*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :711 1SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 7. novembra 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Svoboda o pravljanja storitev — Napotitev d elavcev — 
Direktiva 96 /71/ES — Minimalna urna postavka — Pavšalni zneski in prispeve k delodajalca 
v dolgoročno v arčevalno s hemo v korist njegovih zaposlenih“
V zadevi C-522/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Bundesarbeitsgericht (Nemčija) z odločbo z dne 18. aprila 2012 , ki j e prispela na Sodišče 19. novembra 
2012 , v postopku
Tevfik Isbir
proti
DB Se r vices GmbH,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi J. L. da Cruz Vilaça, predsednik senata, G. Arestis in J.-C. Bonichot (poročevalec), sodniki,
generalni pravobranilec: M. Wathelet,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za T. Isbirja S. Hermann, odvetnik,
— za nemško v lado K. Petersen, A. Wiedmann in T. Henze, agenti,
— za avstrijsko v lado A. Posch, agent,
— za poljsko v lado B. Majczyna in M . Szpunar, agenta,
— za švedsko v lado C. Stege in A. Falk, agentki,
— za no rveško v lado P. Wennerås, agent,
— za Evropsko ko misijo F. Bulst in J. Enegren, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :711SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago člena 3(1), druga alinea, točka (c), 
Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 96 /71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev n a 
delo v okviru opravljanja storitev (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 2, str. 431, ter 
popravka v UL 2007 , L 301, str. 28 in L 310, str. 22 – ta popravka n e zadevata slovenske ra zličice).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d T. Isbirjem, zaposlenim v dejavnosti čiščenja zgradb, in 
njegovim d elodajalcem, DB Services GmbH (v nadaljevanju: DB Services), ki j e podjetje skupine 
Deutsche Bahn AG, glede elementov, ki j ih je treba upoštevati pri opredelitvi minimalne plače zadevne 
osebe.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V členu 3 Direktive 96 /71, naslovljenem „Določbe in pogoji za zaposlitev“, je v odstavkih 1 in 8 
določeno:
„1.Države članice poskrbijo, da n e glede na to, katera zakono daja se uporablja za delovno ra zmerje, 
podjetja iz člena 1(1) zagotovijo delavcem, ki s o napoteni na njihovo ozemlje, pogoje za delo in 
zaposlitev v zvezi z naslednjimi zadevami, ki s o urejene v državi članici, v kateri se opravlja delo:
— z zakono m ali drugim predpisom
in/ali
— s ko lektivnimi pogodbami ali arbitražnimi odločbami, razglašenimi za splošno ve ljavne v smislu 
odstavka 8, kolikor zadevajo dejavnosti, omenjene v Prilogi:
[…]
(c) minimalne urne postavke, tudi z a nadurno d elo; ta točka s e ne uporablja za programe 
dodatnega ko lektivnega pokojninskega zavarovanja;
[…]
V tej dir ektivi je kon cept minimalnih urnih postavk iz odstavka 1[, druge alinee] točke (c) opredeljen 
z nacionalno z akono dajo in/ali prakso države članice, na katere ozemlje je delavec napoten.
[…]
8. ‚Kolektivne pogodbe ali arbitražne odločbe, razglašene za splošno u porabne [veljavne]‘ pomenijo 
kolektivne pogodbe ali ar bitražne odločbe, ki j ih m orajo spoštovati vsa podjetja na zadevnem 
geografskem o bmočju in poklicu ali panogi.
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :711 3SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
Nemško p ravo
AEntG 2007
4 Zakon o nujnih delovnih pogojih pri čezmejnih storitvah (G esetz über zwingende Arbeitsbedingungen 
bei grenzüberschreitenden D ienstleistungen – A rbeitnehmer-Entsendegesetz) v različici, objavljeni 
25. aprila 2007 , ki j e začela ve ljati 1. julija 2007 ( v nadaljevanju: AEntG 2007 ) v nemško no tranje 
pravo prenaša Direktivo 96 /71 in poznejše spremem be prava Unije, zlasti tiste, ki i zhajajo iz Direktive 
2006 /123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na no tranjem t rgu 
(UL L 376, str. 36).
5 Člen 1 AEntG 2007 v sebuje določbe o podrobnih pravilih za uporabo ko lektivnih pogodb za tuje 
delodajalce, ki n apotijo delavce v Nemčijo.
