16

Dejansko stanje je bilo v točkah od 16 do 21 izpodbijanih sodb opisano tako: „16 CTPHT je v skladu z njenim opisom v tabelah 3.1 in 3.2 iz Priloge VI k Uredbi št. 1272/2008 ostanek destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana, in sicer črna trdna snov z razmehčiščem v razponu približno od 30 do 180 °C, ki sestoji predvsem iz kompleksne zmesi vsaj tričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov. […] CTPHT se uporablja predvsem za proizvodnjo veziv za elektrode, namenjene za industrijo aluminija in jeklarsko industrijo. 17 Kraljevina Nizozemska je septembra 2010 v skladu s členom 37 Uredbe št. 1272/2008 ECHA predložila dokumentacijo, v kateri je predlagala, naj se CTPHT razvrsti med rakotvorne snovi 1A (H350), mutagene snovi 1B (H340), snovi, strupene za razmnoževanje, 1B (H360FD), snovi akutne strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H400) in kronične strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H410). 18 ECHA je po tem, ko je v okviru javnega posvetovanja prejela pripombe v zvezi z zadevno dokumentacijo, to dokumentacijo posredovala OOT. 19 OOT je 21. novembra 2011 sprejel mnenje o CTPHT, v katerem je soglasno potrdil predlog Kraljevine Nizozemske. Temu mnenju sta bila priložena referenčni dokument s podrobno analizo OOT (v nadaljevanju: referenčni dokument) in dokument z odgovori Kraljevine Nizozemske na pripombe, predložene v zvezi z dokumentacijo, ki jo je pripravila ta država članica. 20 OOT je glede uvrstitve CTPHT med snovi, ki so strupene za vodno okolje, v mnenju navedel – kot je Kraljevina Nizozemska predlagala v svoji dokumentaciji, predloženi ECHA – da ta ne more temeljiti na podatkih, pridobljenih s študijami, ki sledijo pristopu „Water-Accommodated Fraction“ (pristop frakcije, prilagojene za vodo). OOT je to ugotovitev obrazložil z navedbama, na eni strani, da so bili ti podatki pridobljeni brez ultravijoličnega (UV) obsevanja, čeprav so nekateri policiklični aromatski ogljikovodiki (v nadaljevanju: PAO), sestavine CTPHT, fototoksični in, na drugi strani, da so bile zadevne študije opravljene z enim samim polnjenjem. Tako je sklenil – kot je Kraljevina Nizozemska predlagala v svoji dokumentaciji, predloženi ECHA – da je treba to snov razvrstiti na podlagi drugačnega pristopa, pri katerem se CTPHT obravnava kot zmes. V skladu s tem pristopom je bilo 16 sestavin PAO v CTPHT, ki jih je Environmental Protection Agency (EPA, Agencija Združenih držav za varstvo okolja) opredelila kot prednostne snovi in za katere je bilo na voljo dovolj podatkov o vplivih in izpostavljenosti, ločeno analiziranih glede na njihove strupene učinke za vodno okolje. Uporabljena je bila metoda iz točke 4.1.3.5.5 Priloge I k Uredbi št. 1272/2008, pri kateri se je ugotovila vsota rezultatov, pridobljenih z dodelitvijo multiplikacijskih faktorjev (v nadaljevanju: M-faktorji) različnim sestavinam PAO, da bi se pripisala večja teža zelo strupenim sestavinam CTPHT (v nadaljevanju: metoda seštevanja), in ta analiza je po navedbah mnenja OOT pokazala, da je treba CTPHT uvrstiti med snovi akutne strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H400) in kronične strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H410). 21 Evropska komisija je na podlagi mnenja OOT 2. oktobra 2013 sprejela [sporno] uredbo […]. V skladu s členom 1(2)(a)(i) in (b)(i) [sporne] uredbe […] v povezavi s prilogama II in IV k tej uredbi je bila CTPHT razvrščena med rakotvorne snovi kategorije 1A (H350), mutagene snovi kategorije 1B (H340), snovi, strupene za razmnoževanje, kategorije 1B (H360FD), snovi akutne strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H400) in kronične strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H410). V skladu s členom 3(3) [sporne] uredbe se ta razvrstitev uporablja od 1. aprila 2016. V skladu z uvodno izjavo 5 [sporne] uredbe […] je bilo v zvezi s CTPHT predvideno daljše prehodno obdobje, preden se začne uporabljati usklajena razvrstitev, da se izvajalcem omogoči, da izpolnijo obveznosti, ki izhajajo iz nove usklajene razvrstitve za snovi, ki so razvrščene kot zelo strupene za vodne organizme, ki lahko dolgoročno vplivajo na vodno okolje, zlasti tiste obveznosti, ki so navedene v členu 3 in Prilogi III k Direktivi 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL 2008, L 260, str. 13). 22 [Pritožnice in več drugih družb] je 20. decembra 2013 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložil[o] tožbo, ki je bila vpisana pod opravilno številko T‑689/13, s katero je predlagala razglasitev ničnosti [sporne] uredbe v delu, v katerem je bila CTPHT razvrščena med snovi akutne strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H400) in kronične strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H410). 23 Splošno sodišče je s sodbo z dne 7. oktobra 2015, Bilbaína de Alquitranes in drugi/Komisija (T‑689/13, neobjavljena, EU:T:2015:767), [sporno] uredbo […] razglasilo za nično v delu, v katerem je bila CTPHT razvrščena med snovi akutne strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H400) in kronične strupenosti za vodno okolje kategorije 1 (H410).“