*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2012 :78 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 16. februarja 2012  
Jezik postopka: angleščina.„Pritožbi — Protidampinške da jatve — Uredba (ES) št. 954/2006 — Uvoz določenih brezšivnih cevi iz 
železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine — Uredba (ES) št. 384/96 — 
Členi 2(10)(i), 3(2), (3) in od (5) do (7), 18(3) in 19(3) — Določitev no rmalne vrednosti in škode — 
Pojem ‚enotni gospodarski subjekt‘ — Pravica do obrambe — Neobrazložitev“
V združenih zadevah C-191/09 P in C-200/09 P,
zaradi d veh pritožb na podlagi člena 56 S tatuta Sodišča, vloženih 20 . in 26. maja 2009 ,
Svet E v r opske u nije, ki g a zastopajo J.-P. Hix in B. Driessen, zastopnika, ter G. Berrisch, odvetnik,
pritožnik,
druge stranke v postopku so
Interpipe Ni kopolsky Se amless T ubes Plant Ni ko T ube Z AT (Interpipe Ni ko T ube Z AT), 
nekdanja Nikopolsky S eamless T ubes Plant „Niko T ube“ ZAT, s sedežem v Nikopolu (Ukrajina),
Interpipe Ni z hnedneprovsky T ube R olling P lant V AT ( Interpipe N TRP V AT), nekdanja 
Nizhnedneprovsky T ube-Rolling Plant VAT, s sedežem v Dnipropetrovsku (Ukrajina),
ki ju zastopata P. Vander Schueren, odvetnik, in N. Mizulin, solicitor,
tožeči stranki na prvi stopnji,
Komisija E v r opskih skupnosti, ki j o zastopata H. van Vliet in C. Clyne, zastopnika,
intervenientka v postopku n a prvi stopnji,
in
Komisija E v r opskih skupnosti, ki j o zastopata H. van Vliet in C. Clyne, zastopnika,
pritožnica,
druge stranke v postopku so
Interpipe Ni kopolsky Se amless T ubes Plant Ni ko T ube Z AT (Interpipe Ni ko T ube Z AT), 
nekdanja Nikopolsky S eamless T ubes Plant „Niko T ube“ ZAT, s sedežem v Nikopolu,
2 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
Interpipe Ni z hnedneprovsky T ube R olling P lant V AT ( Interpipe N TRP V AT), nekdanja 
Nizhnedneprovsky T ube-Rolling Plant VAT, s sedežem v Dnipropetrovsku,
ki ju zastopata P. Vander Schueren, odvetnik, in N. Mizulin, solicitor,
tožeči stranki na prvi stopnji,
Svet E v r opske u nije, ki g a zastopajo J.-P. Hix in B. Driessen, zastopnika, in G. Berrisch, odvetnik,
tožena stranka n a prvi stopnji,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi K. Lenaerts, predsednik senata, J. Malenovský, sodnik, R. Silva de Lapuerta, sodnica, G. Arestis 
(poročevalec) in D. Šváby, sodnika,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodna tajnica: R. Şereş, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 18. novembra 2010 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 14. aprila 2011
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Svet Evropske unije in Komisija Evropskih skupnosti s pritožbama predlagata ra zveljavitev s odbe 
Sodišča prve s topnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno s odišče) z dne 10. marca 2009 v zadevi 
Interpipe N iko T ube Z AT i n Interpipe N TRP p roti Svetu (T-249/06, ZOdl. , str. II-383, 
v nadaljevanju: izpodbijana sodba) v delu, v katerem j e to sodišče ra zglasilo člen 1 Uredbe Sveta 
(ES) št . 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške da jatve n a uvoz 
določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in U krajine, 
o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št . 2320 /97 in (ES) št . 348/2000 , o zaključku vme snih pregledov in 
pregledov zaradi i z teka protidampinških da jatev n a uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali 
nelegiranega jekla s poreklom, me d dr ugim, iz Rusije in R omunije ter o zaključku vme snih 
pregledov protidampinških da jatev n a uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla 
s poreklom, me d dr ugim, iz Rusije in R omunije ter H rvaške in U krajine (UL L 175, str. 4, 
v nadaljevanju: sporna uredba) za ničen.
2 Družbi Interpipe N ikopolsky S eamless T ubes Plant Niko T ube ZAT (Interpipe N iko t ube ZAT), 
nekdanja N ikopolsky S eamless T ubes Plant „Niko T ube“ ZAT (v nadaljevanju: Niko T ube), in 
Interpipe N izhnedneprovsky T ube R olling P lant V AT ( Interpipe N TRP V AT), n ekdanja 
Nizhnedneprovsky T ube-Rolling Plant VAT (v nadaljevanju: NTRP), s skupaj vloženo n asprotno 
pritožbo prav tako p redlagata razveljavitev izpodbijane sodbe, ker z njo sporna uredba ni bila v celoti 
razglašena za nično.
ECLI:EU:C:2012 :78 3SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
Pravni okvir
3 Določbe, ki u rejajo uporabo protidampinških ukrepov Evropske s kupnosti, so v Uredbi Sveta (ES) 
št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškem u uvozu iz dr žav, ki n iso članice 
Evropske s kupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 10, str. 45), kakor je bila 
spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 11, zvezek 10, str. 150, v nadaljevanju: temeljna uredba).
4 Člen 2(8) in (9) temeljne uredbe določa:
„8.Izvozna cena je cena, ki s e je dejansko p lačala ali se plačuje za izdelek, ko s e ta izvozi iz dr žave 
izvoznice v Skupnost.
9. V primerih, ko i zvozne cene ni ali se zdi, da j e izvozna cena nezanesljiva zaradi ka ke p ovezave ali 
kompe nzacijskega dogovora me d izvoznikom in uvoznikom iz tretje dr žave, se izvozna cena lahko 
računsko d oloči na osnovi cene, po ka teri so uvoženi izdelki prvič preprodani neodvisnemu ku pcu ali, 
če se izdelki ne preprodajajo neodvisnemu ku pcu ali se ne preprodajajo v enakem s tanju, kot so bili 
uvoženi, na kateri ko li razumni osnovi.
[…]“
5 Člen 2(10) te uredbe pod naslovom „Primerjava“ določa me rila, na podlagi katerih institucije Evropske 
unije izvedejo pravično p rimerjavo me d izvozno c eno i n no rmalno v rednostjo. Ta člen me d dr ugim 
določa:
„Izvede se poštena primerjava me d izvozno c eno in no rmalno v rednostjo. Ta primerjava se izvede na 
isti trgovinski ra vni in gl ede na prodajo, opravljeno v kolikor je m ogoče istem č asu, pri čemer se 
upoštevajo dr uge razlike, ki vp livajo na primerljivost cen. Kadar no rmalna vrednost in izvozna cena ne 
temeljita na taki primerljivi osnovi, se v obliki prilagoditev u strezno u poštevajo, v vsakem p rimeru, 
odvisno o d pomena, razlike v dejavnikih, za ka tere se ugotovi in dokaže, da vp livajo na cene in s tem 
na primerljivost cen. Pri izvajanju prilagoditev se bo izogibalo vsem p odvajanjem, predvsem gl ede na 
popuste, rabate, količine in ravni trgovanja. Če so predpisani pogoji izpolnjeni, so dejavniki, za ka tere 
se lahko d elajo prilagoditve, naslednji:
[…]
(i) provizije
Prilagoditev se izvede zaradi ra zlik v provizijah, ki s e plačujejo v zvezi z obravnavano p rodajo. Izraz 
provizije se razume t ako, da v ključuje pribitek, ki g a je prejel trgovec izdelka ali podobnega izdelka, če 
so funkcije takšnega trgovca podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizije.
[…]“
6 Člen 3 navedene uredbe, ki s e nanaša na določanje škode, določa:
„[…]
2. Določanje škode temelji na pozitivnih dokazih in vključuje objektivno p reverjanje tako ( a) obsega 
dumpinškega uvoza in učinka d umpinškega uvoza na cene na trgu Skupnosti za podobne izdelke ko t 
tudi (b) posledičnega vp liva tega uvoza na industrijo Skupnosti.
4 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
3. V zvezi z obsegom d umpinškega uvoza se ugotavlja, ali je prišlo do pomem bnega povečanja 
dumpinškega uvoza, bodisi v absolutnem s mislu ali pa relativno gl ede na proizvodnjo in potrošnjo 
v Skupnosti. V zvezi z učinkom d umpinškega uvoza na cene se ugotavlja, ali je prišlo do znatnega 
nelojalnega nižanja cen zaradi d umpinškega uvoza, če to ceno p rimerjamo s ceno p odobnega izdelka 
industrije Skupnosti, oziroma, ali tak uvoz ka ko dr ugače v pomem bni me ri pritiska n a cene ali 
v pomem bni me ri preprečuje zvišanja cen, do ka terih bi sicer prišlo. Ne eden ali več teh dejavnikov 
skupaj ni oz. niso odločujoči.
[…]
5. Preiskava učinka d umpinškega uvoza n a zadevno i ndustrijo S kupnosti vsebuje oceno v seh 
gospodarskih dejavnikov in pokazateljev, ki vp livajo na stanje industrije, vključno z dejstvom, da j e 
kaka industrija m orda š e ve dno v procesu okrevanja zaradi u činkov dumpinga ali subvencioniranja 
v preteklosti, nadalje ve likost dejanske s topnje dumpinga, dejanski in potencialni padec prodaje, 
dobičke, obseg proizvodnje, tržni delež, produktivnost, donosnost investicij, stopnjo izkoriščenosti 
zmogljivosti, dejavnike, ki vp livajo na cene v Skupnosti, dejanske in potencialne negativne učinke n a 
denarni tok, zalogo, zaposlovanje, plače, rast, sposobnost zbiranja ka pitala ali investicij. Ne eden ali 
več teh dejavnikov skupaj ni, oz. niso odločujoči.
6. Na osnovi vseh zadevnih dokazov, predstavljenih v zvezi z odstavkom 2, je treba dokazati, da 
dumpinški u voz povzroča škodo v smislu [temeljne] uredbe. Konkretno t o pomeni, da j e treba 
dokazati, da s o obseg in/ali ravni cen, ugotovljeni v skladu [z] odstavkom 3, odgovorni za učinek na 
industrijo Skupnosti, kot ga predvideva odstavek 5, in da j e ta učinek tako ve lik, da g a je mogoče 
označiti kot znatnega.