–Peti zakon o ustvarjanju premoženja
6 Peti zakon o ustvarjanju premoženja (Fünftes Ve rmögensbildungsgesetz) z dne 4. marca 1994 d oloča, 
da m ora delodajalec izplačevati denarno da jatev, ki o mogoča ustvarjanje premoženja delavcu.
7 Oblike n aložb, ki j ih predvideva ta zakon, so na primer pogodba o varčevanju z vlaganjem v vrednostne 
papirje ali druge naložbe v lastniške instrumente, izdatki d elavca za gradnjo, nakup, izboljšave a li 
povečanje stanovanja ter izdatki, ve zani na pogodbo o kapitalskem ž ivljenjskem z avarovanju ali 
rentnem ž ivljenjskem u zavarovanju. V tem o kviru lahko d elavec z zadevnimi dajatvami razpolaga šele 
po večletnem o bdobju blokade, ki j e za vsako v rsto naložbe določeno dr ugače.
8 Država subvencionira da jatve, ki p rispevajo k ustvarjanju premoženja, vsaj za nekatere vrste naložb.
Kolektivne pogodbe
– ETV DB Services Nord
9 Kolektivna pogodba o plačah delavcev i n vajencev D B Services Nord ( Entgelttarifvertrag für die 
Arbeitnehmer und Au szubildenden der DB Services Nord G mbH) z dne 16. decembra 2004 ( v 
nadaljevanju: ETV D B Services N ord) vsebuje plačilne lestvice za delavce na področju storitev 
v stavbah in v prometu.
10 ETV D B Services Nord, ki b i morala biti razveljavljena 30. junija 2007 , je ostala v veljavi do 31. marca 
2008 .
11 ETV DB Services Nord je za skupino A3 d oločala urno p lačilo 7,56 EUR.
12 Stranke n avedene pogodbe so se dogovorile, da b o to urno p lačilo za skupino A3 o d 1. aprila 2008 
znašalo 7,90 EUR.
13 Navedene stranke so se na pogajanjih dogovorile tudi, da b odo zaposleni v obdobju od 1. julija 2007 d o 
31. marca 2008 p rejeli dve p avšalni plačili (v nadaljevanju: pavšalni izplačili za avgust 2007 in januar 
2008 ), in sicer:
— 600 EUR z aradi p ovečanja udeležbe pri dobičku, izplačanih s plačo za avgust 2007 , in
— 150 EUR ko t izredno izplačilo, vezano n a gospodarsko ra st, izplačanih s plačo za januar 2008 .
4 ECLI:EU:C:2013 :711SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
– LohnTV Gebäudereinigung 2004
14 Kolektivna pogodba o plačah zaposlenih v dejavnosti čiščenja zgradb (Lohntarifvertrag für di e 
gewerblichen Beschäftigten in der Gebäudereinigung) z dne 4. oktobra 2003 ( v nadaljevanju: LohnTV 
Gebäudereinigung 2004 ) je bila razglašena za splošno ve ljavno o d 1. aprila 2004 .
15 Člen 2 LohnTV Gebäudereinigung 2004 j e določal urno p lačilo 7,87 EUR.
16 Ta ureditev je nehala veljati 29. februarja 2008 .
– TV M indestlohn Gebäudereinigung
17 Kolektivna pogodba o minimalnih plačah zaposlenih v dejavnosti čiščenja zgradb na območju Zvezne 
republike N emčije (T arifvertrag zur Regelung der Mindestlöhne für gewerbliche Arbeitnehmer in der 
Gebäudereinigung im G ebiet der Bundesrepublik Deutschland) z dne 9. oktobra 2007 ( v nadaljevanju: 
TV M indestlohn G ebäudereinigung) je za zaposlene v kategoriji, ki u streza skupini A3, določala 
minimalno u rno p ostavko 8 ,15 EUR.
18 Veljavnost TV M indestlohn Gebäudereinigung je bila podaljšana do 1. marca 2008 .
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
19 T. Isbir je zaposlen v dejavnosti čiščenja zgradb in za družbo DB Services v Nemčiji dela od 1. januarja 
2004 .
