Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Razdelitev – Matična družba in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

2. Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Razdelitev – Matična družba in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

3. Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Razdelitev – Matična družba in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

4. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Odločba o uporabi predpisov o konkurenci – Odločba, ki se nanaša na več naslovnikov

(členi 81 ES, 82 ES in 253 ES)

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitve – Upoštevanje dejanskega vpliva na trg – Obseg

(člen 81 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

6. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračalni učinek

(člen 81 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

7. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračalni učinek

(člena 81 ES in 82 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

8. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Diskrecijska pravica Komisije – Sodni nadzor – Neomejena pristojnost sodišča Unije

(člena 81(1) ES in 229 ES; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 48; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 31)

9. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračalni učinek

(člen 81 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

10. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Promet podjetja kršitelja

(Uredba Sveta št. 1/2003)

11. Konkurenca – Upravni postopek – Odločba Komisije, s katero je ugotovljena kršitev in ki je sprejeta po drugih odločbah o kaznovanju, s katerimi je bil upoštevan element ponovne kršitve – Kršitev načela ne bis in idem – Neobstoj

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 50; člen 81 ES; Uredba Sveta št. 1/2003)

12. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Olajševalne okoliščine – Ravnanje, ki se razlikuje od ravnanja, dogovorjenega v omejevalnem sporazumu

(člen 81 ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 3, druga alinea)

13. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Upoštevani promet – Meja, določena s členom 23(2) Uredbe št. 1/2003 – Pravila uporabe

(Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2))

Summary

1. Ravnanje hčerinske družbe se lahko pripiše matični družbi zlasti takrat, kadar hčerinska družba – čeprav je ločena pravna oseba – o svojem ravnanju na trgu ne odloča samostojno, ampak večinoma ravna v skladu z navodili matične družbe, zlasti glede gospodarskih, organizacijskih in pravnih povezav, ki povezujejo pravni enoti. To namreč velja zato, ker sta v takih okoliščinah matična družba in njena hčerinska družba del iste gospodarske enote in torej tvorita eno samo podjetje, kar Komisiji omogoča, da odločbo, s katero nalaga plačilo glob, naslovi na matično družbo, ne da bi bilo treba dokazati njeno osebno vpletenost pri tej kršitvi.

V posebnem primeru, ko je matična družba 100-odstotna lastnica kapitala hčerinske družbe, ki je kršila konkurenčna pravila Unije, lahko matična družba po eni strani odločilno vpliva na ravnanje hčerinske družbe, po drugi strani pa obstaja ovrgljiva domneva, da matična družba dejansko odločilno vpliva na njeno ravnanje. V takih okoliščinah zadostuje, da Komisija dokaže, da je celoten kapital hčerinske družbe v lasti matične družbe, da je mogoče predpostavljati, da ima matična družba odločilen vpliv na trgovinsko politiko hčerinske družbe. Komisija bo tako lahko matično družbo štela za solidarno odgovorno za plačilo globe, naložene njeni hčerinski družbi, razen če matična družba, ki mora to domnevo ovreči, ne predloži zadostnih dokazov, da njena hčerinska družba na trgu ravna samostojno.

Uporaba te domneve ni pogojena z obstojem dodatnih dokazov.

Matična družba, ki je lastnica skoraj celotnega kapitala svoje hčerinske družbe, je načeloma v podobnem položaju, kot je položaj izključnega lastnika v zvezi z njegovimi pooblastili za izvajanje odločilnega vpliva na ravnanje hčerinske družbe, glede na gospodarske, organizacijske in pravne povezave med njo in omenjeno hčerinsko družbo. Zato Komisija za ta položaj upravičeno uporabi ista dokazna pravila, in sicer uporabo domneve, da navedena matična družba dejansko izkorišča svojo premoč in odločilno vpliva na ravnanje hčerinske družbe.

(Glej točke od 43 do 46, 50 in 53.)