7. Razen dumpinškega uvoza se preiščejo še dr ugi znani dejavniki, ki i stočasno p ovzročajo škodo 
industriji Skupnosti, s čimer se zagotovi, da s e škoda, ki j o ti drugi dejavniki povzročajo, ne pripisuje 
dumpinškem u uvozu v skladu z odstavkom 6. Dejavniki, ki j ih je mogoče upoštevati v tem o kviru, 
vključujejo obseg in uvozne cene, ki s e ne prodaja po dumpinških cenah, zmanjševanje povpraševanja 
ali spremem be v potrošniških navadah, kon kurenco me d proizvajalci tretjih dr žav in Skupnosti in 
njihove t rgovinske o mejitvene prakse, razvoj tehnologije in izvozno s posobnost ter produktivnost 
industrije Skupnosti.
[…]“
7 Člen 18 te uredbe, ki j e naslovljen „Nesodelovanje“, me d dr ugim določa:
„1.V primerih, ko ka tera ko li stranka n e dovoli dostopa do informacij ali na kak drug način ne dobavi 
potrebnih informacij v rokih, ki j ih navaja ta uredba, ali pa močno o vira p reiskavo, se lahko z ačasne ali 
dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne ali negativne, naredijo na osnovi dostopnih dejstev. Če se 
ugotovi, da j e ka tera ko li zainteresirana stranka d ostavila napačne ali zavajajoče informacije, se te 
informacije ne upoštevajo in se lahko u porabijo dostopna dejstva. Zainteresirane stranke je treba 
opozoriti na posledice nesodelovanja.
[…]
3. Če informacije, ki j ih predloži kaka z ainteresirana stranka, niso idealne v vseh pogledih, jih vseeno 
ne bi bilo treba zanemariti, pod pogojem, da p omanjkljivosti niso takšne, da b i povzročile pretirane 
težave p ri doseganju razumno točnih ugotovitev, in pod pogojem, da s o informacije na ustrezen način 
in pravočasno p redložene, da s o preverljive in da j e zainteresirana stranka d elovala po svojih najboljših 
zmožnostih.
[…]“
ECLI:EU:C:2012 :78 5SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
8 Člen 19(3) temeljne uredbe določa:
„Če se oceni, da z ahteva po zaupnosti ni utemeljena, in če dobavitelj informacij bodisi no če da ti 
informacij na razpolago ali pa odobriti njihovega razkritja v splošni obliki ali v obliki p ovzetka, se 
lahko t ake informacije zanemarijo, razen če je m ogoče na osnovi primernega vira d okazati, da s o 
informacije pravilne. […]“.
9 Člen 20 te uredbe, naslovljen „Razkritje“, določa:
„[…]
2. Stranke iz odstavka 1 lahko z ahtevajo dokončno ra zkritje bistvenih dejstev in premislekov, na osnovi 
katerih se namerava priporočiti uvedbo dokončnih ukrepov, ali pa zaključek preiskave ali postopka b rez 
uvedbe ukrepov, pri č emer se še posebna pozornost posveča ra zkritju ka terih ko li dejstev a li 
premislekov, ki s o drugačni od tistih, ki s o bili uporabljeni pri začasnih ukrepih.
[…]
4. Končno ra zkritje je podano v pisni obliki. Izda s e v najkrajšem m ožnem č asu ob ustreznem 
upoštevanju zaščite zaupnih informacij in običajno n e kasneje ko t en me sec pred dokončno o dločitvijo 
ali pred trenutkom, ko K omisija predloži kakršen ko li predlog za dokončne ukrepe v skladu s členom 9. 
Če Komisija ob tem č asu še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ta razkrijejo ka sneje 
v najkrajšem m ožnem č asu. To razkritje ne vp liva na katerokoli kasnejšo odločitev, ki j o lahko sprejme 
Komisija ali Svet, toda č e ta odločitev t emelji na ka kih dr ugačnih dejstvih ali premislekih, se ta 
razkrijejo v najkrajšem m ožnem č asu.
[…]“
Dejansko stanje
10 V točkah od 5 do 20 izpodbijane sodbe, ki s o navedene v nadaljevanju, je opisano d ejansko s tanje 
spora:
„5[Niko T ube in N TRP] sta ukrajinski dr užbi, ki p roizvajata brezšivne cevi. Tožeči stranki sta 
povezani z dvema dr užbama za prodajo: SPIG Interpipe [( v nadaljevanju: SPIG)] s sedežem 
v Ukrajini in Sepco SA [( v nadaljevanju: Sepco)] s sedežem v Švici.
6 Potem ko j e Zaščitni odbor industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske u nije 14. februarja 2005 
vložil pritožbo, je Komisija v skladu s členom 5 temeljne uredbe začela protidampinški postopek 
glede uvoza določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in 
Ukrajine. Komisija je v skladu s členom 11(3) temeljne uredbe začela tudi dva vme sna pregleda 
protidampinških da jatev v zvezi z uvozom določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla 
s poreklom, me d dr ugim, iz Rusije, Romunije oziroma Hrvaške in Ukrajine. Obvestilo o začetku 
teh postopkov je bilo objavljeno 31. marca 2005 ( UL C 77, str. 2).
7 Preiskava da mpinga in p ovzročene škode je zajemala obdobje vključno o d 1. januarja do 
31. decembra 2004 ( v nadaljevanju: obdobje preiskave). Preučitev g ibanj, pomem bnih za oceno 
škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2001 d o kon ca obdobja preiskave.
8 Glede na veliko število proizvajalcev S kupnosti je Komisija v skladu s členom 17 temeljne uredbe 
za potrebe preiskave izbrala vzorec pe tih proizvajalcev S kupnosti. V prvotni sestavi je vzorec 
sestavljalo teh pe t proizvajalcev S kupnosti: Dalmine SpA, Benteler Stahl/Rohr GmbH, Tubos 
Reunidos SA , Vallourec & M annesmann F rance SA ( v nadaljevanju: V & M Francija) in
6 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 V & M Deutschland G mbH (v nadaljevanju: V & M Nemčija). Ker se je dr užba Benteler 
Stahl/Rohr odločila, da n e bo sodelovala, jo je K omisija nadomestila z družbo R ohrwerk 
Maxhütte GmbH.
9 Z dopisi z dne 6. junija in 14. julija 2005 s o [družbe Niko T ube in NTRP] ter [SPIG] in Sepco 
Komisiji poslale svoje odgovore na protidampinški vp rašalnik. P reveritveni obiski v prostorih 
[družb Niko T ube in NTRP] ter [SPIG] s o potekali od 17 . do 26. novembra 2005 .
10 Komisija je 27. februarja 2006 [ družbama Niko T ube in NTRP] poslala dokument o dokončnem 
razkritju s podrobno n avedenimi dejstvi in ra zlogi, zaradi ka terih je predlagala sprejetje 
dokončnih protidampinških ukrepov. Z dopisom z dne 22. marca 2006 s ta [družbi Niko T ube in 
NTRP] uradno i zpodbijali ugotovitve K omisije, ko t so b ile povzete v prvem d okumentu 
o dokončnem ra zkritju. Trdili sta, da j e Komisija napačno v ključila podatke o proizvodih, ki j ih 
nista izdelali, da j e Komisija primerjala no rmalno v rednost in izvozno c eno n a različnih ra vneh 
trgovanja, kar n i v skladu s členom 2(10), prvi pododstavek, temeljne uredbe in da j e Komisija 
s tem, da j e dr užbo Sepco obravnavala ko t uvoznika i n n jegovo izvozno c eno o predelila 
z rekonstrukcijo, kršila člen 2(9) temeljne uredbe.
11 Komisija je 24. marca 2006 o rganizirala zaslišanje, na katerem s ta bili [družbi Niko T ube in NTRP] 
prisotni, v zvezi z vprašanjem i zračuna stopnje dampinga in njuni ponudbi cenovne zaveze. Drugo 
zaslišanje v zvezi s škodo je potekalo 30. marca 2006 .
12 Po faksu z dne 3. aprila 2006 s ta [družbi Niko T ube in N TRP] poslali Komisiji zahtevo za 
informacije o sodelovanju industrije Skupnosti v preiskavi.
13 Komisija je 24. aprila 2006 s prejela drugi dokument o dokončnem ra zkritju. V tem d okumentu je 
zavrnila zahtevo po izključitvi nekaterih proizvodov, ki j ih [družbi Niko T ube in N TRP] ne 
izdelujeta, namreč proizvodov pod številčno o znako i zdelka ( v nadaljevanju: PCN) KE4, iz 
izračuna no rmalne vrednosti. Prodajnih cen dr užbe Sepco ni prilagodila na podlagi člena 2(9) 
temeljne uredbe, temve č na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe. Nazadnje je Komisija v tem 
dokumentu posredovala informacije o sodelovanju industrije Skupnosti.
14 Po faksu z dne 26. aprila 2006 s ta [družbi Niko T ube in NTRP] Komisijo opomnili, da j e bilo 
s podatki, ki s o bili posredovani v odgovoru na protidampinški vp rašalnik in so jih preverili 
uslužbenci Komisije, dokazano, da n ista izdelali atomskih cevi pod PCN KE4.
15 [Družbi Niko T ube in N TRP] sta predložili Komisiji vsa svoja stališča o drugem d okumentu 
o dokončnem ra zkritju z dopisom z dne 4. maja 2006 .
16 Komisija je z dopisom z dne 30. maja 2006 [ družbama Niko T ube in NTRP] pojasnila razloge, 
zakaj ni sprejela njune ponudbe zaveze, predstavljene 22. marca 2006 .
17 Komisija je 7. junija 2006 s prejela in objavila svoj predlog Uredbe Sveta o uvedbi dokončne 
protidampinške da jatve n a uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz 
Hrvaške, Romunije, Rusije in U krajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320 /97 in (ES) 
št. 348/2000 , o zaključku vme snih pregledov in pregledov zaradi i zteka p rotidampinških da jatev 
na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, me d dr ugim, iz 
Rusije in Romunije ter o zaključku vme snih pregledov protidampinških da jatev n a uvoz določenih 
brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, me d dr ugim, iz Rusije in Romunije ter 
Hrvaške in Ukrajine.
