s sprejetjem primernih ukrepov.

Tako je člen 95 ES edina ustrezna pravna podlaga za sprejetje določb členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o prehranskih dopolnilih, zaradi raznolikosti nacionalnih pravil, ki so za slednje veljali pred sprejetjem te direktive, in s tem neločljivo povezanega tveganje ovire za njihov prosti pretok in torej neposrednega vpliva na delovanje notranjega trga na tem področju.

Podobne določbe pa morajo vseeno spoštovati tako člen 95(3) ES, ki izrecno zahteva, da se pri uresničevanju usklajevanja zagotavlja visoka raven varstva zdravja ljudi, kot tudi pravna načela iz Pogodbe in načela, ki izhajajo iz sodne prakse, zlasti načelo sorazmernosti. Tudi dejstvo, da so bili razlogi varovanja zdravja ljudi upoštevani pri odločitvi o prepoved prometa s prehranskimi dopolnili, ki vsebujejo vitamine, minerale ali vitaminske ali mineralne snovi, ki niso navedene v seznamih iz prilog k tej direktivi, ki izhaja iz povezanih določb členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46, ne izpodbije prejšnje analize.

(Glej točke 31, 32, 35, 40 in 42.)

2. Povezane določbe členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o prehranskih dopolnilih predstavljajo omejitev prostega pretoka blaga med državami članicami v smislu člena 28 ES. Te določbe so namreč s tem, da so v Skupnosti prepovedale dajanje v promet prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vitamine, minerale ali vitaminske ali mineralne snovi, ki niso vključene v sezname iz priloge k tej direktivi, omejile prosti pretok prehranskih dopolnil v Skupnosti. Tak ukrep, ki je utemeljen z preudarki varovanja javnega zdravja, je lahko vseeno utemeljen z uporabo člena 30 ES, če je potreben in sorazmeren glede na želeni cilj.

Za izpolnitev zahtev po sorazmernosti mora biti za prepoved dajanja v promet proizvodov – ki vsebujejo snovi, ki niso vključene na pozitivne sezname, določene z zakonodajo, ki se uporablja – določen postopek, ki omogoča, da se določene snovi na te sezname dodajo in ki mora biti v skladu s splošnimi načeli prava Skupnosti, zlasti načeli dobre uprave in pravne varnosti. Tak postopek mora biti dostopen v tem smislu, da mora biti izrecno določen v aktu, ki se splošno uporablja in ki zavezuje zadevne organe. Njegova popolna izvedba mora biti mogoča v razumnih rokih. Pristojnim organom mora biti zavrnitev zahteve za uvrstitev snovi na seznam dovoljenih snovi omogočena le na podlagi poglobljene ocene tveganja, ki ga uporaba snovi pomeni za javno zdravje, pri čemer se ocena določi na podlagi najzanesljivejših znanstvenih spoznanj, ki so na voljo, in najnovejših rezultatov mednarodnih raziskav. Če se postopek konča z zavrnitvijo, mora biti mogoče vložiti sodno pravno sredstvo.

Te pogoje izpolnjuje postopek iz člena 4(5) Direktive 2002/46, ki omogoča dodatek vitamina, minerala ali vitaminske ali mineralne snovi na prej omenjeni seznam.

(Glej točke od 48 do 51, od 72 do 74 in 89.)

3. Cilj Uredbe št. 3285/94 o skupnih pravilih za uvoz in o razveljavitvi Uredbe št. 518/94 je liberalizacija uvoza izdelkov iz tretjih držav. Njen cilj pa nasprotno ni liberalizacija dajanja teh proizvodov na trg, ki je faza, ki sledi uvozu. Iz tega izhaja, da je ta uredba popolnoma nepomembna za presojo veljavnosti ukrepov Skupnosti, katerih posledica je prepoved dajanja na trg Skupnosti za proizvode, ki so uvoženi iz tretjih držav in ki ne izpolnjujejo pogojev, ki zaradi varovanja zdravja ljudi veljajo za tako dajanje na trg.

(Glej točki 95 in 96.)

4. Načela subsidiarnosti iz člena 5, drugi odstavek, ES ne kršijo določbe členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o prehranskih dopolnilih.

