ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativni znamki BOBO cornet in OZMO cornet (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 57 do 63, od 77 do 84 ter od 94 do 98.)
8.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedna znamka ZOOM–Figurativna znamka in besedna znamka ZOOM (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 88 do 93, 97, 107 in od 111 do 115.)
Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 14. decembra 2017 – Trautmann/ESZD

(zadeva T‑611/16)

„Javni uslužbenci – Uradniki – Osebni prejemki – Družinski dodatki – Dodatek za šolanje – Člen 15 Priloge X h Kadrovskim predpisom – Pogoji za dodelitev – Člen 3(1) Priloge VII h Kadrovskim predpisom – Redno šolanje v šoli, ki zaračunava šolnino – Člen 85 Kadrovskih predpisov – Izterjava neupravičenih plačil – Obveznost obrazložitve – Pravica do izjave“

1. Uradniki–Načela–Pravica do obrambe–Obveznost, da se zadevni osebi pred sprejetjem akta, ki posega v njen položaj, da možnost izjave–Obseg (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(a)) (glej točko 30)

2. Pritožbe uradnikov–Akt ki posega v položaj–Pojem–Akti, ki ustvarjajo zavezujoče pravne učinke (Kadrovski predpisi, člena 90 in 91) (glej točko 32)

3. Uradniki–Odločba, ki posega v položaj–Obveznost obrazložitve–Obseg (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2); Kadrovski predpisi, člena 25, drugi odstavek, in 90(2)) (glej točke od 35 do 37)

4. Uradniki–Osebni prejemki–Družinski dodatki–Dodatek za šolanje–Pogoji za dodelitev–Redno šolanje (Kadrovski predpisi, Priloga VII, člen 3) (glej točke od 59 do 61, 63 in 67)

5. Uradniki–Osebni prejemki–Družinski dodatki–Dodatek za šolanje–Pogoji za dodelitev–Šola, ki zaračunava šolnino–Pojem–Šola, ki ne zaračunava niti vpisnine niti šolnine–Izključitev (Kadrovski predpisi, Priloga VII, člen 3) (glej točko 70)

6. Uradniki–Osebni prejemki–Ureditev prejemkov, ki se uporablja za uradnike, napotene v tretjo državo–Dodatek za šolanje–Pogoji za oddajo/dodelitev/Pogoji za podelitev/Pogoji za izdajo (Kadrovski predpisi, Priloga X, člen 15) (glej točke od 75 do 77)

7. Uradniki–Povračilo neupravičeno plačanih zneskov–Pogoji–Očitna nepravilnost pri izplačilu–Merila (Kadrovski predpisi,člen 85, prvi odstavek) (glej točke od 106 do 109 in od 111 do 113)

Predmet

Predlog na podlagi člena 270 PDEU za, na eni strani, razglasitev ničnosti, prvič, odločbe organa za imenovanja pri ESZD z dne 18. decembra 2015 o ponovni določitvi zneska dodatka za šolanje, ki pripada tožeči stranki, drugič, odločbe Urada za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) z dne 12. januarja 2016 o izterjavi zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani tožeči stranki, z odtegnitvijo od plače in, tretjič, sklepa z dne 12. maja 2016 o zavrženju ugovorov zoper navedeni odločbi ter, na drugi strani, za to, da se ESZD naloži, naj tožeči stranki vrne zneske, ki so bili predhodno plačani iz naslova njene pravice do dodatka za šolanje.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
4.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedna znamka Le Coq de France in figurativna znamkae le coq (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 34, 56, od 60 do 65, 70, 76 in od 100 do 110.)
Obstoj akta, ki posega v položaj v smislu členov 90(2) in 91(1) Kadrovskih predpisov, je nujni pogoj dopustnosti vsake tožbe, ki jo vložijo uradniki ali upokojenci proti instituciji, v kateri so zaposleni. Ničnostna tožba se lahko vloži zoper ukrepe z zavezujočimi pravnimi učinki, ki lahko neposredno in takoj vplivajo na interese tožeče stranke s tem, da resno spremenijo njen pravni položaj, pred njo pa mora biti vložena pritožba.