20 Do 31. marca 2008 j e na podlagi ETV D B Services Nord p rejemal urno p lačilo 7,56 EUR, od 1. aprila 
2008 p a 7, 90 EUR.
21 Zahteval je, naj se zanj od 1. julija 2007 d o 29. februarja 2008 u porabljajo ugodnejše določbe o določitvi 
urnih postavk za dejavnost čiščenja zgradb, in sicer LohnTV G ebäudereinigung 2004 , nato pa od 
1. marca 2008 T V M indestlohn Gebäudereinigung, ki s e uporabljajo za vse zaposlene v tej dejavnosti, 
vključno z zaposlenimi v družbi DB Services.
22 T. Isbir je me nil, da b i moral prejemati urno p ostavko 7 ,87 EUR i n nato 8,15 EU, namesto 7,56 EUR 
in 7,90 EUR.
23 Družba DB Services ni oporekala, da z anjo ve ljata LohnTV G ebäudereinigung 2004 , nato pa TV 
Mindestlohn G ebäudereinigung, vendar j e me nila, da j e T. Isbir d ejansko p rejel ve liko ve č ko t 
minimalno u rno p ostavko, ki j o zahteva, saj je v zadevnem o bdobju na podlagi kolektivnih pogodb, ki 
zavezujejo skupino D eutsche Bahn AG, prejel zneske, ki b i morali po njenem m nenju šteti za sestavni 
del te minimalne plače, in sicer:
— prvič, pavšalna izplačila v mesecu avgustu 2007 in januarju 2008 ,
— drugič, prispevki za povečanje premoženja.
24 Predmet spora, ki j e predložen Bundesarbeitsgericht, je vp rašanje, ali je mogoče te elemente osebnega 
prejemka šteti za sestavni del minimalne plače.
25 Navedeno s odišče ugotavlja, da s e spor nanaša na povsem no tranji položaj. Kljub temu zatrjuje, da j e 
treba v skladu s sodno p rakso Sodišča (sodbi z dne 17. julija 1997 v zadevi Leur-Bloem, C-28/95, 
Recueil, str. I-4161 , in z dne 20. maja 2010 v zadevi Modehuis A. Zwijnenburg, C-352/08, ZOdl., 
str. I-4303 ) zaradi i zogibanja prihodnjim ra zhajajočim se razlagam določb ali pojmov, povzetih iz prava
—
—
—
—
—
ECLI:EU:C:2013 :711 5SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
 Unije, te razlagati enotno n e glede na to, ali se uporabljajo za povsem no tranji ali za čezmejni položaj. 
V obravnavanem p rimeru naj bi bilo iz pripravljalnih del za AEntG 2007 ra zvidno, da j e treba pojem 
„minimalna urna postavka“, na ka terega se nanaša ta zakon, po m nenju nacionalnega zakono dajalca 
razlagati enako, ne glede na to, ali se uporablja za no tranji položaj ali položaj, ki s pada v pravo Unije.
26 Predložitveno s odišče se sprašuje, v kolikšni me ri za zneska, navedena v točki 23 te sodbe, velja razlaga 
minimalne urne postavke, ki j o je Sodišče po njegovem m nenju že podalo v sodbi z dne 14. aprila 2005 
v zadevi Komisija proti Nemčiji (C-341/02, ZOdl., str. I-2733 ), in ki n aj ne bi vključevala elementov 
osebnega prejemka, ki s preminjajo razmerje me d storitvijo delavca in protidajatvijo, ki j o ta prejme z a 
to storitev.
27 V teh okoliščinah je Bundesarbeitsgericht p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je treba pojem ‚minimalna urna postavka‘ iz člena 3(1), [druga alinea], točka (c), Direktive 
[96/71] razlagati tako, da o predeljuje protidajatve d elodajalca za tiste storitve d elavca, ki m orajo 
biti na podlagi [uvodnega stavka člena 3(1) te dir ektive u rejene z zakono m, drugim predpisom ali 
s splošno ve ljavno ko lektivno p ogodbo, ter] samostojno in v celoti poplačane z minimalno p lačo 
na podlagi ko lektivne pogodbe (‚normalna storitev‘), tako da s e lahko v obveznost plačila 
minimalne urne postavke v računajo samo da jatve d elodajalca, ki p redstavljajo plačilo za to 
normalno s toritev, in m orajo biti delavcu da ne na razpolago najpozneje na da tum, ko j e treba 
izplačati plačo v posameznem o bdobju?