ECLI:EU:C:2012 :78 7SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
18 Komisija je po faksu, ki sta ga [družbi Niko Tube in NTRP] prejeli 26. junija 2006 o b 19 .06, odgovorila 
na trditve [družb Niko Tube in NTRP] iz faksa z dne 26. aprila 2006 i n dopisa z dne 4. maja 2006 , 
razen na trditev v zvezi z nesodelovanjem i ndustrije Skupnosti. Komisija je z dopisom, ki ga je 
[družbama Niko Tube in NTRP] poslala 16. junija 2006 i n sta ga ti prejeli 27. junija 2006 , odgovorila 
na pripombe [družb Niko Tube in NTRP] v zvezi s sodelovanjem i ndustrije Skupnosti v postopku.
19 Svet je 27. junija 2006 s prejel [sporno u redbo].
20 Svet je [s to uredbo] uvedel protidampinške da jatve v višini 25,1 % na uvoz nekaterih brezšivnih 
cevi iz železa ali jekla od [družb Niko T ube in NTRP].“
Postopek p red S plošnim sodiščem in izpodbijana sodba
11 Družbi Niko T ube in NTRP s ta 8. septembra 2006 v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča vložili tožbo 
za razglasitev n ičnosti sporne uredbe.
12 Komisija je 1. decembra 2006 v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča vložila predlog, naj se ji dovoli 
intervencija v podporo predlogom Sveta. S sklepom z dne 16. januarja 2007 j e predsednik pe tega senata 
Splošnega sodišča to intervencijo dovolil. Komisija je z dopisom z dne 27. februarja 2007 S plošno sodišče 
obvestila, da s e odpoveduje vložitvi intervencijske vloge, vendar s e bo udeležila obravnave.
13 Družbi Niko Tube in NTRP s ta s prvim tožbenim ra zlogom, ki sta ga navedli v utemeljitev svojega predloga 
za razglasitev n ičnosti, zatrjevali, da j e Svet z upoštevanjem p odatkov o ceveh, ki jih nista izdelali, pri 
izračunu no rmalne vrednosti storil očitno n apako pri presoji in kršil načelo prepovedi di skriminacije.
14 Družbi Niko T ube in NTRP s ta z drugim tožbenim ra zlogom trdili, da j e Svet, ke r je za ugotavljanje 
škode uporabil podatke v zvezi s petimi proizvajalci Unije, izbranimi za vzorec, čeprav ti proizvajalci 
niso v celoti in popolnoma sodelovali, kršil člen 3(2), (3) in od (5) do (7) temeljne uredbe, člen 19(3) 
te uredbe ter načelo prepovedi di skriminacije.
15 S tretjim tožbenim ra zlogom sta družbi Niko T ube in NTRP t rdili, da j e bila stopnja podpore pritožbi 
na ra vni industrije U nije, ke r proizvajalci Unije, izbrani za vzorec, niso v celoti in popolnoma 
sodelovali, nižja od v uredbi določenega m inimuma proizvajalcev, ki p redstavlja 25 % p roizvodnje 
Unije. Svet naj bi torej s tem, da n i ustavil protidampinškega postopka, kršil člen 5(4) temeljne uredbe.
16 Družbi Niko T ube in N TRP s ta s četrtim tožbenim ra zlogom, ki s ta ga navedli v utemeljitev svoje 
tožbe, trdili, da j e Svet s tem, da j e zaradi p rilagoditve p ri primerjavi me d no rmalno v rednostjo in 
izvozno c eno o d prodajne cene dr užbe Sepco odštel znesek, ki u streza proviziji, ki b i jo zaračunal 
zastopnik, ki d ela na podlagi provizije, storil očitno n apako p ri presoji pri uporabi člena 2(10)(i) 
temeljne uredbe in člena 2(10), prvi pododstavek, te uredbe.
17 Družbi Niko T ube in N TRP s ta s petim tožbenim ra zlogom n avedli, da o koliščine zavrnitve n june 
ponudbe zaveze pomenijo, da j e Svet kršil načelo prepovedi di skriminacije.
18 Nazadnje, pet delov šestega tožbenega razloga, ki s ta ga navedli družbi Niko T ube in N TRP, se je 
nanašalo na kršitev p ravice do obrambe in/ali obveznosti obrazložitve, in sicer v okviru njunih trditev, 
ki se nanašajo na dejstvo, da s o bile za izračun no rmalne vrednosti upoštevane cevi, ki j ih nista izdelali 
onidve, na nesodelovanje industrije Skupnosti, na prilagoditev izvozne cene, ki j o je uporabljala družba 
Sepco, na zavrnitev n june ponudbe zaveze ter na obravnavo prodajnih, upravnih in dr ugih splošnih 
stroškov družbe SPIG.
8 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
19 Splošno s odišče je me nilo, da j e bilo treba teh šest tožbenih razlogov obravnavati glede na dejstva, na 
katera so se nanašali, tako da j e pod ustreznimi naslovi zaporedoma obravnavalo izračun no rmalne 
vrednosti, posledice tega, da dr užbe, ki s o povezane s proizvajalci Unije, niso odgovorile na vp rašalnik, 
prilagoditev p rodajne cene družbe Sepco, ponudbo zaveze družb Niko T ube in NTRP t er obravnavanje 
prodajnih, upravnih in dr ugih splošnih stroškov družbe SPIG.
20 Splošno s odišče je z izpodbijano s odbo ve čino t ožbenih ra zlogov in ar gumentov, ki s ta jih navedli 
družbi Niko T ube in NTRP, zavrnilo.
21 Splošno s odišče pa je v zvezi z družbo NTRP v točkah od 177 d o 190 i zpodbijane sodbe kljub temu 
ugodilo delu četrtega tožbenega razloga v zvezi z očitno n apako p ri presoji Sveta, in sicer v delu, 
v katerem j e ta na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe prilagodil izvozno c eno, ki j o je uporabljala 
družba Sepco v transakcijah v zvezi s cevmi, ki j ih izdeluje družba NTRP.
22 Splošno s odišče je v točkah od 200 d o 211 i zpodbijane sodbe prav tako u godilo delu šestega tožbenega 
razloga, ki s ta ga navedli družbi Niko T ube in NTRP, ki s e nanaša na kršitev n june pravice do obrambe 
pri prilagoditvi, ki j o je Svet opravil na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe.
23 Splošno s odišče je zato člen 1 sporne uredbe v delu, v katerem j e protidampinška da jatev, določena za 
izvoz proizvodov, ki j ih izdelujeta družbi Niko T ube in NTRP, v Skupnost, presegala protidampinško 
dajatev, ki b i se uporabila, če ne bi bila opravljena prilagoditev izvozne cene zaradi p rovizije, kadar j e 
prodaja p otekala s posredovanjem p ovezanega trgovca, dr užbe S epco, ra zglasilo z a n ičen. 
V preostalem j e Splošno s odišče tožbo družb Niko T ube in NTRP z avrnilo.
Postopek p red S odiščem in predlogi strank
24 Svet je 29. maja 2009 v sodnem t ajništvu Sodišča vložil pritožbo zoper izpodbijano s odbo. Ta pritožba 
je bila vp isana pod številko C -191/09 P.
25 Komisija je 27. maja 2009 v sodnem t ajništvu Sodišča vložila pritožbo zoper izpodbijano s odbo. Ta 
pritožba je bila vp isana pod številko C -200/09 P.
26 Zadevi C-191/09 P in C-200/09 P sta bili s sklepom predsednika S odišča z dne 15. julija 2009 z druženi 
za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe.
27 Svet s pritožbo v zadevi C-191/09 P Sodišču predlaga:
— naj izpodbijano s odbo razveljavi v delu, v katerem j e Splošno s odišče, prvič, razglasilo člen 1 sporne 
uredbe za ničen v delu, v katerem p rotidampinška da jatev n a izvoz proizvodov, ki j ih izdelujeta 
družbi Niko T ube in NTRP, v Skupnost, presega tisto, ki b i se uporabila, če ne bi bila opravljena 
prilagoditev izvozne cene zaradi p rovizije, kadar j e prodaja potekala s posredovanjem p ovezanega 
trgovca, družbe Sepco, in dr ugič, odločilo, da S vet no si svoje stroške in četrtino t istih stroškov, ki 
so nastali družbama Niko T ube in NTRP;
— naj ničnostno tožbo družb Niko T ube in NTRP v celoti zavrne in
— naj družbama N iko T ube in N TRP n aloži plačilo stroškov, vključno s stroški p ostopka p red 
Splošnim sodiščem.
28 Komisija s pritožbo v zadevi C-200/09 P Sodišču predlaga:
— naj razveljavi točko 1 izreka izpodbijane sodbe;
ECLI:EU:C:2012 :78 9SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
— naj ničnostno tožbo družb Niko T ube in NTRP v celoti zavrne in
— naj družbama Niko T ube in NTRP n aloži plačilo stroškov, ki j ih je v tem p ritožbenem p ostopku 
priglasila Komisija.
29 Družbi Niko T ube in NTRP v odgovorih na pritožbi, vloženih v zadevah C-191/09 P in C-200/09 P, 
Sodišču predlagata:
— naj pritožbi Sveta in Komisije zavrže ko t delno n edopustni in ju vsekakor zavrne ko t popolnoma 
neutemeljeni;
— naj izpodbijano s odbo potrdi v delu, v katerem j e bilo ničnostni tožbi družb Niko T ube in NTRP 
delno u godeno i n je bila sporna uredba v delu, v katerem p rotidampinška da jatev n a izvoz 
proizvodov, ki j ih izdelujeta dr užbi Niko T ube in N TRP, v Skupnost, presega tisto, ki b i se 
uporabila, če ne bi bila opravljena prilagoditev izvozne cene zaradi p rovizije, kadar j e prodaja 
potekala s posredovanjem p ovezane prodajne družbe Sepco, razglašena za nično, in
— potrdi n aložitev p lačila stroškov iz izpodbijane sodbe ter Svetu in Komisiji naloži plačilo stroškov 
postopka p red Sodiščem.
30 Družbi Niko T ube in N TRP s ta v okviru teh odgovorov na pritožbi v zadevah C -191/09 P in 
C-200/09 P vložili nasprotno p ritožbo, v kateri Sodišču predlagata:
— naj izpodbijano s odbo ra zveljavi v delu, v katerem S plošno s odišče sporne uredbe ni v celoti 
razglasilo za nično i n v katerem j e dr užbama Niko T ube in N TRP n aložilo plačilo treh četrtin 
stroškov na prvi stopnji;
— naj sporno u redbo v celoti razglasi za nično in
— naj Svetu in Komisiji naloži plačilo stroškov na obeh stopnjah.