Plačilni listi so lahko akti, ki posegajo v položaj, in so zato lahko zoper njih kot take vložene pritožbe in morebitne tožbe. Tako je, če se lahko odločba, katere predmet je povsem finančen, zaradi svoje narave izraža s takim plačilnim ali pokojninskim listom. V tem primeru začnejo s posredovanjem mesečnih plačilnih ali pokojninskih listov teči roki za vložitev pritožbe in tožbe zoper upravno odločbo, če sta iz navedenega lista jasno in prvič razvidna obstoj in obseg te odločbe. To velja zlasti, kadar so pravice, v katere je bilo poseženo – na primer po spremembi splošnega akta – bistveno ali povsem finančne. V takem primeru lahko namreč ukinitev plačila ali zmanjšanje njegovega zneska, ki izhaja iz plačilnega ali pokojninskega lista po tej spremembi, izvira le iz odločbe službe, ki je pristojna za uporabo zadevnega splošnega akta za zadevnega uradnika ali upokojenca.

Vendar plačilni ali pokojninski list po svoji naravi in predmetu nima značilnosti akta, ki posega v položaj, če je le finančni izraz obsega predhodnih pravnih odločb v zvezi z upravnim položajem uradnika ali upokojenca, ali, povedano drugače, če zgolj potrjuje te predhodne upravne odločbe. Natančneje – čeprav je plačilni list, v katerem je jasno in prvič razvidna odločba popolnoma finančne narave, izpodbojni akt – so poznejši plačilni listi le potrditveni akti navedene odločbe in ne morejo biti predmet ničnostne tožbe.

(Glej točke od 30 do 35.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativna znamka RROFA in besedna znamka ROFA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 35, od 41 do 48 in 55.)
4.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedni znamki NRIM Life Sciences in RYM (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 36 in od 44 do 47.)
Sodba Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 22. novembra 2017 – von Blumenthal in drugi/EIB

(Zadeva T‑558/16)

„Javni uslužbenci – Osebje EIB – Reforma plačnega sistema in rasti plač – Ugovor nezakonitosti – Enako obravnavanje – Odgovornost“

1. Sodni postopek–Navajanje novih razlogov med postopkom–Pogoji–Razširitev obstoječega tožbenega razloga (Poslovnik Splošnega sodišča, člena 76(d) in 84(1) in (2)) (Glej točki 46 in 47.)

2. Ugovor nezakonitosti–Obseg–Akti, katerih nezakonitost se lahko uveljavlja–Splošni akt, na katerem temelji izpodbijana odločba–Potreba po pravni zvezi med izpodbijano odločbo in spornim splošnim aktom (Člen 277 PDEU) (Glej točki 69 in 70.)

3. Sodni postopek–Vloga, s katero se postopek začne–Formalne zahteve–Jasen in natančen povzetek navajanih razlogov (Statut Sodišča, člen 21, prvi odstavek; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 76(d)) (Glej točke 90, 91 in 93.)

4. Uradniki–Enako obravnavanje–Pojem (Glej točko 94.)

Predmet

Predlog na podlagi člena 270 PDEU naj se na eni strani razglasi ničnost odločb, vsebovanih v obračunskih listih plače za april 2015 in poznejših, s katerimi sta bila za tožeče stranke uporabljena sklep sveta direktorjev EIB z dne 16. decembra 2014 in sklep upravnega odbora EIB z dne 4. februarja 2015, in obračunskih listov v zvezi z nagrado za uspešnost, izdelanih aprila 2015 v korist tožečih strank, ter na drugi strani EIB naloži, da tožečim strankam plača, prvič, znesek, ki ustreza razliki med zneskom plačil, ki so bila izplačana na podlagi zgoraj navedenih sklepov, in zneskom plačil, dolgovanih v skladu z zavezami EIB, ter drugič, odškodnino za povrnitev premoženjske škode, nastale zaradi njihove izgube kupne moči, in nepremoženjske škode, ki naj bi jo utrpele tožeče stranke.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
2.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu–Figurativna znamka 520Barcode Hellas in drug prejšnji znak 520 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(4)) (Glej točke 65, 84, 98 in 99.)
2.