2. Ali je treba pojem ‚minimalna urna postavka‘ iz člena 3(1), [druga alinea], točka (c), Direktive 
[96/71] razlagati tako, da n asprotuje nacionalni zakono daji ali praksi, po ka terih se [dajatve] 
delodajalca ne štejejo za sestavni del minimalne plače, zaradi č esar s e ne m orejo vračunati 
v minimalno p lačo, če delodajalec te dajatve izplačuje na podlagi obveznosti iz ko lektivne pogodbe
[pri čemer so te da jatve] v skladu z voljo strank ko lektivnih pogodb in n acionalnega 
zakono dajalca namenjen[e] povečanju premoženja delavcev
in so zato
mesečn[e da jatve] delodajalca delavcem p redmet dolgoročnih naložb, na primer kot varčevalni 
prispevki, prispevki z a gradnjo ali nakup stanovanja ali ko t prispeve k h kapitalskem u 
življenjskem u zavarovanju, in
se spodbujajo z državnimi subvencijami in da včnimi ugodnostmi in
lahko d elavec s temi [prispevki] razpolaga šele po izteku ve čletnega roka in
je višina prispevkov ko t fiksni me sečni znesek odvisna izključno o d dogovorjenega delovnega 
časa, ne pa tudi od plače ([dajatve], ki p ovečujejo premoženje‘)?“
Pristojnost Sodišča
28 Opozoriti je treba, da s e je Sodišče že izreklo za pristojno z a odločanje o predlogih za sprejetje 
predhodne odločbe glede določb prava Unije v položajih, v katerih dejansko stanje v postopku v glavni 
stvari n i spadalo na področje uporabe prava Evropske u nije, ampak so se določbe tega prava 
uporabljale na podlagi nacionalnega prava (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Leur-Bloem, 
točki 26 in 27). Sodišče je prav tako ra zsodilo, da j e zagotovo v interesu Unije – kadar n acionalna 
zakono daja za povsem no tranje položaje sprejme e nake rešitve, kot jih določa pravo Unije, predvsem 
zato, da b i se izognila diskriminaciji državljanov ali morebitnemu izkrivljanju kon kurence – da s e
6 ECLI:EU:C:2013 :711SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
 zaradi i zogibanja prihodnjim ra zhajajočim s e ra zlagam d oločbe ali pojmi, prevzeti iz prava Unije, 
razlagajo enotno, in sicer ne glede na okoliščine, v katerih se jih uporablja (glej v tem s mislu zgoraj 
navedeno s odbo M odehuis A. Zwijnenburg, točka 33).
29 Predložitveno s odišče v zvezi s tem t rdi, da j e nacionalni zakono dajalec želel – ko t je razvidno i z 
pripravljalnih del za AEntG 2007 , s katerim je bila v nemški pravni red prenesena Direktiva 96 /71 – 
da s e „notranji položaji in položaji, ki s padajo na področje uporabe prava Unije, zlasti kar z adeva 
čezmejno n apotitev d elavcev“, razlagajo enotno.
30 V takem p rimeru in v okviru delitve s odne pristojnosti me d nacionalnimi sodišči in Sodiščem i z 
člena 267 PD EU pa je samo nacionalno s odišče pristojno, da p resodi natančen obseg te napotitve n a 
pravo Unije, saj je pristojnost Sodišča omejena le na presojo določb tega prava. Upoštevanje omejitev, 
ki jih je lahko n acionalni zakono dajalec določil za uporabo prava Unije v povsem no tranjih primerih, 
namreč spada v nacionalno p ravo in zato v izključno p ristojnost sodišč dr žave č lanice (glej zgoraj 
navedeno s odbo Leur-Bloem, točka 33).
31 Glede na navedeno je Sodišče pristojno z a odgovor na vp rašanji predložitvenega sodišča.
Vprašanji za predhodno odločanje
32 Predložitveno s odišče s tema vp rašanjema, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je 
treba člen 3(1), druga alinea, točka (c), Direktive 96 /71 ra zlagati tako, da n asprotuje temu, da s e za 
sestavni del minimalne plače štejejo elementi osebnega prejemka, kot so ti v postopku v glavni stvari, 
ki po eni strani zadevajo pavšalni plačili, določeni v okviru pogajanj za ko lektivno p ogodbo, po dr ugi 
pa prispeve k k povečanju premoženja.
