Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe — Usklajevanje zakonodaj — Prometni davki — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Opravljanje storitev — Transakcija, ki je sestavljena iz več elementov — Transakcija, ki jo je treba šteti za enotno — Merila — Dobava osnovne programske opreme na nosilcu in naknadna prilagoditev te programske opreme posebnim potrebam potrošnika

(Direktiva Sveta 77/388, člen 2(1))

2. Davčne določbe — Usklajevanje zakonodaj — Prometni davki — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Opravljanje storitev — Pojem — Dobava osnovne programske opreme na nosilcu in naknadna prilagoditev te programske opreme posebnim potrebam potrošnika — Vključitev — Pogoji

(Direktiva Sveta 77/388, člen 6(1))

3. Davčne določbe — Usklajevanje zakonodaj — Prometni davki — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Opravljanje storitev — Določitev kraja, ki je davčno upoštevna navezna okoliščina — Storitve svetovalcev, inženirjev, svetovalnih pisarn, odvetnikov, računovodij in druge podobne storitve — Pojem — Prilagoditev informacijske programske opreme posebnim potrebam potrošnika — Vključitev

(Direktiva Sveta 77/388, člen 9(2)(e), tretja alinea)

Summary

1. Člen 2(1) Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih je treba razlagati tako, da kadar sta dva elementa ali dve dejanji – ali je več teh – ki ju davčni zavezanec opravi za potrošnika, ki je povprečni potrošnik, tako tesno povezani, da z gospodarskega vidika dejansko sestavljata celoto, katere razdelitev bi bila umetna, vsi ti elementi ali ta dejanja za potrebe uporabe davka na dodano vrednost pomenijo enotno transakcijo. To velja pri transakciji, s katero davčni zavezanec potrošniku dobavi prej razvito in trženo osnovno programsko opremo, ki je zapisana na nosilcu, in za naknadno prilagoditev te programske opreme za posebne potrebe tega kupca, čeprav v zameno za plačilo samostojnih cen.

(Glej točko 30 ter točki 1 in 2 izreka.)

2. Člen 6(1) Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih je treba razlagati tako, da je treba enotno transakcijo, kot je dobava osnovne programske opreme in njena naknadna prilagoditev za posebne potrebe potrošnika, opredeliti kot „opravljanje storitev“, če se izkaže, da zadevna prilagoditev ni niti nepomembna niti pomožna, temveč je, nasprotno, prevladujoča; to velja zlasti takrat, kadar ima ta prilagoditev ob upoštevanju dejavnikov, kot so njen obseg, strošek in trajanje, odločilen pomen za to, da kupcu omogoči uporabo programske opreme po meri.

(Glej točke od 28 do 30 in točko 3 izreka.)

3. Člen 9(2)(e), tretja alinea, Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, ki določa kraj, ki je davčno upoštevna navezna okoliščina za storitve svetovalcev, inženirjev, svetovalnih pisarn, odvetnikov, računovodij, in druge podobne storitve ter obdelavo podatkov in dajanje informacij, je treba razlagati tako, da se uporablja za opravljanje enotne storitve, kot je dobava osnovne programske opreme in njena naknadna prilagoditev za posebne potrebe potrošnika, ki je opravljena za davčnega zavezanca s sedežem v Skupnosti, vendar ne v isti državi, v kateri ima sedež izvajalec.

Omenjena določba se namreč ne nanaša na poklice, kot so odvetnik, svetovalec, računovodja ali inženir, temveč na storitve, ki jih opravijo osebe, ki opravljajo te poklice, in na tem podobne storitve. Normodajalec Skupnosti je uporabil poklice, ki so navedeni v tej določbi kot sredstvo za opredelitev kategorij storitev, na katere se ta nanaša. V zvezi s tem informacijske znanosti, med katerimi sta programiranje in razvoj programske opreme, zasedajo pomembno mesto v izobraževanju bodočih inženirjev in so pogosto eno od različnih specialističnih področjih, ki so jim ponujena v tem izobraževanju. Storitev, kot je prilagoditev računalniške programske opreme za posebne potrebe potrošnika, lahko opravijo inženirji in druge osebe, ki imajo izobrazbo, ki jim omogoča izpolniti enako nalogo. Iz tega sledi, da taka storitev spada ali med storitve, ki jih opravijo inženirji, ali med storitve, ki so jim podobne glede na dejavnost inženirja.

(Glej točke od 37 do 41 in točko 4 izreka.)