Kmetijstvo–Financiranje s strani EKJS in EKSRP–Odobritev pomoči in premij–Obveznost držav članic, da vzpostavijo učinkovit sistem administrativnih kontrol in kontrol na kraju samem–Samostojnost obeh vrst pregledov–Možnost nadomestitve pregledov kmetij na kraju samem z upravnimi pregledi–Zahteva–Enakovrednost pregledov–Pregledi, opravljeni v okviru sistema mlečnih kvot, in pregledi na kraju samem na podlagi Uredbe št. 73/2009–Neenakovrednost (Uredba Sveta št. 73/2009, člena 20 in 68(4)(b); Uredbi Komisije št. 595/2004, člena 21 in 22(1)(a), ter št. 1122/2009, člena 30(2)(b), drugi pododstavek, in 46(1) in (2)) (glej točke od 47 do 49, 51, 52, od 56 do 59, 61 ter od 63 do 65)
Pri presoji izdelka, v katerega naj bi bil izpodbijani model vgrajen ali na katerem naj bi se uporabljal, je treba upoštevati navedbo iz prijave navedenega modela, ki je za to relevantna, in, če je treba, tudi sam videz izdelka, če ta pojasnjuje naravo izdelka, njegov namen ali delovanje.

Izpodbijani model, ki je opazno podoben monogramu Chanel, nima individualne narave v smislu člena 6 Uredbe št. 6/2002 o modelih Skupnosti. Ta model je namreč mogoče v določeni meri dojemati kot stvaritev, ki je dobila navdih v monogramu Chanel, toliko bolj zato, ker izbira izpodbijanega modela nikakor in z ničimer ni bila pogojena in ker njegov oblikovalec ni dovolj razlikoval tega modela od monograma Chanel. Zato je treba navesti, da bo seznanjeni uporabnik nasprotujoča si modela dojel na splošno in tako ugotovil, ali naredita različen celotni vtis. Tudi če dva modela vsebujeta razlike v svojih osrednjih delih, ki jih seznanjeni uporabnik težje opazi, ker se izpodbijani model lahko uporabi tako, da se ga zasuka za 90 stopinj, lahko pa se ga uporabi tudi v različnih velikostih, je treba ugotoviti, da se celotni vtis ne razlikuje, če so zunanji deli, ki jasno določajo obris in celotni vtis, ki jih naredita nasprotujoča si modela, zelo podobni in skoraj enaki.

Glede na podobnosti nasprotujočih si modelov lahko velika svoboda pri oblikovanju le okrepi neobstoj različnega celotnega vtisa, ki ga naredita navedena modela. Poleg tega je izpodbijani model okras iz razreda 32 v smislu Locarnskega aranžmaja o ustanovitvi mednarodne klasifikacije za industrijske vzorce in modele, ta okras pa se lahko uporabi za širok spekter izdelkov, zaradi česar je predhodna določitev uporabe tega okrasa skoraj nemogoča. Zato ta okoliščina okrepi nujnost podrobne presoje celotnih vtisov, ki jih naredita nasprotujoča si modela.

(Glej točke 55, 56, 58 in 59.)
3.

Znamka Evropske unije–Odpoved, razveljavitev ali ničnost–Relativni razlogi za ničnost–Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedni znamki Southern Territory 23o48’25’’S in SOUTHERN (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(1)(b) in 53(1)(a)) (Glej točke 20, od 22 do 25, 69, 80 in 81.)
2.