2. Kadar Komisija uporabi domnevo o odločilnem vplivu, da bi kršitev konkurenčnega prava, ki jo je storila hčerinska družba, pripisala matični družbi, le-to šteje za solidarno odgovorno za plačilo globe, naložene njeni hčerinski družbi.

Da bi bilo mogoče ovreči domnevo o odločilnem vplivu, mora zadevna družba predložiti „zadostne dokaze“, da hčerinska družba na trgu ravna samostojno. Komisija pa mora te dokaze preveriti in ne sme navesti pozitivnih elementov za opredelitev tega vpliva. Če bi zadostovalo, da zadevna stranka omenjeno domnevo izpodbija tako, da le navaja dejstva, a jih ne utemelji, bi ta domneva izgubila ves smisel.

(Glej točki 101 in 110.)

3. Okoliščina, da je družba holdinška družba, ne zadostuje za izključitev dejstva, da je matična družba odločilno vplivala na svoje hčerinske družbe predvsem pri usklajevanju finančnih vlaganj v okviru skupine. V skupini družb ima namreč holdinška družba nalogo, da zbira kapitalske deleže v različnih družbah in zagotavlja enotno upravljanje z njimi.

Razdelitev skupine družb na sektorje, ki poleg tega ne upošteva povezav v kapitalu med družbami skupine, je močan indic, da dejavnosti teh sektorjev usklajuje krovna matična družba skupine. Takšno delovanje matične družbe izključuje samostojno ravnanje hčerinske družbe na trgu.

Okoliščina, da mora matična družba dovoliti večja vlaganja svoje hčerinske družbe, je indic, da slednja na trgu deluje tako, da upošteva interese matične družbe.

(Glej točke 107, 113 in 114.)

4. Obveznost obrazložitve, določeno s členom 253 ES, je treba prilagoditi vrsti spornega ravnanja, hkrati pa mora ta jasno in nedvoumno predstaviti stališče institucije, ki ukrep izda, da lahko vsi zainteresirani dobijo vpogled v obrazložitev sprejetega ukrepa in da lahko pristojno sodišče izvaja ustrezen nadzor. Obveznost obrazložitve je treba presoditi glede na okoliščine obravnavane zadeve, zlasti vsebino akta, naravo omenjenih vzrokov in pravnega interesa za pojasnila, ki ga lahko imajo naslovniki ali druge neposredno ali osebno vključene osebe. Če je treba vprašanje, ali obrazložitev odločbe ustreza zahtevam iz člena 253 ES, presoditi ne le z vidika besedila obrazložitve, ampak tudi konteksta in vseh pravnih pravil, ki urejajo zadevno področje, ni potrebno, da so v obrazložitvi navedene vse zadevne dejanske in pravne okoliščine.

Odločba o uporabi člena 81 ES mora biti – kadar se nanaša na več naslovnikov in zadeva problem odgovornosti za kršitev – glede vsakega naslovnika dovolj obrazložena, zlasti glede naslovnikov, ki morajo v skladu s to odločbo odgovarjati za kršitev. Da matične družbe podjetij, ki se jih preganja zaradi kršitev konkurenčnega prava, odločbo Komisije sprejmejo kot zadovoljivo obrazloženo, mora ta torej vsebovati podrobno utemeljitev razlogov, ki po svoji naravi upravičujejo pripis krivde za kršitev tem družbam. Ta podjetja morajo tako kot njihove matične družbe imeti možnost seznanitve z utemeljitvijo stališča Komisije, če pripis odgovornosti vpliva na njihov položaj, če v upravnem postopku izpodbijajo pripis odgovornosti ali če imajo pravni interes, da v tej točki nasprotujejo odločbi, izdani v zvezi z njimi. Če torej Komisija odgovornost za kršitev utemeljuje na domnevnem odločilnem vplivu in so zadevne družbe v upravnem postopku izpostavile elemente, ki izpodbijajo to domnevo, mora odločba vsebovati zadovoljivo obrazložitev, ki utemeljuje stališče, po katerem omenjeni elementi onemogočajo izpodbijanje navedene domneve.