31 Svet v repliki na navedeno n asprotno p ritožbo v zadevi C-191/09 P Sodišču predlaga:
— naj nasprotno p ritožbo zavrne;
— podredno, naj zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču;
— še bolj podredno, naj tožbo zavrne in
— naj družbama Niko T ube in NTRP n aloži plačilo stroškov nasprotne pritožbe.
32 Komisija v repliki na navedeno n asprotno p ritožbo v zadevi C-200/09 P Sodišču predlaga:
— naj nasprotno p ritožbo zavrne;
— podredno, naj zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču in
— naj družbama Niko T ube in NTRP n aloži plačilo stroškov.
Glavni pritožbi
33 Svet v utemeljitev svoje pritožbe navaja sedem p ritožbenih ra zlogov. Prvi štirje pritožbeni razlogi se 
nanašajo na prilagoditev n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe.
10 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
34 Komisija v utemeljitev svoje pritožbe navaja štiri p ritožbene razloge, pri čemer so prvi trije podobni 
prvim štirim pritožbenim ra zlogom Sveta.
35 Torej je treba prve š tiri p ritožbene ra zloge Sveta in prve t ri pritožbene ra zloge Komisije zaradi 
podobnosti presojati skupaj.
Prvi štirje razlogi iz glavne pritožbe Sveta in prvi trije razlogi iz glavne pritožbe Komisije
Trditve strank
36 Svet s prvim pritožbenim ra zlogom trdi, da j e Splošno s odišče v okviru člena 2(10)(i) temeljne uredbe 
napačno p o analogiji uporabilo sodno p rakso v zvezi s pojmom „enotni gospodarski subjekt“. Splošno 
sodišče naj bi se tudi napačno o prlo na to sodno p rakso za ugotovitev, ali sta instituciji Unije dokazali, 
da so bili pogoji, potrebni za to prilagoditev n a podlagi člena 2(10)(i) te uredbe, izpolnjeni. Po mnenju 
Sveta iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da d oločitev no rmalne vrednosti, določitev izvozne cene 
in primerjavo me d njima urejajo ra zlična pravila, ki j ih je treba upoštevati ločeno. Svet se na sodno 
prakso Sodišča opira t udi pri navedbi, da s e pojem „enotni gospodarski subjekt“ nanaša izključno n a 
nekatere posebne položaje v zvezi z izračunom no rmalne vrednosti, saj je Sodišče v zadevnih primerih 
med dr ugim p otrdilo, da s ta instituciji pravilno i zračunali no rmalno v rednost na podlagi prodaje 
neodvisnim ku pcem, ki s o jo na domačem t rgu opravile povezane družbe, odgovorne za te transakcije.
37 Svet poudarja, da s e vp rašanje v obravnavani zadevi ne nanaša na določitev izvozne cene, temve č na 
prilagoditev, opravljeno n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, to je na primerjavo me d no rmalno 
vrednostjo in izvozno c eno. Splošno s odišče naj bi zgolj navedlo, da s e sodna praksa v zvezi s pojmom 
„enotni gospodarski subjekt“ po analogiji uporablja za izračun izvozne cene, nato pa naj bi to sodno 
prakso uporabilo za določitev pogojev, pod ka terimi se lahko n a podlagi člena 2(10)(i) te uredbe opravi 
prilagoditev. Pri tem n aj bi šlo za nadaljnjo napačno u porabo prava. Poleg tega naj bi Splošno s odišče 
tudi kr šilo obveznost obrazložitve s voje odločitve, saj naj te analogne uporabe pojma „enotni 
gospodarski subjekt“ za izračun izvozne cene ne bi pravno z adostno u temeljilo.
38 Svet z drugim p ritožbenim ra zlogom trdi, da j e Splošno s odišče kr šilo pravila v zvezi z dokaznim 
bremenom, ki g a imajo institucije Unije, kadar o pravijo prilagoditev n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne 
uredbe, in da j e zato uporabilo napačen standard z a nadzor pri presoji odločitve teh institucij, da b osta 
opravili takšno p rilagoditev. Za upravičenost prilagoditve v skladu s to določbo temeljne uredbe naj bi 
bilo potrebno, da p oseben prej obstoječ dejavnik vp liva na primerljivost cen. Iz sodne prakse Sodišča 
naj bi bilo razvidno, da kd or zahteva razglasitev n ičnosti protidampinškega ukrepa, mora dokazati, da 
so institucije sprejele zaključke n a podlagi napačnih dejstev ali da s o storile očitno n apako p ri presoji. 
V obravnavanem p rimeru naj Splošno s odišče ne bi opravilo takega preizkusa in naj bi napačno 
presodilo, da i z elementov, ki j ih je vseboval telefaks z dne 26. junija 2006 , ni bilo mogoče sklepati, da 
je bilo treba opraviti prilagoditev n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe. Splošno s odišče naj bi 
v zvezi s tem p resojo institucij nadomestilo s svojo.
39 Svet v okviru tretjega pritožbenega razloga, ki g a je navedel v utemeljitev svoje pritožbe, me ni, da j e 
Splošno s odišče zaradi d veh zgoraj omenjenih primerov napačne uporabe prava odločitev institucij 
Unije, da o pravita prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) temeljne uredbe, presojalo na podlagi 
napačnega pravnega me rila. Splošno s odišče naj bi namreč nadzor nad o dločitvijo institucij opravilo le 
ob upoštevanju treh elementov, navedenih v telefaksu Komisije z dne 26. junija 2006 . Svet me ni, da j e 
Splošno s odišče s sklicevanjem n a sodno p rakso v zvezi s pojmom „enotni gospodarski subjekt“ 
napačno z avrnilo njegov argument, da s ta družbi Niko T ube in NTRP n eposredno p rodajali v Unijo. 
Svet tudi trdi, da j e Splošno s odišče napačno ra zumelo ar gument Komisije v zvezi s sodelovanjem 
družbe SPIG pri izvoznih dejavnostih dr užb Niko T ube in NTRP. Poleg tega naj bi Splošno s odišče 
napačno u porabilo sodno p rakso v zvezi s pojmom „enotni gospodarski subjekt“ pri presoji, ali vez
ECLI:EU:C:2012 :78 11SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 med dr užbama Sepco in NTRP i zključuje možnost zaključka, da j e dr užba Sepco opravljala funkcije, 
podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizije. Nazadnje, Splošno s odišče naj bi napačno 
uporabilo pravo, ker je vsakega od dokazov, ki s ta jih predložili instituciji, presojalo ločeno.
40 Svet s četrtim p ritožbenim ra zlogom trdi, da j e Splošno s odišče napačno o dločilo, da s ta instituciji 
s tem, da s ta za izvoz dr užb Niko T ube in N TRP u porabili člen 2(10), prvi pododstavek, temeljne 
uredbe, storili očitno n apako p ri presoji, ker je Svet v okviru transakcij, ki s e nanašajo na cevi, ki j ih 
proizvaja dr užba N TRP, prilagodil izvozne cene dr užbe Sepco. Napačna uporaba prava s strani 
Splošnega sodišča glede razlage in uporabe člena 2(10)(i) te uredbe naj bi se prav tako ra ztezala na 
zaključke, navedene v točkah 196 in 197 i zpodbijane sodbe.
41 Komisija pa me ni, da j e Splošno s odišče dvakrat napačno u porabilo pravo, ko j e za določitev izvozne 
cene po analogiji uporabilo pojem „enotni gospodarski subjekt“, ki s e nanaša na izračun no rmalne 
vrednosti. Prvič, Splošno s odišče naj ne bi navedlo, zakaj bi se lahko p ojem „enotni gospodarski 
subjekt“ po analogiji uporabil za določitev izvozne cene. Nasprotno, iz ustaljene sodne prakse Sodišča 
naj bi izhajalo, da j e bil ta pojem o blikovan zato, da b i se za določitev no rmalne vrednosti v izračunu 
stopnje da mpinga upoštevali nekateri posebni položaji na no tranjem t rgu izvoznikov. Drugič, Splošno 
sodišče naj bi v točki 177 in naslednjih izpodbijane sodbe odločilo v nasprotju s sodno p rakso, ki j o 
navaja v podporo svoji odločitvi. Preučitev te sodne prakse naj bi dejansko p okazala, da p ojma „enotni 
gospodarski subjekt“, ki j e opredeljen zaradi p rimernejše določitve no rmalne vrednosti izdelkov, ki j ih 
trgovec prodaja na no tranjem t rgu, ni mogoče prenesti na določitev c en izdelkov, ki j ih ta trgovec 
izvozi, kadar i zvaža podobne proizvode v Unijo. Nasprotno, iz ustaljene sodne prakse Sodišča naj bi 
izhajalo, da j e izvozna cena, kadar i zvoznik proda p roizvod v Unijo s posredovanjem h čerinske dr užbe 
za prodajo, določena z upoštevanjem p rve p rodaje neodvisnemu ku pcu ko t pri določitvi no rmalne 
vrednosti. Za tako d oločeno izvozno c eno p a bi lahko b ile in bi morale biti uporabljene prilagoditve, 
predvidene v temeljni uredbi, vendar n e da b i institucije v tem kon tekstu no sile kako p osebno d okazno 
breme.