Znamka Evropske unije–Odpoved, razveljavitev ali ničnost–Razlogi za razveljavitev–Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke–Besedna znamka Boswelan (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 51(1)(a)) (Glej točke 35, 36, od 38 do 40, od 59 do 61 in 63.)
Tožba pri Splošnemu sodišču na podlagi člena 65(2) Uredbe št. 207/2009 o znamki Evropske unije se nanaša na nadzor zakonitosti odločb odborov za pritožbe. V okviru te uredbe je treba v skladu s členom 76 te uredbe ta nadzor opraviti ob upoštevanju dejanskega in pravnega okvira spora, ki je bil predložen odboru za pritožbe. Poleg tega v skladu s členom 188 Poslovnika Splošnega sodišča vloge, ki jih stranke vložijo v okviru postopka pred Splošnim sodiščem, ne morejo spreminjati predmeta spora pred odborom za pritožbe.

V okviru postopka z ugovorom je razlaga seznama proizvodov, na katere se nanaša prejšnja znamka, vprašanje, ki je del dejanskega in pravnega okvira spora pred odborom za pritožbe. Da bi lahko preučili enakost ali podobnost zadevnih proizvodov, morajo namreč organi Urada vedno določiti, na katere proizvode se nanašata nasprotujoči si znamki, in v tem okviru po potrebi razložiti seznam proizvodov, za katere je znamka registrirana. Trditev glede razlage seznama proizvodov, na katere se nanaša prejšnja znamka, tako ni mogoče šteti za trditve, ki ne spadajo v okvir spora, kot je bil predložen odboru za pritožbe. Vprašanja, ki jih je treba obvezno razrešiti za odločitev o sporu, so namreč del dejanskega in pravnega okvira spora pred odborom za pritožbe.

(Glej točke 16, 17, 25 in 26.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka Alpenschmaus in besedna znamka ALPEN (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 28, 37, 89 in 90.)
1.

Odločba petega odbora Evropskega urada za intelektualno lastnino (EUIPO) za pritožbe z dne 12. maja 2016 (zadeva R 1206/2015-5) se razveljavi v delu, v katerem je bila z njo zavrnjena registracija besednega znaka Windfinder za sporne proizvode in storitve, razen za merilnike hitrosti iz razreda 9 v smislu Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957 in za vremenske informacije, vremenske napovedi in dajanje na razpolago vremenskih informacij iz razreda 42 v smislu Nicejskega aranžmaja.
1.

Agencije Evropske unije – Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) – Pritožbeni postopek – Pritožbe pred odborom ACER za pritožbe – Pogoji dopustnosti – Izpodbojna odločba – Pojem – Mnenje ACER, v katerem je bila ugotovljena neskladnost sklepov nacionalnih regulativnih organov o potrditvi metod dodeljevanja zmogljivosti čezmejnega prenosa električne energije – Izključitev – Kršitev načela učinkovitega sodnega varstva in kršitev pravice do izjave – Neobstoj (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 41 in 47; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 713/2009, členi 7(4) in (5), 16(1) in 19; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2009/72, člen 39(3) in (6)) (Glej točke od 45 do 49, 53, 54, 59, 62 in 63.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Absolutni razlogi za zavrnitev–Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve–Besedna znamka MULTI FRUITS (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 25 do 28, 33 in od 36 do 39.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Ločen preizkus razlogov za zavrnitev glede vsakega proizvoda ali storitve, na katerega se nanaša zahteva za registracijo – Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije – Obseg (Uredba Sveta št. 2017/2009, člena 7(1) in 75, prvi stavek) (glej točki 29 in 30)
2.

Ničnostna tožba – Sodba o razglasitvi ničnosti – Obseg – Absolutna pravnomočnost – Obseg – Upoštevanje obrazložitve in izreka (člena 264 PDEU in 266 PDEU) (Glej točke 29, 33, 34, in od 42 do 46.)
1.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 17 in od 60 do 62.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativni znamki ZIRO in zero (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 20, 21, 23, 36, 46, 50 in 55.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedni znamki APAX in APAX (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 27, 29, 58 in 61.)
39