Vendar mora Komisija skladno s členom 253 ES obrazložiti svoje odločbe z navedbo dejanskih in pravnih okoliščin, od česar so odvisne pravna utemeljitev ukrepa in ugotovitve, zaradi katerih je sprejela takšno odločbo, ne zahteva pa se, da podrobno obrazloži vse dejanske in pravne okoliščine, ki jih v upravnem postopku izpostavi vsaka stranka. Čeprav mora Komisija v odločbi navesti, zakaj meni, da izpostavljene trditve ne zadostujejo, da bi se ovrgla domneva o odločilnem vplivu, pa to ne pomeni, da mora v vsaki obravnavani zadevi izpodbijati vsako trditev zadevnih družb posebej. Splošni odgovor je lahko glede na okoliščine obravnavane zadeve zadosten, da lahko družba učinkovito brani svoje pravice in lahko Splošno sodišče izvaja ustrezen nadzor.

(Glej točke od 133 do 135 in 141.)

5. Težo kršitev je treba ugotoviti ob upoštevanju veliko dejavnikov, kot so okoliščine posameznega primera, njegov kontekst in odvračalen učinek glob, in to ne da bi bil narejen zavezujoč ali dokončen seznam meril, ki jih je treba obvezno upoštevati. Med dejavniki, ki se lahko upoštevajo pri presoji teže kršitev, so ravnanje vsakega izmed podjetij, vloga, ki jo ima vsako izmed podjetij pri izvajanju usklajenih ravnanj, korist, ki so jo lahko podjetja imela od teh ravnanj, njihova velikost in vrednost zadevnega blaga ter nevarnost, ki jo ta vrsta kršitev pomeni za cilje Unije.

Iz tega izhaja, da učinek protikonkurenčnega ravnanja ni sam po sebi odločilno merilo pri presoji ustrezne globe. Natančneje, dejavniki, ki se nanašajo na vidik namere, so lahko pomembnejši od dejavnikov v zvezi z navedenim učinkom, še zlasti kadar so kršitve že same po sebi resne. Karteli zaradi svoje narave zaslužijo najstrožje globe. Njihov morebitni dejanski vpliv na trg, zlasti vprašanje, koliko je omejevanje konkurence privedlo do tržne cene, višje od tiste, ki bi se zaračunavala ob neobstoju kartela, ni odločilno merilo za določitev višine glob. V tem primeru je dejanski vpliv kršitve le eden od dejavnikov, ki – če ga je mogoče izmeriti – lahko Komisiji omogoči, da izhodiščno globo poveča nad predviden najnižji znesek.

Poleg tega dejstvo, da je Komisija v Smernicah o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ, natančno opredelila svoj pristop pri oceni teže kršitve, ne nasprotuje temu, da to merilo preuči celovito, skupaj z dejavniki, ki niso izrecno navedeni v teh smernicah.

(Glej točke od 178 do 182.)

6. Odvračalni učinek je eden od elementov, ki jih je treba upoštevati pri izračunu zneska globe. V skladu z ustaljeno sodno prakso je cilj glob, naloženih zaradi kršitev člena 81 ES in predvidenih v členu 23(2) Uredbe št. 1/2003, kaznovati nezakonito ravnanje zadevnih podjetij ter odvrniti zadevna podjetja in druge gospodarske subjekte od kršitev pravil prava Unije o konkurenci v prihodnosti. Tako lahko Komisija pri izračunu zneska globe med drugim upošteva velikost in ekonomsko moč zadevnega podjetja.

Poleg tega je skupni promet podjetja, čeprav približen ali nepopoln, kazalnik njegove velikosti in ekonomske moči. Tako lahko Komisija pri določanju zneska globe, ki bo imela dovolj odvračalni učinek, upošteva skupni promet zadevnega podjetja.