Cilj prepovedi dajanja v promet prehranskih dopolnil, ki niso v skladu z Direktivo 2002/46, ki izhaja iz teh določb in je dopolnjena z obveznostjo, ki jo imajo države članice v skladu s členom 15, drugi odstavek, točka a, navedene direktive, da dovolijo promet s prehranskimi dopolnili, ki so v skladu z njo, je namreč odprava ovir, ki so posledica razhajanj med nacionalnimi predpisi v zvezi z vitamini, minerali ali vitaminskimi in mineralnimi snovmi, ki so dovoljena ali prepovedana v proizvodnji prehranskih dopolnil, obenem pa v skladu s členom 95(3) ES zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi. Prepustitev državam članicam, da same urejajo trgovino prehranskih dopolnil, ki niso v skladu z Direktivo 2002/46, bi imelo za posledico trajen heterogeni razvoj nacionalnih ureditev in s tem trajne ovire pri menjavi med državami članicami ter izkrivljanje konkurence glede teh proizvodov. Tako cilja, ki mu sledijo členi 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, te direktive, ne bi bilo mogoče zadovoljivo doseči z delovanjem samih držav članic in je potrebno delovanje Skupnosti.

(Glej točke od 105 do 108.)

5. Načela enakega obravnavanja ne kršijo določbe členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o živilskih dopolnilih.

Prepoved dajanja v promet prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vitaminske ali mineralne snovi, ki niso vključene v pozitivni seznam priloge II k Direktivi 2002/46, in ki izhaja iz teh določb, namreč temelji na dejstvu, da te snovi v nasprotju s snovmi, ki so na tem seznamu, ob sprejetju te direktive niso bile predmet znanstvene presoje, na podlagi katere bi bilo mogoče zagotoviti, da ustrezajo merilom neškodljivosti in dostopnosti za uporabo za ljudi, opredeljene v enajsti uvodni izjavi te direktive. Ta razlika v položajih upravičuje različno obravnavanje, ne da se bi bilo pri tem mogoče sklicevati na načelo enakega obravnavanja.

(Glej točke 116, 118 in 119.)

6. Dejstva, da lahko določbe členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o prehranskih dopolnilih posameznikom odvzamejo pravico do uživanja prehranskih dopolnil, ki niso v skladu z navedeno direktivo, ni mogoče šteti za kršitev spoštovanja zasebnega in družinskega življenja teh posameznikov v smislu člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah.

(Glej točki 123 in 124.)

7. Lastninska pravica in pravica do svobodnega opravljanja gospodarske dejavnosti spadata med splošna načela prava Skupnosti. Vendar ta načela ne pomenijo absolutnih pravic, temveč jih je treba upoštevati glede na njihovo vlogo v družbi. Zato je za uporabo lastninske pravice in za pravico do svobodnega opravljanja gospodarske dejavnosti mogoče določiti omejitve, če te omejitve dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jim sledi Skupnost, in da glede na želeni cilj ne pomenijo pretiranega in nesprejemljivega posega, ki bi omejeval bistvo tako zagotovljenih pravic.

V zvezi s tem prepoved, ki izhaja iz povezanih določb členov 3, 4(1) in 15, drugi odstavek, točka b, Direktive 2002/46 o prehranskih dopolnilih prometa in dajanja na trg prehranskih dopolnil, ki niso v skladu s to direktivo, v ničemer ne posega v lastninsko pravico. Noben gospodarski subjekt namreč ne more zahtevati lastninske pravice na tržnem deležu, čeprav je ta delež imel že pred uvedbo ukrepa, ki zadeva ta trg, saj tržni delež pomeni samo trenutni gospodarski položaj, ki je izpostavljen tveganju spremembe okoliščin.

Po drugi strani pa ta prepoved lahko omejuje svobodno opravljanje gospodarske dejavnosti proizvajalcev prehranskih dopolnil. Vendar take omejitve glede na cilj v splošnem interesu, in sicer varovanje zdravja ljudi, ki mu sledi ukrep prepovedi, ni mogoče analizirati kot nesorazmeren poseg v svobodo opravljanja gospodarske dejavnosti teh proizvajalcev.

(Glej točke od 126 do 129.)