42 Komisija v zvezi z drugim pritožbenim ra zlogom, ki g a je predložila v utemeljitev svoje pritožbe in ki s e 
nanaša na dokazno b reme t er me je nadzora zakonitosti, ki g a izvaja Splošno s odišče, navaja, da j e to 
večkrat napačno u porabilo pravo. Splošno s odišče naj bi institucijama naložilo posebej veliko d okazno 
breme n a področju zadev trgovinske zaščite, kjer imata kljub temu široko di skrecijsko p ravico. Splošno 
sodišče naj bi kršilo pravila v zvezi z dokaznim bremenom, ko j e odločilo, da j e treba preveriti, „ali sta 
instituciji predložili dokaz ali vsaj pokazatelje, da f unkcije dr užbe Sepco niso funkcije no tranjega 
oddelka z a prodajo, temve č so podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizije“. Iz sodne 
prakse Sodišča naj bi namreč izhajalo, da s ta instituciji, ko s ta ko t izhodišče vzeli ceno, ki j o je družba 
Sepco zaračunala prvemu neodvisnemu ku pcu v Uniji, in ko s ta nato za to ceno u porabili prilagoditev, 
predvideno v členu 2(10)(i) temeljne uredbe, ravnali pravilno. Splošno s odišče je, namesto da b i 
dokazalo – kar b i moralo storiti za upravičenje razglasitve d elne ničnosti te uredbe – da s ta instituciji 
storili očitno n apako p ri presoji, napačno me nilo, da i z sodne prakse v zvezi s pojmom „enotni 
gospodarski subjekt“ izhaja, da m orajo institucije no siti posebej veliko d okazno b reme, kadar m orajo 
uporabiti prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) temeljne uredbe. Poleg tega naj odločitev S plošnega 
sodišča, da i nstituciji ne m oreta opraviti zadevne prilagoditve, ne bi bila skladna z ugotovitvijo iz 
točk 213 in 214 i zpodbijane sodbe, da t elefaks K omisije z dne 26. junija 2006 v sebuje podrobno 
obrazložitev ra zlogov, iz katerih je bila ta prilagoditev opravljena.
43 Komisija v okviru svojega tretjega pritožbenega ra zloga zoper odločitev S plošnega sodišča, da s ta 
instituciji kr šili člen 2(10), prvi pododstavek, temeljne uredbe, me ni, da j e v dveh predhodnih 
pritožbenih razlogih pokazala, da j e Splošno s odišče s tem, da j e v zvezi s cevmi, ki j ih proizvaja družba 
NTRP, sklenilo, da p rilagoditev n a podlagi navedenega člena ni bila opravljena ve ljavno, napačno 
uporabilo pravo. Po m nenju Splošnega sodišča naj bi namreč prilagoditev, opravljena v skladu s to 
določbo, spet vzpostavila simetrijo me d no rmalno v rednostjo in izvozno c eno. Splošno s odišče je 
izrecno me nilo, da t ožbenega razloga, ki s e nanaša na kršitev člena 2(10), prvi pododstavek, temeljne 
uredbe, ni mogoče ločiti od tistega, ki s e nanaša na kršitev člena 2(10)(i) te uredbe. Komisija trdi, da
12 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 ker je treba za prvi in dr ugi pritožbeni razlog ugotoviti, da s ta utemeljena, je torej bila prilagoditev 
opravljena pravilno, tako da j e Splošno s odišče s tem, da j e presodilo, da s ta Svet in Komisija kršila 
člen 2(10), prvi pododstavek, temeljne uredbe, ravno t ako n apačno u porabilo pravo, po m nenju 
Komisije še toliko b olj, ker ni presojalo argumenta Sveta, po ka terem j e bila s tem ra vnanjem – ke r je 
bila dr užba SPIG p ovezana tako z notranjo prodajo ko t z izvozom in je prilagoditev z ajemala le 
dodatno u deležbo družbe Sepco v izvozu – dosežena simetrija, in ne asimetrija.
44 Družbi Niko T ube in N TRP v odgovor na te pritožbene ra zloge Sveta in Komisije trdita, da p rvi 
pritožbeni razlog teh institucij, ki j e njunima pritožbama skupen in se nanaša na pojem „enotni 
gospodarski subjekt“, ni dopusten, ker sta se Svet in Komisija, čeprav sta imela možnost izpodbijati 
upoštevnost tega pojma za uporabo prilagoditve n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, odločila, da 
tega v svojih razlogih in pisnih argumentih pred Splošnim sodiščem n e bosta storila.
45 Po m nenju dr užb N iko T ube in N TRP s e pojem „enotni gospodarski subjekt“ uporablja tudi z a 
določitev izvozne cene pred prilagoditvijo na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe in po njej. Splošno 
sodišče naj bi svojo odločitev gl ede tega zadostno u temeljilo. Vp rašanje obstoja nadzora in delitve 
dejavnosti proizvodnje z dejavnostmi prodaje, torej vp rašanje obstoja enotnega gospodarskega 
subjekta, naj bi bilo ločeno i n naj bi se postavilo pred vp rašanjem – ter neodvisno o d njega – 
konkretnega učinka tega obstoja na izračun no rmalne vrednosti in izvozne cene pred prilagoditvami 
na podlagi člena 2(10) temeljne uredbe in po njih. D ružbi Niko T ube in NTRP t rdita, da j e pojem 
„enotni gospodarski subjekt“ namreč omejen na ugotavljanje gospodarskega stanja, to je na opisovanje 
zadevnih vlog in nalog povezanih ločenih subjektov. Ker je Splošno s odišče priznalo, da d oločitev 
normalne vrednosti in izvozne cene urejajo posebna ločena pravila, naj bi se pravilno s klicevalo na 
„analogno“ uporabo tega pojma, v skladu s katerim d elitev d ejavnosti v skupini pravno l očenih 
subjektov tem n e preprečuje ustanovitve e notnega gospodarskega subjekta. Splošno s odišče naj bi 
priznalo le, da n a splošno, najsi gre za določitev izvozne cene ali normalne vrednosti, gospodarskega 
stanja ni mogoče zanemariti.
46 Poleg tega po m nenju dr užb N iko T ube in N TRP d ejstvo, da b i lahko i mel obstoj enotnega 
gospodarskega subjekta različen vp liv glede na to, ali gre za določitev no rmalne vrednosti ali izvozne 
cene, ni ovira z a širšo uporabo ustaljene sodne prakse Sodišča v zvezi s tem kon ceptom, ki g a je 
Sodišče do zdaj imelo priložnost uporabiti le v omejenem š tevilu zadev. Poleg tega naj bi člen 2(10)(i) 
temeljne uredbe institucijam U nije, ki ž elijo za določitev izvozne cene odšteti različne stroške – na 
primer pribitek trgovca – ki j ih prikaže dr užba za prodajo, povezana s proizvajalcem i zvoznikom, 
nalagal, da t o odločitev u pravičijo tako, da d okažejo, da t a povezana družba opravlja funkcije, podobne 
funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizij. Če dr užba za prodajo s proizvajalcem i zvoznikom 
tvori enotni gospodarski subjekt in opravlja funkcije no tranje službe za izvoz, ni mogoče na podlagi 
ničesar sklepati, da j e izenačena z zastopnikom, ki d ela na podlagi provizij. Po m nenju dr užb Niko 
Tube in NTRP j e treba zato natančneje opredeliti funkcije, ki j ih opravlja povezana družba za prodajo, 
in „nadzor“ proizvajalca izvoznika n ad t o dr užbo. Namreč, kadar t ak nadzor obstaja in so funkcije 
povezane družbe funkcije no tranje službe za izvoz, naj bi obstajale povezave enotnega gospodarskega 
subjekta, in ne razmerje, podobno ra zmerju me d naročiteljem i n njegovim zastopnikom, tako da n aj 
instituciji ne bi imeli no bene podlage za to, da v okviru člena 2(10)(i) temeljne uredbe odštejeta 
pribitek trgovca. Nazadnje, sodna praksa, ki j o Svet in K omisija navajata v utemeljitev s vojega 
pritožbenega ra zloga, naj ne bi bila ovira z a to, da s e pojem „enotni gospodarski subjekt“, ki g a 
Sodišče uporablja pri določitvi normalne vrednosti, uporabi tudi, ko j e treba preučiti, ali so funkcije, ki 
jih opravlja trgovec, podobne funkcijam z astopnika, ki d ela na podlagi provizije. Iz dejstva, da s o 
sodišča Unije pojem „enotni gospodarski subjekt“ uporabljala le za določitev no rmalne vrednosti, naj 
ne bi izhajalo, da t ega pojma ni mogoče uporabiti za določitev izvozne cene. Družbi Niko T ube in 
NTRP me nita, da S odišče preprosto še nikoli ni obravnavalo natančno takega predmeta spora.
47 Družbi Niko T ube in NTRP s kupaj odgovarjata na drugi in tretji pritožbeni razlog Sveta, ki s ovpadata 
z drugim pritožbenim ra zlogom K omisije. V okviru dr ugega pritožbenega razloga zatrjujeta, da S plošno 
sodišče ni storilo napake v zvezi z dokaznim b remenom, ki g a je naložilo institucijama, in da n i
ECLI:EU:C:2012 :78 13SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 prekoračilo me j svoje pristojnosti za nadzor nad s porno u redbo. V zvezi s tretjim p ritožbenim 
razlogom dr užbi Niko T ube in NTRP me nita, da S plošno s odišče pri preučitvi odločitve institucij, da 
bosta opravili prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) temeljne uredbe, ni uporabilo napačnega pravnega 
merila. Ta člen naj bi izrecno d oločal, da i nstitucija, ki s e sklicuje na to prilagoditev, nosi dokazno 
breme a li mora vsaj predložiti indice, s katerimi želi dokazati, da t rgovec v resnici opravlja funkcije, ki 
so podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizije. Čeprav sta v zvezi s tem i nstituciji 
izpodbijali argumente družb Niko T ube in NTRP, da j e bila družba Sepco no tranja služba za izvoz, pa 
Svet in Komisija nista predložila no benega upoštevnega dokaza, ki b i podpiral trditev, da j e ta družba 
dejansko d elovala ko t zastopnik. Po mnenju dr užb Niko T ube in NTRP i nstituciji dejansko me nita, da 
za zaključek po samem p ravu, da dr užba za prodajo, ki j e povezana s proizvajalcem i zvoznikom ali je 
pod ka kršnim ko li njegovim n adzorom, opravlja funkcije zastopnika, zadošča, da t a dr užba zadevni 
izdelek prodaja v Unijo. Takšen zaključek naj bi ogrozil polni učinek člena 2(10)(i) temeljne uredbe.
48 Po m nenju dr užb Niko T ube in N TRP j e očitno, da j e Splošno s odišče upoštevalo in preučilo vse 
trditve S veta in Komisije ter vse informacije, s katerimi je razpolagalo, preden je ugotovilo, da s ta 
instituciji storili očitno n apako p ri presoji, ker nista predložili zadostnih indicev, da j e dr užba Sepco 
delovala ko t zastopnik, ki d ela na podlagi provizij.