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja pet tožbenih razlogov. Prvi se nanaša na kršitev pravice do obrambe, obveznosti obrazložitve in pravice do dobrega upravljanja, drugi na očitno napačno uporabo prava in kršitev obveznosti obrazložitve zaradi razhajanja med izrekom izpodbijanega sklepa in razlogovanjem Komisije glede trajanja kršitve v zvezi z družbo HP, tretji na neobstoj dokaza in nezadostno obrazložitev glede sodelovanja tožeče stranke pri enotni in trajajoči kršitvi, četrti na nepristojnost Komisije za uporabo člena 101 PDEU in člena 53 Sporazuma EGP ter peti na napačno ugotovljeno dejansko stanje in napačno uporabo prava pri izračunu zneska globe in kršitev obveznosti obrazložitve.
103

Pojasnilo, ki je bilo prvič predloženo v repliki, in sicer, da so vroče valjani kolobarji, nabavljeni od družbe LISCO, „črni kolobarji“, kot je navedeno v dokumentu 56, priloženem k protidampinškemu vprašalniku, to je polizdelki, med katerimi so nekateri izdelki, ki so bili prodani in neuporabljeni pri proizvodnji zadevnega izdelka, navedeni v preglednici dokumenta 6, naslovljeni „Uskladitev prodaje“ in pripravljeni na podlagi preverjanja, tako da naj bi bili vsi drugi „črni kolobarji“ uporabljeni za proizvodnjo zadevnega izdelka, je treba vsekakor zavrniti kot prepozno, ker Komisija ni mogla več preveriti natančnosti v njih navedenih podatkov, medtem ko tožeči stranki nič ni preprečevalo, da bi navedla ta pojasnila, zlasti v odgovoru na začasne in dokončne ugotovitve ter na ponavljajoče zahteve Komisije, da razpolaga z natančnimi informacijami o različnih vroče valjanih kolobarjih, uporabljenih pri proizvodnji zadevnega izdelka. V zvezi s tem Komisija dodaja, da preglednice iz dokumenta 56, priloženega k odgovoru na protidampinški vprašalnik, ne prikazujejo prodaje „črnih kolobarjev“, ker naj bi bila v vrstici „Prodaja“ za štiri četrtletja leta 2013 številka 0, pri čemer naj te ugotovitve ne bi bilo mogoče spremeniti zgolj z zgoraj navedeno predložitvijo preglednice dokumenta 6, ter da je pri primerjavi podatkov o skupni porabi tožeče stranke vroče valjanih kolobarjev v obdobju preiskave iz preglednice zgoraj navedenega dokumenta 56 v znesku [zaupno] TWD, in podatkov o porabi vroče valjanih kolobarjev, navedenih v zgoraj navedenem dokumentu 54 v znesku [zaupno] TWD, poraba, navedena v prvem dokumentu, znatno višja od porabe, navedene v drugem, kar kaže, da se poraba vroče valjanih kolobarjev ne nanaša zgolj na proizvodnjo zadevnega izdelka in s tem še bolj utemeljuje zahtevo Komisije po informacijah o porabljenih količinah, da bi lahko preverila natančnost informacij, ki jih je predložila tožeča stranka.
121

V obravnavanem primeru je iz točke 127 obrazložitve izpodbijanega sklepa razvidno, da je ob koncu leta 2000 neto dolg Konzorcija, ki vključuje natečene obresti, znašal 19,4 milijarde danskih kron (DKK), da se je ob koncu leta 2003 povzpel na 20,1 milijarde DKK in da se je ob koncu leta 2013 zmanjšal in ustalil pri 16,6 milijarde DKK ter da je Konzorcij pričakoval, da se ne bo zvišal nad raven iz leta 2013. V točki 128 obrazložitve izpodbijanega sklepa je Komisija poudarila, da je bilo obdobje odplačevanja investicije Konzorcija leta 1991 ocenjeno na 30 let od leta 2000 in da se je ta ocena gibala med 30 in 36 leti, ker je bilo predvideno obdobje odplačevanja Konzorcija izračunano na letni osnovi in objavljeno v letnih poročilih Konzorcija. V letnem poročilu za leto 2013 je bilo ocenjeno, da bo dolg odplačan do leta 2034. Izračun obdobja odplačila dolga Konzorcija je temeljil na več napovedih, zlasti glede gibanja prihodkov iz prometa, stroškov obratovanja, stroškov reinvesticije, stroškov financiranja in izplačila dividend matičnima družbama Konzorcija. Najpomembnejša med njimi je bila napoved prihodkov, ustvarjenih iz cestnega prometa, ki so pomenili 75 % skupnih prihodkov in so se skozi čas občutno spreminjali. Komisija je prav tako navedla, da je Konzorcij zaradi negotovosti glede prihodnjega razvoja prometa izdelal tri mogoče scenarije: osnovni scenarij z obdobjem odplačevanja 34 let, scenarij rasti z obdobjem odplačevanja 30 let in scenarij stagnacije z obdobjem odplačevanja 43 let.
164