33 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e zakono dajalec Unije sprejel Direktivo 96 /71, da b i, kot izhaja iz 
uvodne izjave 6, v interesu delodajalcev in njihovega osebja opredelil pogoje, ki s e uporabljajo za 
delovno ra zmerje, če podjetje s sedežem v zadevni državi članici začasno n apoti delavce na ozemlje 
druge države članice v okviru opravljanja storitev. Iz uvodne izjave 13 te dir ektive izhaja, da m ora biti 
zakono daja dr žav članic usklajena, tako da j e določeno j edro prisilnih predpisov glede m inimalne 
zaščite, ki j ih m orajo v državi gostiteljici spoštovati delodajalci, ki t ja napotijo svoje delavce. Ve ndar 
navedena dir ektiva ni uskladila m aterialne vsebine teh prisilnih predpisov glede m inimalne zaščite. 
Zato lahko dr žave članice ob spoštovanju Pogodbe ES in splošnih načel prava Unije prosto določajo to 
vsebino ( sodba z dne 18. decembra 2007 v zadevi Laval un Partneri, C-341/05, ZOdl., str. I-11767 , 
točke o d 58 d o 60).
34 Da bi se zagotovilo spoštovanje jedra p risilnih predpisov glede m inimalne zaščite, člen 3(1), prvi 
pododstavek, D irektive 96 /71 d oloča, da dr žave članice poskrbijo, da n e glede na to, katera zakono daja 
se uporablja za delovno ra zmerje, podjetja v okviru čezmejnega opravljanja storitev z agotovijo 
delavcem, ki s o napoteni na njihovo ozemlje, pogoje za delo in zaposlitev v zvezi z zadevami, naštetimi 
v tej določbi, me d dr ugim m inimalne urne postavke, vključno s tistimi za nadurno d elo (zgoraj 
navedena sodba Laval un Partneri, točka 73).
35 Ker Direktiva 96 /71 n e skuša doseči usklajevanja sistemov določitve p ogojev z a delo in zaposlitev 
v državah članicah, lahko t e na nacionalni ravni prosto izberejo sistem, ki n i izrecno n aveden me d 
sistemi, določenimi s to dir ektivo, če ne ovira o pravljanja storitev me d dr žavami članicami (zgoraj 
navedena sodba Laval un Partneri, točka 68).
36 Poleg tega je treba opozoriti, da č len 3(1), drugi pododstavek, D irektive 96 /71 z a namene te dir ektive 
glede določitve m inimalnih urnih postavk iz prvega pododstavka o dstavka 1 tega člena izrecno 
napotuje na nacionalno z akono dajo in prakso države članice, na katere ozemlje je delavec napoten.
ECLI:EU:C:2013 :711 7SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
37 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da D irektiva 96 /71 n e da je no benega elementa vsebinske 
opredelitve m inimalne plače. Opredelitev, kateri so sestavni deli te plače za namene uporabe te 
direktive, torej spada n a področje prava zadevne dr žave č lanice, če le ta opredelitev, kot izhaja iz 
nacionalne zakono daje ali upoštevnih nacionalnih ko lektivnih pogodb ali iz razlage nacionalnih sodišč, 
ne povzroča omejevanja svobodnega opravljanja storitev me d dr žavami članicami.
38 Sodišče je v zvezi s tem ž e odločilo, da p ovišanj in dodatkov, ki j ih zakono daja ali nacionalna praksa 
države članice, na ka tere ozemlje je delavec napoten, ne opredeljujeta ko t sestavnih delov minimalne 
plače in ki s preminjajo razmerje me d storitvijo delavca na eni strani in protidajatvijo, ki j o ta prejema, 
na dr ugi, na podlagi določb Direktive 96 /71 n i mogoče šteti za take s estavne dele (zgoraj navedena 
sodba Komisija proti Nemčiji, točka 39).
