Keywords

Summary



Keywords

1. Približevanje zakonodaj – Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi – Direktiva 67/548 – Prilagoditev tehničnemu napredku

(člen 253 ES; Uredba št. 1272/2008 Parlamenta in Sveta; Uredba Komisije št. 790/2009; Direktiva Sveta 67/548; Direktiva Komisije 2008/58)

2. Približevanje zakonodaj – Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi – Direktiva 67/548 – Prilagoditev tehničnemu napredku

(člen 205(2) ES; Direktiva Sveta 67/548, člen 29; Sklep Sveta 1999/468, člen 5)

3. Približevanje zakonodaj – Razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi ter zmesi – Uredba št. 790/2009 – Prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku

(Uredba št. 1272/2008 Parlamenta in Sveta; Uredba Komisije št. 790/2009; Direktiva Sveta 67/548)

Summary

1. Komisija ima v tehnično in pravno zapletenem okviru, ki se v bistvu spreminja, na podlagi Direktive 67/548 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi vsebinsko široko diskrecijsko pravico glede obsega ukrepov, ki jih je treba sprejeti za prilagoditev prilog k tej direktivi tehničnemu napredku. Kadar pa imajo organi Skupnosti široko diskrecijsko pravico, zlasti glede presoje zelo zapletenih znanstvenih in tehničnih dejstev za določitev narave in obsega ukrepov, ki jih sprejmejo, omejiti na preučitev, ali se pri izvajanju take pravice ni zgodila očitna napaka ali zloraba pooblastila, oziroma tudi na to, ali ti organi niso očitno prekoračili mej svoje diskrecijske pravice. V tem okviru sodišče Unije ne sme s svojo presojo znanstvenih in tehničnih dejstev nadomestiti presoje institucij, ki jim je Pogodba ES edinim podelila to nalogo.

Komisija pri razvrstitvi boratnih snovi v Prilogo I k Direktivi 67/548 s tem, da je presojo bistvenih lastnosti zadevnih snovi oprla na izsledke preskusov na živalih, pri katerih so se te snovi vnašale peroralno, ni storila očitne napake pri presoji. Čeprav „običajno ravnanje ali uporaba“ nista opredeljena niti v Direktivi 67/548 niti v Uredbi št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi ali Uredbi REACH, ta pojem, kot je trdila Komisija, zajema vsa ravnanja in uporabe v običajnih okoliščinah, kar med drugim vključuje potrebo po upoštevanju resničnih in predvidljivih nesreč, na primer če otroci zaužijejo določeno količino snovi, ki niso namenjene peroralnemu zaužitju. Poleg tega ocena nevarnosti, povezanih z bistvenimi lastnostmi snovi, ki je prva faza postopka ocene tveganj, ne sme biti omejena glede na posebne okoliščine uporabe kot v primeru ocene tveganja in je lahko veljavno opravljena ne glede na kraj uporabe snovi, način izpostavljenosti tej snovi (z zaužitjem, vdihavanjem ali prodiranjem v kožo) in morebitno raven izpostavljenosti.

Prav tako iz točke 1.1.5 obrazložitve osnutka Direktive 2008/58 o trideseti spremembi Direktive 67/548 za namen njene prilagoditve tehničnemu napredku ni razvidno, da je Komisija s tem, da je v tej točki navedla dejavnike presoje tveganj, določene z Uredbo št. 1488/94 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ki je bila sprejeta v skladu z Uredbo Sveta št. 793/93, storila očitno napako pri presoji. Glede na široko diskrecijsko pravico, ki je s sistemom ocenjevanja iz Direktive 67/548 priznana Komisiji, ta sistem ne izključuje uporabe ocene tveganj za potrditev utemeljenosti predloga za razvrstitev, ki temelji na študiji bistvenih lastnosti snovi.

Dalje, Komisija s tem, da se je oprla na mnenja strokovnjakov, ki so za oceno bistvenih lastnosti zadevnih boratnih snovi uporabili zlasti metodo navzkrižnega branja, ni očitno prekoračila diskrecijske pravice, ki jo ima v zvezi s tem. Čeprav ta metoda kot taka v Prilogi VI k Direktivi 67/548 ni omenjena, pa je seznam virov, iz katerih je mogoče pridobiti podatke, potrebne za razvrščanje zadevnih boratnih snovi, ki je naveden v točki 1.6.1(b) navedene Priloge VI, le ponazoritven, kot je razvidno iz izraza „na primer“. Uporaba metode navzkrižnega branja in presoja fizikalno‑kemijskih lastnostih zadevnih boratnih snovi sta bili poleg tega rezultat soglasja, ki so ga številni strokovnjaki, ki sestavljajo več znanstvenih odborov, skupaj s predstavniki zadevne industrije dosegli v večletnem postopku.

Poleg tega Direktiva 2008/58 ni pomanjkljivo obrazložena, kar je v nasprotju s členom 253 ES, prvič, ker gre za splošni akt, ki spada v zapleten tehnični in pravni okvir, ki se v bistvu spreminja ter otežuje podrobnejšo in posamično obrazložitev opravljenih razvrstitev, tako da je obrazložitev v tej direktivi glede na naravo tega akta zadostna, in drugič, ker so predstavniki zadevne industrije sodelovali v postopku priprave navedene direktive ter so bili znanstvena utemeljitev in podatki, s katerimi so bile utemeljene razvrstitve, v več dokumentih in zapisnikih sestankov strokovnjakov, ki so bili posredovani javnosti pred sprejetjem navedene direktive.