V zvezi s tem je treba ugotoviti, da so informacije v dopisih, omenjenih v točki 161 zgoraj, podobne navadnim izjavam zadevnih bank. Čeprav so te izjave dale banke, za katere so prav tako veljali omejevalni ukrepi, vseeno niso brez vsakršne dokazne vrednosti, saj so natančne, obrazložene in tehtne. V teh izjavah so namreč navedeni številke računov ter natančni in razmeroma skromni zneski na dan 6. avgusta 2010 v zvezi s prvo banko iz točke 162 zgoraj, na dan 20. marca 2013 v zvezi z drugo banko iz točke 162 zgoraj in na dan 20. marca 2014 v zvezi s tretjo banko iz točke 162 zgoraj. Poleg tega je treba trditev Komisije, da so zadevni zneski negotovi, vzeti z določeno mero previdnosti glede na dejstvo, da so sredstva tožeče stranke ostala trajno zamrznjena od 27. julija 2010 do 18. oktobra 2015, ko je bilo ime tožeče stranke izbrisano s spornih seznamov, in dejstvo, da razen kopičenja obresti niti nobeni tretji osebi niti tožeči stranki po sprejetju prvih omejevalnih ukrepov zoper tožečo stranko ni bilo treba izvajati nakazil na te račune. Poleg tega zahteve za prenos sredstev, ki jih je tožeča stranka naslovila na drugo in tretjo od zgoraj navedenih bank, potrjujejo, da so bili enaki zneski, kot so bili navedeni marca 2013 ali marca 2014, na računih tožeče stranke že poleti 2010.
338

V obravnavani zadevi so vse tožeče stranke v zadevi T‑533/15, kakor je razvidno iz točk od 298 do 331 zgoraj, opravljale vodstvene funkcije v družbi KNIC. Kim Il‑Su je vodja v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC in nekdanji pooblaščeni glavni predstavnik družbe KNIC v Hamburgu. Kang Song‑Sam je nekdanji pooblaščeni predstavnik družbe KNIC v Hamburgu in vodja v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC. Choe Chun‑Sik je direktor v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC. Sin Kyu‑Nam je direktor v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC in nekdanji pooblaščeni predstavnik družbe KNIC v Hamburgu. Pak Chun‑San je bil direktor v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC in nekdanji pooblaščeni glavni predstavnik družbe KNIC v Hamburgu. So Tong Myong je bil predsednik družbe KNIC. Zato je treba ugotoviti, da njihove vloge pri dejavnosti pozavarovanja družbe KNIC kot vodja v oddelku za pozavarovanja družbe KNIC, direktor tega oddelka ali predsednik družbe KNIC zadoščajo, da se na eni strani lahko ugotovi, da so povezani z dejavnostjo družbe KNIC glede ustvarjanja prihodka iz zunanje menjave družbe KNIC z delovanjem v imenu družbe KNIC ali v skladu z njenimi navodili, in da se na drugi strani, kar presega preveritev točnosti druge in tretje obrazložitve glede tožečih strank v zadevi T‑533/15, ni treba opreti na indice glede njihovih posamičnih delovanj za dokaz, da so bili uvrščeni v skladu z uporabljenimi merili za uvrstitev.