Potreba po zagotovitvi zadostnega odvračalnega učinka globe, medtem ko z njo ni mogoče utemeljiti splošnega zvišanja glob v okviru izvajanja politike konkurence, namreč zahteva, da je globa določena ob upoštevanju želenega vpliva na podjetje, da globa ne bi bila zanemarljiva ali, nasprotno, prekomerna, zlasti glede na finančne zmožnosti zadevnega podjetja, v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz potrebe po zagotavljanju učinkovitosti globe in spoštovanja načela sorazmernosti.

Zato lahko zlasti možnost, da zadevno podjetje lažje zbere potrebna sredstva za plačilo globe, z vidika odvračalnega učinka upraviči uporabo faktorja povišanja. Iz tega sledi, da od Komisije ni mogoče zahtevati, naj ugotovi dodatno povezavo med uporabo sredstev podjetja in kršitvijo, ki jo je podjetje zagrešilo, da bi bilo mogoče ta sredstva upoštevati pri določanju globe z dovolj odvračalnim učinkom, ker sta v tem smislu kot taki pomembni velikost in ekonomska moč podjetja, ki je zagrešilo kršitev.

(Glej točke 210, 211, 213 in 214.)

7. Potreba po zagotovitvi odvračalnega učinka glob, naloženih zaradi kršitve prava Unije o konkurenci, je splošna zahteva, ki mora voditi Komisijo ves čas postopka izračuna glob. Ne pomeni nujno, da mora biti poseben del tega izračuna tudi skupna ocena vseh upoštevnih okoliščin zaradi doseganja tega namena. Povišanje izhodiščnega zneska globe, da bi se zagotovil zadosten odvračalni učinek ob upoštevanju velikosti in ekonomske moči posameznega podjetja, je faza izračuna globe, ki izvira iz potrebe po prilagoditvi izhodiščnega zneska tako, da bo imela globa zadosten odvračalni učinek ob upoštevanju skupnih sredstev podjetja in njegove zmožnosti, da zbere sredstva, potrebna za plačilo globe.

Glede vprašanja, ali bi morala Komisija z odločbo o kaznovanju podjetja iz razloga odvračalnega učinka upoštevati globe, ki so bile temu podjetju že naložene za dejanja, ki so bila izvršena med kršitvijo, ki je predmet te odločbe, tako da bi bilo zato dodatno povišanje globe, naložene zaradi nove kršitve, zaradi odvračalnega učinka prejšnjih glob nesmiselno, je treba navesti, da je tak pristop v nasprotju s ciljem Komisije pri določanju glob, in sicer odvračati podjetja od kršitev. Tak pristop bi povzročil protislovni položaj, v katerem bi si podjetje, ki bi sodelovalo v več nezakonitih ravnanjih, postopno zmanjševalo mejni znesek vsake kazni.

Poleg tega taka rešitev temelji na predpostavki, da bi morala Komisija znesek globe določiti glede na verjetnost, da bo zadevna družba storila nove kršitve v prihodnosti, pri čemer bi morala pri določitvi verjetnosti upoštevati skupni znesek naloženih glob tej družbi v določenem časovnem obdobju. Taka predpostavka pa je v nasprotju s pojmom odvračalnega učinka v pravu o konkurenci.

V zvezi s tem je pooblastilo Komisije, da podjetjem, ki so namerno ali iz malomarnosti kršila določbe člena 81(1) ES ali člena 82 ES, naloži globe, eno od sredstev, s katerimi lahko Komisija opravlja nalogo nadzora, ki ji jo je poverilo pravo Unije. Ta naloga zagotovo zajema preiskovanje in sankcioniranje posameznih kršitev, pa tudi dolžnost upoštevanja splošne politike, katere namen je, da se na področju konkurence uporabljajo načela, ki jih določa Pogodba, in da se v to usmeri delovanje podjetij. Tako je namen glob, naloženih zaradi kršitev člena 81 ES in predvidenih v členu 23(2) Uredbe št. 1/2003, kaznovati nezakonito ravnanje zadevnih podjetij in tudi odvrniti zadevna podjetja in druge gospodarske subjekte od kršitev pravil prava Unije o konkurenci v prihodnosti. Zato se pri oceni faktorja zaradi odvračalnega učinka upošteva veliko elementov, ne samo poseben položaj zadevnega podjetja. Poleg tega Komisija pri presoji potrebe po povišanju zneska glob zaradi zagotavljanja odvračalnega učinka nikakor ni dolžna oceniti verjetnosti, da bodo zadevna podjetja ponovila kršitev. Zato ta faza izračuna globe vključuje povišanje izhodiščnega zneska globe na podlagi objektivnih elementov, kot sta velikost in ekonomska moč zadevnega podjetja, in ne subjektivnih elementov v zvezi z oceno verjetnosti storitve nove kršitve v prihodnosti.