49 V zvezi s četrtim p ritožbenim ra zlogom Sveta in tretjim pritožbenim ra zlogom K omisije družbi Niko 
Tube in N TRP me nita, da j e Splošno s odišče utemeljeno u gotovilo, da s ta instituciji storili očitno 
napako p ri presoji glede uporabe člena 2(10), prvi pododstavek, temeljne uredbe. S samo prilagoditvijo 
se je ohranila ali ustvarila asimetrija, ki j o je Splošno s odišče poudarilo v točki 195 i zpodbijane sodbe.
Presoja Sodišča
50 Instituciji Unije s sedmimi pritožbenimi razlogi v točkah od 177 d o 179 i zpodbijane sodbe v bistvu 
izpodbijata analogno u porabo sodne prakse, ki s e je razvila na področju izračuna no rmalne vrednosti 
in ki s e nanaša na pojem „enotni gospodarski subjekt“, za prilagoditve izvozne cene, predvidene 
v členu 2(10) temeljne uredbe, in pravilo v zvezi z dokaznim b remenom, navedeno v točki 180 
izpodbijane sodbe in uporabljeno v točki 182 in naslednjih te sodbe, po ka terem m orata navedeni 
instituciji, kadar me nita, da m orata opraviti prilagoditev, predložiti dokaze, ki p otrjujejo obstoj 
dejavnika, na podlagi katerega se prilagoditev opravi.
51 V zvezi s tem j e najprej treba opozoriti, da s e no rmalna vrednost in izvozna cena določata po različnih 
pravilih in da z ato prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ni nujno treba v vseh primerih obravnavati 
enako. Ve ndar b i bilo m orebitne razlike me d eno i n dr ugo vrednostjo m ogoče upoštevati v okviru 
prilagoditev, določenih s členom 2(10) temeljne uredbe (glej v tem s mislu sodbi z dne 7. maja 1991 
v zadevi Nakajima proti Svetu, C-69/89, Recueil, str. I-2069 , točke 63, 70 in 73, in z dne 10. marca 
1992 v zadevi Minolta Camera proti Svetu, C-178/87, Recueil, str. I-1577 , točka 12).
52 Splošno s odišče je v točki 177 i zpodbijane sodbe presodilo, da „v skladu z ustaljeno s odno p rakso glede 
izračuna no rmalne vrednosti, ki p a se po analogiji lahko u porabi za izračun izvozne cene, delitev 
dejavnosti proizvodnje in prodaje v skupini, ki j o oblikujejo pravno l očene dr užbe, ne vp liva na 
dejstvo, da g re za enotni gospodarski subjekt, ki t ako o rganizira v se dejavnosti, ki j ih v drugih 
primerih izvaja subjekt, ki j e enoten tudi v pravnem s mislu (glej po analogiji sodbe z dne 
5. oktobra 1988 v zadevi Brother Industries proti Svetu, 250/85, Recueil, str. 5683 , točka 16; z dne 
10. marca 1992 v zadevi Matsushita Electric proti Svetu, C-175/87, Recueil, str. I-1409 , točka 12, in 
z dne 13. oktobra 1993 v zadevi M atsushita Electric Industrial proti Svetu, C-104/90, Recueil, 
str. I-4981 , točka 9)“.
53 Spor pred Splošnim s odiščem s e je nanašal na prilagoditev izvozne cene, opravljeno n a podlagi 
člena 2(10)(i) temeljne uredbe. V zvezi s tem j e tako iz besedila ko t iz sistematike člena 2(10) te uredbe 
razvidno, da s e prilagoditev izvozne cene ali normalne vrednosti lahko o pravi samo zaradi u poštevanja
14 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 razlik v zvezi z dejavniki, ki vp livajo na obe ceni, kot so provizije, to je ra zlik v provizijah, ki s e 
plačujejo v zvezi z obravnavanimi prodajami in ki t orej vplivajo na njihovo primerljivost, da b i se 
zagotovilo, da s e primerjava opravi na isti ravni trgovanja. Zato vp rašanje prilagoditve izvozne cene 
v okviru uporabe člena 2(10) temeljne uredbe najprej zahteva preučitev ra vni trgovanja, na ka teri je 
bila določena izvozna cena.
54 V zvezi s tem j e prav tako treba poudariti, da n ič iz besedila člena 2(10) temeljne uredbe – zlasti ne to, 
kar d oloča točka (i) – ne preprečuje, da b i se pri kon čni določitvi izvozne cene za pravično p rimerjavo 
po tem č lenu uporabil pojem „enotni gospodarski subjekt“. Torej če proizvajalec izvaža proizvode 
v Unijo prek dr užbe, ki j e pravno l očena, vendar j o na gospodarski ra vni nadzira, ni no benega 
pomem bnega pravnega ali gospodarskega ra zloga, ki b i preprečeval, da b i se ta subjekta štela za 
„enotni gospodarski subjekt“.
55 Ni sporno, da j e bil pojem „enotni gospodarski subjekt“ razvit za določitev no rmalne vrednosti. Splošno 
sodišče je v točkah 178 in 179 p ravilno n avedlo posebne primere, v katerih je za izračun no rmalne 
vrednosti dovoljeno s klepati na obstoj takega subjekta. Vendar i z teh preudarkov ne izhaja, da b i se lahko 
ta pojem u porabil le v okviru no tranjega trga proizvajalcev izvoznikov. Namreč, če en proizvajalec izvaža 
proizvode v Unijo s posredovanjem dr užbe, ki je pravno ločena, vendar j e pod njegovim gospodarskim 
nadzorom, zahteva po ugotovitvi, ki odraža gospodarsko stanje odnosov me d tem p roizvajalcem i n to 
družbo, govori bolj v prid u porabi pojma „enotni gospodarski subjekt“ za izračun izvozne cene.
56 Iz zgoraj navedenega izhaja, da j e Splošno s odišče za določitev izvozne cene upravičeno p o analogiji 
uporabilo sodno p rakso v zvezi s pojmom „enotni gospodarski subjekt“, ki s e načeloma uporablja za 
izračun no rmalne vrednosti.
57 Glede dokaznega bremena za izkaz obstoja dejavnika, na podlagi katerega se zadevna prilagoditev 
predlaga ali opravi, je Splošno s odišče v točki 180 i zpodbijane sodbe presodilo, da „se m orajo 
institucije – tako ko t mora stranka, ki n a podlagi člena 2(10) temeljne uredbe predlaga prilagoditve, 
da b i bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi zaradi d oločanja stopnje da mpinga, predložiti 
dokaz, da j e njen predlog upravičen – kadar me nijo, da j e treba opraviti prilagoditev, opirati na 
dokaze ali vsaj na indice, s katerimi se lahko u gotavlja obstoj dejavnika, zaradi ka terega je opravljena 
prilagoditev, in njegov učinek na primerljivost cen“.
58 V zvezi s tem j e treba spomniti, da m ora v skladu s sodno p rakso Sodišča stranka, če na podlagi 
člena 2(10) temeljne uredbe predlaga prilagoditve, da b i bili no rmalna vrednost in izvozna cena 
primerljivi zaradi d oločanja stopnje da mpinga, predložiti dokaz, da j e njen predlog upravičen (glej 
v tem s mislu sodbe z dne 7. maja 1987 v zadevi Nachi Fujikoshi proti Svetu, 255/84, Recueil, 
str. 1861 , točka 33, v zadevi Nippon S eiko p roti Svetu, 258/84, Recueil, str. 1923 , točka 45, in v zadevi 
Minebea proti Svetu, 260/84, Recueil, str. 1975 , točka 43).
59 Poleg tega se v skladu s členom 2(10) temeljne uredbe, kadar no rmalna vrednost in izvozna cena ne 
temeljita na primerljivi osnovi, vsekakor v obliki prilagoditev u poštevajo razlike v dejavnikih, za katere 
se ugotovi in dokaže, da vp livajo na cene in tako n a njihovo primerljivost.
60 V skladu z ugotovitvijo generalnega pravobranilca v točki 79 s klepnih predlogov m orajo v teh 
okoliščinah potrebo po posebnih prilagoditvah, n avedenih v členu 2(10), od (a) do (k), temeljne 
uredbe, dokazati tisti, ki s e nameravajo na to sklicevati, ne glede na to, kdo so.
61 Če torej proizvajalec zahteva, da s e opravi prilagoditev no rmalne vrednosti, načeloma navzdol, ali 
izvoznih cen, logično n avzgor, mora n avesti in dokazati, da s o pogoji za odobritev take p rilagoditve 
izpolnjeni. Sicer, kakor je pravilno p resodilo Splošno s odišče, kadar ko t v obravnavanem p rimeru Svet 
in Komisija me nita, da j e treba izvozno c eno p rilagoditi navzdol, ker dr užba za prodajo, povezana 
s proizvajalcem, opravlja funkcije, podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizij, morata ti 
instituciji predložiti vsaj skladne indice, da j e ta pogoj izpolnjen.
ECLI:EU:C:2012 :78 15SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
62 Splošno s odišče je v točki 184 i zpodbijane sodbe odločilo, da e lementi, ki j ih K omisija navaja 
v utemeljitev p rilagoditve, opravljene na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, niso dovolj prepričljivi 
in jih ni mogoče šteti za indice, s katerimi se lahko u gotovi obstoj dejavnika, zaradi ka terega je 
opravljena prilagoditev, in njegov učinek na primerljivost cen. Svet in Komisija zoper to odločitev 
navajata, da j e Splošno s odišče prekoračilo me je nadzora zakonitosti.
63 Iz sodne prakse Sodišča je razvidno, da i majo institucije Unije na področju skupne trgovinske p olitike 
in predvsem u krepov trgovinske z aščite široko di skrecijsko p ravico zaradi z apletenosti gospodarskih, 
političnih in pravnih ra zmer, ki j ih m orajo preučiti. Sodni nadzor take p resoje mora b iti omejen na 
preverjanje, ali so bila postopkovna pravila upoštevana, ali je bilo dejansko s tanje, ki s e upošteva pri 
izpodbijani izbiri, pravilno u gotovljeno, ali ne gre za očitno n apako p ri presoji tega dejanskega stanja 
oziroma za zlorabo pooblastil (glej sodbo z dne 27. septembra 2007 v zadevi Ikea Wh olesale, 
C-351/04, ZOdl., str. I-7723 , točki 40 in 41).