Nazadnje, z razvrstitvijo zadevnih boratnih snovi kot snovi, strupenih za razmnoževanje, iz skupine 2, po postopku, ki je trajal od leta 1999 do leta 2008, in po številnih razpravah v več odborih strokovnjakov, ki so se jih udeležili predstavniki zadevne industrije, ni bilo kršeno načelo sorazmernosti zgolj zato, ker potekajo raziskave, s katerimi je mogoče ovreči sprejete razvrstitve. Razvrstitve, sprejete s prilagoditvami tehničnemu napredku, kakršni sta Direktiva 2008/58 in Uredba št. 790/2009 o spremembi Uredbe št. 1272/2008 z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku, namreč temeljijo na znanstvenem in tehničnem znanju v določenem trenutku, ki se lahko spremeni z nadaljnjim razvojem.

Glede na navedeno ni nobenega elementa, ki bi lahko vplival na veljavnost Direktive 2008/58 in tako Uredbe št. 790/2009 v delu, v katerem so bile s to direktivo in to uredbo boratne snovi razvrščene kot snovi, strupene za razmnoževanje, iz skupine 2.

(Glej točke 59, 60, 64, 65, 67, 71, od 74 do 76, 80, 82, od 96 do 98, 109, 110, od 118 do 121, od 126 do 128, 130 in 131 ter izrek.)

2. Niti člen 29 Direktive 67/548 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi niti člen 5 Sklepa 1999/468 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ne določa, da mora odbor za prilagajanje tehničnemu napredku (odbor za PTN) podati ločeno mnenje za vsako razvrstitev, predlagano v osnutku ukrepov. Poleg tega taka obveznost ni razvidna niti iz poslovnika odbora za PTN, zlasti njegovega člena 5(2), ki članom odbora za PTN ne daje pravice zahtevati ločeno glasovanje pri razvrstitvi snovi v kategorije, čeprav imajo možnost predlagati podaljšanje razprave. Zato ni podana nobena kršitev bistvenih določb postopka iz člena 29 Direktive 67/548 v povezavi s členom 5 Sklepa 1999/468, če je odbor za PTN kljub nesoglasju med člani s kvalificirano večino v smislu člena 205(2) ES podal mnenje o vseh razvrstitvah, predlaganih v okviru Direktive 2008/58 o trideseti spremembi Direktive 67/548 za namen njene prilagoditve tehničnemu napredku.

(Glej točke od 63 do 65 in 67.)

3. Na veljavnost Uredbe št. 790/2009 o spremembi Uredbe št. 1272/2008 z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku, s katero so nekatere boratne snovi razvrščene kot snovi, strupene za razmnoževanje, iz skupine 2, ne vpliva dejstvo, da je Komisija pri sprejetju teh predpisov kot pravno podlago uporabila člen 53 Uredbe št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548 in 1999/45 ter spremembi Uredbe št. 1907/2006, in ne člen 37 te uredbe.

Člen 37 Uredbe št. 1272/2008 je namreč umeščen pod naslov V v poglavje 1 te uredbe, naslovljeno „Vzpostavitev usklajenega razvrščanja in označevanja snovi“. Uporaba izraza „vzpostavitev“ v tem okviru pomeni, da bi bilo treba postopek iz navedenega člena 37 uporabiti le pri sprejetju novih razvrstitev. V skladu s postopkom iz člena 53 te uredbe pa Komisija lahko prilagodi priloge od I do VII k navedeni uredbi tehničnemu in znanstvenemu napredku. Toda z Uredbo št. 790/2009 so v Uredbo št. 1272/2008 le vključene sporne razvrstitve, ki so že bile sprejete na podlagi meril in načel iz Direktive 67/548 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi. Člen 53 Uredbe št. 1272/2008 je torej lahko zakonita pravna podlaga za sprejetje Uredbe št. 790/2009.

Na veljavnost Uredbe št. 790/2009 ne vpliva niti odločitev Komisije, da je treba sporne razvrstitve v tabelo 3.1 v delu 3 Priloge VI k Uredbi št. 1272/2008 vključiti s tabelo za pretvorbo iz Priloge VII k tej uredbi. Ponovitev postopka presoje bistvenih lastnosti boratnih snovi ni bila potrebna, ker Uredba št. 790/2009 v Uredbo št. 1272/2008 le vključuje enake razvrstitve, kot so bile sprejete v zapletenem postopku ocenjevanja, ki se uporablja v okviru Direktive 67/548. Glede tabele za pretvorbo v Prilogi VII k Uredbi št. 1272/2008 je treba v skladu s členom 61(3) te uredbe vse snovi razvrstiti hkrati v starem in novem sistemu do 1. junija 2015. Iz tega izhaja, da je treba vse razvrstitve, izvedene v skladu z Direktivo 67/548, pretvoriti v ustrezne razvrstitve v okviru Uredbe št. 1272/2008 s tabelo za pretvorbo iz navedene Priloge VII.

(Glej točke od 136 do 139 in od 142 do 145 ter izrek.)