(Glej točke 224, 225, 228 in od 231 do 235.)

8. V zvezi z nadzorom sodišča Unije nad odločbami Komisije s področja konkurence neomejena pristojnost, ki je bila Splošnemu sodišču ob uporabi člena 229 ES podeljena s členom 31 Uredbe št. 1/2003, temu sodišču omogoča, da izpodbijani akt spremeni, tudi če ga ne razglasi za ničnega, pri čemer pa mor a upoštevati vse dejanske okoliščine pri, na primer, spremembi zneska globe.

Določbe člena 48 Poslovnika Splošnega sodišča ne nasprotujejo temu, da Splošno sodišče v okviru svoje neomejene pristojnosti upošteva argument, ki ga je tožeča stranka izpostavila med obravnavo, da bi preučilo, ali je povišanje globe, naložene podjetju, ki je tožeča stranka, zaradi odvračalnega učinka utemeljeno glede na navajano dejstvo, in to še toliko bolj, ker je Komisija imela možnost predložiti svoje pripombe glede tega vprašanja.

(Glej točki 252 in 253.)

9. Cilj odvračanja, ki ga lahko Komisija upošteva pri določitvi zneska globe, naložene zaradi kršitve prava o konkurenci, se lahko doseže le ob upoštevanju položaja kaznovanega podjetja na dan, ko je naložena globa. Da bi se ob upoštevanju načela sorazmernosti pravilno zagotovil odvračalni učinek, je torej treba skupna sredstva podjetja, ki se lahko v relativno kratkem času bistveno spremenijo tako, da se zmanjšajo ali povečajo, zlasti med prenehanjem kršitve in sprejetjem odločbe, s katero se nalaga globa, oceniti na dan, ko se naloži globa.

Resda lahko Komisija pri določitvi zneska globe upošteva dejstvo, da imajo velika podjetja običajno pravno in gospodarsko znanje ter infrastrukturo, ki jim omogoča, da lažje spoznajo, da njihovo ravnanje pomeni kršitev, in se zavedajo posledic tega z vidika prava o konkurenci. V tem primeru se mora promet, na podlagi katerega Komisija presodi velikost zadevnih podjetij in njihovo sposobnost, da opredelijo naravo in posledice svojega ravnanja, nanašati na položaj podjetij med kršitvijo, in ne med sprejetjem odločbe.

Vendar upoštevanje elementa pravne in gospodarske infrastrukture, ki velikemu podjetju omogoča, da spozna, da njegovo ravnanje pomeni kršitev, v okviru povišanja globe predstavlja drugačno utemeljitev kot potreba po zagotovitvi odvračalnega učinka globe in ima drugačne cilje.

Ker pa po eni strani utemeljitev uporabe faktorja povišanja pri določitvi zneska globe temelji na želenem vplivu globe na kaznovano podjetje, in ne na zgoraj navedenih razlogih pravne in gospodarske infrastrukture, in ker po drugi strani gospodarska enota, ki povezuje kaznovano podjetje z njegovo matično družbo, preneha pred datumom sprejetja odločbe, s katero je naložena globa, sredstev matične družbe ni mogoče več upoštevati za določitev faktorja povišanja, ki se uporablja za to podjetje.