64 Vendar j e treba spomniti, da v skladu z ustaljeno s odno p rakso iz člena 225 E S in člena 58, prvi 
odstavek, S tatuta Sodišča izhaja, da j e samo Splošno s odišče pristojno z a ugotavljanje dejanskega 
stanja po eni strani, razen če bi vsebinska n epravilnost njegovih ugotovitev izhajala iz listin v spisu, ki 
so mu bile predložene, in za presojo tega dejanskega stanja po dr ugi strani. Potem ko S plošno s odišče 
ugotovi ali presodi dejansko stanje, je Sodišče pristojno, da n a podlagi člena 225 E S opravi nadzor nad 
pravno o predelitvijo tega dejanskega stanja in pravnimi posledicami, ki j ih je iz njega izpeljalo Splošno 
sodišče (glej sodbo z dne 3. septembra 2009 v zadevi Moser Baer India p roti Svetu, C-535/06 P, ZOdl., 
str. I-7051 , točka 31).
65 Sodišče tako n i pristojno n iti za ugotavljanje dejanskega stanja in načeloma niti za presojo dokazov, ki 
jih je Splošno s odišče sprejelo za utemeljitev t ega dejanskega stanja. Če so bili namreč ti dokazi 
pravilno p ridobljeni in če so bila upoštevana splošna načela prava ter pravila postopka gl ede 
dokaznega bremena in izvedbe dokazov, je samo Splošno s odišče pristojno z a presojo vrednosti, ki j o 
je treba pripisati predloženim dokazom. Ta presoja torej – ra zen če gre za izkrivljanje teh dokazov – 
ni pravno vp rašanje, ki j e predmet nadzora Sodišča (glej zgoraj navedeno s odbo M oser Baer India p roti 
Svetu, točka 32).
66 Iz točk od 184 d o 190 i zpodbijane sodbe izhaja, da j e Splošno s odišče v skladu s to sodno p rakso 
opravilo nadzor pravne kvalifikacije, ki s ta jo Svet in Komisija uporabila za položaj družb Niko T ube in 
NTRP. V teh okoliščinah je ugotovilo, da t rije elementi, navedeni v telefaksu Komisije z dne 26. junija 
2006 , niso indici, s katerimi bi bilo m ogoče potrditi zaključek teh institucij, da j e dr užba Sepco 
izpolnjevala pogoje, ki d opuščajo prilagoditev n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, vsaj kar 
zadeva transakcije v zvezi s cevmi, ki j ih proizvaja družba NTRP.
67 Splošno s odišče v teh okoliščinah institucijama ni naložilo no benega posebnega dokaznega bremena, 
razen da m orata dokazati, da s o bili izpolnjeni pogoji za odobritev take p rilagoditve.
68 Prav tako je treba ugotoviti, da t a nadzor Splošnega sodišča, ki s e je nanašal na tri elemente, navedene 
v telefaksu Komisije z dne 26. junija 2006 , in na upoštevne dokaze iz spisa, navedene v točki 188 
izpodbijane sodbe, in ki j e bil namenjen preveritvi, ali sta instituciji za zadevno p rilagoditev p redložili 
dokaze, da dr užba Sepco opravlja funkcije, podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi provizij, 
ni pomenil nove presoje dejstev, ki b i nadomeščala presojo institucij. Opravljeni nadzor tako n i posegel 
v široko di skrecijsko p ravico, ki j o imata instituciji na področju trgovinske p olitike z aradi z apletenosti 
gospodarskih, političnih in pravnih razmer, ki j ih morajo preučiti, temve č je bil omejen na ugotovitev, 
ali so bili ti dokazi taki, da l ahko p odprejo zaključke institucij.
69 Glede na navedeno j e treba prve štiri ra zloge iz glavne pritožbe Sveta in prve tri ra zloge iz glavne 
pritožbe Komisije zavrniti.
16 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
Peti, šesti in sed mi razlog iz glavne pritožbe Sveta in četrti razlog iz glavne pritožbe Komisije
Trditve strank
70 Svet zoper izpodbijano s odbo navaja tri pritožbene razloge, pri čemer izpodbija zaključek iz te sodbe, 
da j e bila pravica dr užb N iko T ube in N TRP d o obrambe kr šena. Tako S vet s svojim pe tim 
pritožbenim ra zlogom trdi, da j e ra zlaga zahtev p o obveščanju, ki j o je opravilo Splošno s odišče, 
prestroga. Po m nenju te institucije vp rašanja, ali za omogočitev izvozniku, da u resničuje pravico do 
obrambe, zadošča obvestilo o pravni podlagi prilagoditve n a podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe ali 
pa je treba predložiti dodatne informacije, ni mogoče razrešiti abstraktno, temve č le ob upoštevanju 
okoliščin obravnavanega primera. Splošno s odišče bi torej moralo preučiti, ali je glede na posebne 
okoliščine obravnavanega primera zgolj obvestilo o pravni podlagi prilagoditve zadoščalo.
71 Svet s šestim pritožbenim ra zlogom trdi, da S plošno s odišče ni upoštevalo pogojev za uporabo me rila, 
s katerim je presojalo, ali bi družbi Niko T ube in N TRP, če ne bi bili prepozno o bveščeni o treh 
elementih, p oudarjenih v telefaksu K omisije z dne 26. junija 2006 , lahko i meli „možnost, čeprav 
omejeno, doseči drugačen izid upravnega postopka“, saj je na podlagi tega me rila mogoče ugotoviti, ali 
je imela nepravilnost postopka vp liv na zmožnost teh strank braniti svoje interese. Splošno s odišče naj 
bi napačno u porabilo pravo, ker naj ne bi preučilo, ali sta bili družbi Niko T ube in NTRP z aradi t ega 
prepoznega obvestila resnično p rikrajšani za m ožnost predstavitve s vojih trditev a li ugotovitev, na 
podlagi katerih bi lahko b il izid upravnega postopka dr ugačen. Po mnenju Sveta bi Splošno s odišče, če 
bi upoštevalo pogoje za uporabo tega me rila presoje, ugotovilo, da s o bile trditve, ki s ta jih navedli 
družbi Niko T ube in N TRP, v bistvu enake tistim, ki s o bile predstavljene v okviru postopka p red 
Komisijo pred prejetjem t elefaksa Komisije z dne 26. junija 2006 .
72 Svet s svojim sedmim pritožbenim ra zlogom trdi, da j e Splošno s odišče pri presoji dokazov, na katere 
se je oprlo v točkah od 185 d o 188 i zpodbijane sodbe za ugotovitev kr šitve p ravice družb Niko T ube 
in N TRP d o obrambe, ve čkrat napačno u porabilo pravo, ka kor izhaja iz preučitve p rvih treh 
pritožbenih ra zlogov. Zaključek Splošnega sodišča v točki 209 i zpodbijane sodbe, da s ta dr užbi Niko 
Tube in N TRP „izkazali, da b i, če bi bili o elementih, ki j ih je vseboval telefaks [Komisije] z dne 
26. junija 2006 , obveščeni prej, lahko t o izkazali pred sprejetjem [ sporne] uredbe in s tem p otrdili 
trditev, da K omisija nima no benega oprijemljivega ra zloga, iz ka terega bi lahko o pravila sporno 
prilagoditev“, je torej prav tako n apačen. Enako n aj bi razlogovanje Splošnega sodišča vsebovalo 
protislovje v tem s mislu, da j e ugotovilo kr šitev p ravice do obrambe v zvezi s prodajami, ki s ta jih 
opravili družbi Niko T ube in NTRP, v točkah 188 in 189 i zpodbijane sodbe pa je navedlo, da n ista 
dokazali, da b i bila dr užba Sepco pod nadzorom dr užbe NTRP. Zato naj zgodnejše obvestilo o treh 
elementih iz telefaksa Komisije z dne 26. junija 2006 dr užbama Niko T ube in N TRP n e bi da lo 
nobene m ožnosti za dr ugačen izid v zvezi s prodajami, ki j ih je o pravila dr užba N TRP 
s posredovanjem dr užbe Sepco.
73 Komisija v okviru svojega četrtega pritožbenega razloga me ni, da j e Splošno s odišče za zaključek, da j e 
bila pravica družb Niko T ube in NTRP d o obrambe kršena, uporabilo prestroga in zato neupravičena 
merila. Po mnenju Komisije sta bili ti družbi popolnoma obveščeni – tako da s ta lahko u resničili svojo 
pravico do obrambe – o natančnih ra zlogih, iz ka terih je Komisija nameravala opraviti zadevno 
prilagoditev. Poleg tega naj bi ti družbi z dopisom z dne 4. maja 2006 p odali pripombe v zvezi 
z navedeno p rilagoditvijo. Splošno s odišče naj bi zamenjalo vsebinsko vp rašanje zakonitosti opravljene 
prilagoditve z vprašanjem s poštovanja pravice družb Niko T ube in NTRP d o obrambe. Dejstvo, da j e 
Splošno s odišče štelo, da j e bila prilagoditev o pravljena nezakonito, naj ne bi pomenilo, da j e bila zgolj 
zaradi t ega dejstva pravica družb Niko T ube in NTRP d o obrambe kršena. Splošno s odišče naj ne bi 
razlikovalo zahtev gl ede obrazložitve a kta, ki ve ljajo za instituciji v fazi sprejetja kon čnega pravnega 
akta in me d upravnim p ostopkom p red tem s prejetjem. V fazi sprejetja kon čnega pravnega akta bi 
morala biti dokončna obrazložitev sporočena naslovnikom tega akta in z njo bi morale biti spoštovane 
določbe člena 253 E S. V prejšnji fazi se zahteva le, da s o gospodarski subjekti zadostno o bveščeni, da
ECLI:EU:C:2012 :78 17SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 lahko u resničujejo svojo pravico do obrambe. Splošno s odišče naj bi torej na podlagi dejstva, da j e bila 
obrazložitev p opolnejša v fazi kon čnega pravnega akta, napačno p resodilo, da z adevni gospodarski 
subjekti na podlagi informacij, sporočenih pred sprejetjem t ega akta, zagotovo niso m ogli uresničiti 
svoje pravice do obrambe.