39 Prav tako je Sodišče me nilo, da j e povsem o bičajno, da d elodajalec v primeru, ko o d delavca zahteva, da 
opravi dodatno d elo ali da o pravi delo v posebnih razmerah, to dodatno s toritev temu delavcu plača, ne 
da b i se to plačilo upoštevalo pri izračunu m inimalne plače (zgoraj navedena sodba Komisija proti 
Nemčiji, točka 40).
40 Tako je mogoče pri opredelitvi minimalne plače v smislu Direktive 96 /71 u poštevati samo elemente 
osebnega prejemka, ki n e spreminjajo razmerja me d storitvijo delavca na eni strani in protidajatvijo, ki 
jo ta prejme z a to storitev n a drugi.
41 V okoliščinah, ka kršne so v postopku v glavni stvari, je treba ugotoviti, prvič, da s ta pavšalni plačili 
v avgustu 2007 in januarju 2008 , ko t poudarja predložitveno s odišče, protidajatev z a običajno 
dejavnost zadevnih delavcev, kot je določena s splošno ve ljavno ko lektivno p ogodbo, in sicer ETV D B 
Services Nord.
42 Resda s ta bili navedeni plačili izplačani izven obdobja, za ka tero naj bi poplačali storitev z adevnih 
delavcev. Ve ndar t a okoliščina sama po sebi ne vp liva na opredelitev teh plačil, saj so želele stranke 
ETV D B Services Nord n a ta način uvesti povišanje plač ko t protidajatev z a delo ob upoštevanju 
nacionalne prakse, v skladu s katero se ob pogajanjih glede take p ogodbe in ob poteku p redhodne 
pogodbe s temi pavšalnimi plačili vnaprej uporabi no va plačilna lestvica. Kljub temu m ora 
predložitveno s odišče preveriti, ali ta opredelitev d ejansko u streza namenu strank iz te ko lektivne 
pogodbe.
43 Drugič, kar z adeva prispeve k k povečanju premoženja, ta glede na njegov cilj in značilnosti, kot jih 
navaja predložitveno s odišče, spreminja ra zmerje me d storitvijo delavca in protidajatvijo, ki j o ta 
prejme v zameno z a to storitev.
44 Čeprav tega prispevka n i mogoče ločiti od opravljanja dela, se razlikuje od plače v ožjem p omenu. Ker 
z ustvarjanjem p remoženja, do ka terega bo delavec upravičen čez bolj ali manj dolgo obdobje, 
uresničuje cilj socialne politike, ki s e me d dr ugim podpira s finančnim prispevkom javnih organov, ni 
mogoče šteti, da z a namene uporabe Direktive 96 /71 s pada v običajno ra zmerje me d opravljanjem 
dela in finančno p rotidajatvijo, h kateri je za to zavezan delodajalec. Predložitveno s odišče m ora 
preveriti, ali to velja v sporu, o katerem o dloča.
45 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da j e treba člen 3(1), 
druga alinea, točka (c), Direktive 96 /71 ra zlagati tako, da n e nasprotuje temu, da s e za sestavni del 
minimalne plače štejejo elementi osebnega prejemka, ko t so ti v postopku v glavni stvari, ki n e 
spreminjajo ra zmerja me d storitvijo delavca na eni strani in protidajatvijo, ki j o ta prejme z a to 
storitev, na dr ugi. Predložitveno s odišče mora p reveriti, ali to ve lja za elemente osebnega prejemka 
v postopku v glavni stvari.
8 ECLI:EU:C:2013 :711SODBAZDNE7.11.2013 –ZADEVAC-522/12
ISBIR
Stroški
46 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
Člen 3(1), druga a linea, točka (c), Direktive E v r opskega p arlamenta in Sveta 9 6 / 7 1 / E S z dne 
1 6. decembra 1 9 9 6 o napotitvi de lav cev na de lo v okviru opravljanja storitev je treba razlagati 
tako, da ne nasprotuje te mu, da se za sestavni de l minimalne plače štejejo e lementi osebnega 
prejemka, kot so ti v postopku v glavni stvari, ki ne spreminjajo razmerja m ed s toritvijo de lav ca 
na eni strani in protidajatvijo, ki jo t a prejme za to storitev, na drugi. Predložitveno sodišče mora 
preveriti, ali to velja za elemente o sebnega p rejemka v postopku v glavni stvari.
Podpisi