Zato je treba za uporabo faktorja povišanja velikost in ekonomsko moč takega podjetja presoditi na dan sprejetja odločbe, s katero je naložena globa.

(Glej točke 260, od 263 do 265 in od 270 do 272.)

10. Tudi če se napaka pri določitvi zneska globe, ki jo je treba naložiti podjetju, pripiše temu podjetju, ta okoliščina ne more utemeljevati ohranitve zneska naložene globe, če je bila ta določena ob upoštevanju vsebinsko napačnega dejstva.

(Glej točko 274.)

11. Načelo ne bis in idem , ki je temeljno načelo prava Unije in je tudi navedeno v členu 50 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, na področju konkurence prepoveduje, da bi bilo podjetje še enkrat obsojeno ali preganjano zaradi protikonkurenčnega ravnanja, za katero je že bilo kaznovano ali za katero je bilo ugotovljeno, da zanj ni odgovorno, v predhodni odločbi, ki je ni več mogoče izpodbijati. Za uporabo tega načela morajo biti izpolnjeni trije pogoji, in sicer istovetnost dejstev, enotnost kršitelja in enotnost pravno varovanega interesa.

To načelo nikakor ni kršeno zaradi dejstva, da odločba Komisije, s katero je naložena globa, temelji na predhodnih obsodbah, ki so že upravičile uporabo povišanja globe za to družbo zaradi ponovne kršitve v več prejšnjih odločbah. Dejstvo, da je Komisija v več odločbah ugotovitev o ponovni kršitvi oprla na iste predhodne obsodbe, namreč v nobenem primeru ne pomeni, da je Komisija zadevno družbo večkrat obsodila za isto kršitev.

Upoštevanje ponovne kršitve kot obteževalne okoliščine v okviru analize teže vsake od teh kršitev, ki jih je storilo podjetje, se nujno nanaša na analizo teže vsake od njih, ki vsaka zase in neodvisno druga od druge pomenijo ponovno kršitev pravil konkurence, kar potrjuje verjetnost, da te družbe posledice teh obsodb niso izučile.

Zato je upoštevanje ponovne kršitve v takem primeru utemeljeno na podlagi potrebe po dodatnem odvračalnem učinku, ki jo dokazuje dejstvo, da več predhodnih ugotovitev kršitev ni zadostovalo za preprečitev nove ponovitve kršitve.

(Glej točke 292, 293, 295, 296 in 299.)

12. Okoliščina, da podjetje priznava delno izvajanje nekaterih protikonkurenčnih dogovorov, ne zadošča za utemeljitev zavrnitve uveljavljanja olajševalne okoliščine. Glede tega je treba v zvezi z uveljavljanjem olajševalnih okoliščin zaradi dejanskega neizvajanja kršitvenih dogovorov na podlagi točke 3, druga alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, preveriti, ali je mogoče ugotoviti, da se je zadevno podjetje v obdobju, ko je sodelovalo pri kršitvenih dogovorih, dejansko izognilo njihovemu izvajanju in je na trgu ravnalo konkurenčno ali vsaj da je očitno in bistveno kršilo obveznosti v okviru kartela, tako da je motilo njegovo delovanje.

(Glej točki 308 in 309.)

13. Na podlagi člena 23(2) Uredbe št. 1/2003 za vsako podjetje, udeleženo pri kršitvi, globa ne presega 10 % njegovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu.

Le če se izkaže, da je več naslovnikov odločbe, s katero je naložena globa, del podjetja v smislu gospodarskega subjekta, odgovornega za kršitev, ki se kaznuje, in to tudi na dan sprejetja te odločbe, se lahko v skladu s sodno prakso zgornja meja izračuna na podlagi skupnega prometa tega podjetja, to je vseh njegovih delov. Nasprotno, če je ta gospodarska enota medtem prenehala, ima vsak naslovnik odločbe pravico do individualne uporabe zadevne zgornje meje.

(Glej točko 352.)