74 Družbi Niko T ube in N TRP s ta skupaj preučili tri pritožbene razloge, ki j ih je navedel Svet in ki 
ustrezajo četrtemu pritožbenemu razlogu Komisije. Po mnenju teh strank je Splošno s odišče pravilno 
odločilo, da j ima je bila kr šena pravica do obrambe, ker bi morali imeti možnost predstaviti svoje 
stališče o resničnosti in upoštevnosti vseh dejstev in okoliščin, zatrjevanih v podporo prilagoditvi. Če so 
razlogi, ki u temeljujejo to odločitev o prilagoditvi, sporočeni šele na kon cu upravnega postopka, tako 
da n avedeno o bvestilo dejansko s ovpada s končanjem p ostopka, ta zahteva ni izpolnjena. Spoštovanje 
načela pravice do izjave n aj bi zahtevalo, da i majo zainteresirane dr užbe v upravnem p ostopku 
možnost predstaviti svoje stališče o resničnosti in upoštevnosti zatrjevanih dejstev in okoliščin ter 
o dokumentih, ki j ih je Komisija upoštevala v podporo svoji trditvi o obstoju kr šitve. Nadzor 
Splošnega sodišča naj bi se m oral nanašati le na dejanske d okaze, ki s o bili zbrani v upravnem 
postopku in ki s o pripeljali do sprejetja ukrepa, ki j e predmet ničnostne tožbe. Če se je nadzor, ki g a 
je opravilo Splošno s odišče, nanašal na druga dejstva ko t tista, ki s o bila zbrana v upravnem p ostopku, 
naj bi to pomenilo, da dr užbi Niko T ube in NTRP n ista mogli v celoti uveljavljati pravice do obrambe 
med postopkom pred Splošnim sodiščem. Poleg tega naj bi družba Niko T ube, če bi bila pravočasno 
obveščena o merilih, ki s ta jih instituciji resnično u poštevali pri svoji oceni, lahko me d upravnim 
postopkom svoje trditve d ejansko u smerila na ta me rila in tako vp livala na izid postopka.
Presoja Sodišča
75 Splošno s odišče je ugodilo šestemu pritožbenemu razlogu dr užb Niko T ube in NTRP v zvezi s kršitvijo 
pravice do obrambe v delu, ki s e nanaša na prilagoditev, opravljeno v skladu s členom 2(10)(i) temeljne 
uredbe, ker bi družbi Niko T ube in NTRP, če bi ju Komisija pred sprejetjem s porne uredbe obvestila 
o elementih, v sebovanih v telefaksu Komisije z dne 26. junija 2006 , lahko p ravočasno u veljavljali 
argumente, ki j ih zato, ker ju je Komisija o zadevnih podatkih prepozno o bvestila, nista mogli navesti. 
Ti družbi bi torej lahko b olje poskrbeli za svojo obrambo in m orda u pravni postopek pripeljali do 
drugačnega izida.
76 Splošno s odišče v točki 64 i zpodbijane sodbe pravilno o pozarja na sodno p rakso Sodišča v zvezi 
s spoštovanjem p ravice strank, ki s o predmet protidampinških preiskav, do obrambe. V skladu s to 
sodno p rakso m ora b iti zainteresiranim p odjetjem me d u pravnim p ostopkom o mogočeno, da 
primerno p redstavijo svoje stališče o resničnosti in upoštevnosti zatrjevanih dejstev in okoliščin ter 
o dokazih, ki j ih Komisija navaja v podporo svoji trditvi o obstoju da mpinga in škode, ki n aj bi s tem 
nastala (sodba z dne 27. junija 1991 v zadevi Al-Jubail Fertilizer proti Svetu, C-49/88, Recueil, 
str. I-3187 , točka 17).
77 Treba je poudariti, da j e spoštovanje pravice do obrambe v postopkih protidampinških preiskav 
temeljno (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Al-Jubail Fertilizer proti Svetu, točke o d 15 d o 17, 
ter po analogiji sodbi z dne 21. septembra 2006 v zadevi Technische Unie proti Komisiji, C-113/04 P, 
ZOdl., str. I-8831 , točka 55, in z dne 1. oktobra 2009 v zadevi Foshan Shunde Yongjian Housewares & 
Hardware proti Svetu, C-141/08 P, ZOdl., str. I-9147 , točka 93).
78 Zlasti je treba poudariti, da i z sodne prakse Sodišča izhaja, da o d družb Niko T ube in NTRP n i mogoče 
zahtevati, da d okažeta, da b i bila odločba Komisije dr ugačna, temve č le, da t a možnost ni v celoti 
izključena, saj bi lahko t i stranki b olje poskrbeli za svojo obrambo, če ne bi bilo postopkovnih 
nepravilnosti (glej zgoraj navedeno s odbo Foshan Shunde Yongjian H ousewares & H ardware proti 
Svetu, točka 94 in navedena sodna praksa).
18 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
79 Vendar s e zaradi o bstoja nepravilnosti v zvezi s pravico do obrambe sporna uredba lahko ra zglasi za 
nično s amo, če obstaja možnost, da b i se upravni postopek zaradi t e nepravilnosti kon čal drugače in 
tako d ejansko vp lival na pravico dr užb Niko T ube in NTRP d o obrambe (glej zgoraj navedeno s odbo 
Foshan Shunde Yongjian Housewares & H ardware proti Svetu, točka 107).
80 Iz spisa, predloženega Sodišču, je ra zvidno, da j e Splošno s odišče v točki 203 i zpodbijane sodbe 
pravilno u gotovilo, da s ta bili družbi Niko T ube in NTRP š ele z drugim d okumentom o dokončnem 
razkritju z dne 24. aprila 2006 o bveščeni, da j e bila glede prodaje v Skupnost, pri ka teri je posredovala 
družba Sepco, prilagoditev o pravljena na podlagi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, in ne na podlagi 
člena 2(9) te uredbe, kot je bilo navedeno v prvem d okumentu o dokončnem ra zkritju, ne da b i 
Komisija v drugem d okumentu, ki j e sledil, utemeljila, zakaj naj bi se v tem p rimeru uporabil 
člen 2(10)(i) temeljne uredbe. Družbi Niko T ube in NTRP s ta v teh okoliščinah Komisijo z dopisom 
z dne 4. maja 2006 o bvestili, da m ora d okazati, da s o bile dejavnosti dr užbe Sepco podobne 
dejavnostim zastopnika, ki d ela na podlagi provizije.
81 Splošno s odišče je ugotovilo, da j e Komisija šele s telefaksom z dne 26. junija 2006 , torej en da n pred 
sprejetjem s porne protidampinške u redbe, prvič navedla razloge, iz ka terih so bile po njenem m nenju 
dejavnosti družbe Sepco podobne dejavnostim zastopnika in je bila prilagoditev, opravljena na podlagi 
člena 2(10)(i) temeljne uredbe, zato utemeljena. Ta ugotovitev se v obravnavani zadevi ne izpodbija.
82 V zvezi s tem j e treba navesti, da n a podlagi dejstva, da s e je Splošno s odišče v točki 209 i zpodbijane 
sodbe oprlo na zaključke, ki j ih je naredilo v točkah od 185 d o 188 n avedene sodbe, namreč, da s e 
trije elementi iz telefaksa Komisije z dne 26. junija 2006 n e morejo šteti za indice, s katerimi bi se lahko 
ugotovilo, prvič, da j e družba Sepco opravljala funkcije, ki s o podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na 
podlagi provizije, in dr ugič, da dr užbi Sepco in N TRP n ista enotni gospodarski subjekt, n i mogoče 
izpodbijati dejanske u gotovitve S plošnega sodišča, da s ta bili dr užbi Niko T ube in N TRP p rvič 
obveščeni o obrazložitvi v zvezi s pravno p odlago zadevne prilagoditve š ele da n pred sprejetjem 
sporne protidampinške u redbe.
83 Kot je poudarjeno v točki 78 t e sodbe, zato da b i se pravica do obrambe lahko š tela za kr šeno, 
zadostuje dokazati, da b i lahko dr užbi Niko T ube in NTRP b olje poskrbeli za svojo obrambo, če ne bi 
bilo ugotovljenih postopkovnih nepravilnosti.
84 V obravnavani zadevi sta družbi Niko T ube in NTRP p red Splošnim sodiščem l ahko u veljavljali trditve, 
za ka tere je to presodilo, da s o utemeljene, in na podlagi katerih je v točkah 190 in 243 i zpodbijane 
sodbe ugodilo delu četrtega tožbenega razloga, ki s ta ga ti stranki navedli v okviru ničnostne tožbe in 
ki se nanaša na očitno n apako S veta pri uporabi člena 2(10)(i) temeljne uredbe, ter zato del sporne 
uredbe razglasilo za ničen. Kot je Splošno s odišče pravilno n avedlo v točki 209 i zpodbijane sodbe, ta 
okoliščina dokazuje, da b i družbi Niko T ube in NTRP, če bi bili o elementih, ki j ih je vseboval telefaks 
Komisije z dne 26. junija 2006 , obveščeni prej, lahko e nake ar gumente, kot so tisti, s katerimi je bila 
utemeljena odločitev S plošnega sodišča o razglasitvi ničnosti, uveljavljali pred sprejetjem i zpodbijane 
uredbe in tako p odprli trditev, da K omisija nima no benega oprijemljivega ra zloga za sporno 
prilagoditev.
85 Splošno s odišče je v točkah od 185 d o 190 i zpodbijane sodbe zgoraj omenjenemu delu četrtega 
tožbenega razloga sicer ugodilo le v delu, ki s e nanaša na razmerje me d dr užbama Sepco in NTRP, in 
ga je zavrnilo v delu, ki s e nanaša na razmerje me d dr užbama Sepco in Niko T ube. Vendar b i morala 
ob zgodnejšem ra zkritju zadevnih elementov v fazi upravnega postopka n jihov vp liv na razmerji glede 
na trditve, ki s ta jih od tedaj navajali družbi Niko T ube in NTRP, presojati Svet in Komisija, in ne 
Splošno s odišče. Tako je Splošno s odišče kljub svojim v sebinskim u gotovitvam v navedenih točkah 
od 185 d o 190 l ahko p resodilo brez protislovij, da b i brez nepravilnosti, ki j o je storila Komisija, ne 
samo dr užba NTRP, temve č tudi dr užba Niko T ube lahko b olje poskrbela za svojo obrambo in morda 
upravni postopek pripeljala do dr ugačnega izida, in v točkah 210 in 211 u godilo šestemu tožbenemu 
razlogu, ki s ta ga na prvi stopnji navedli družbi Niko T ube in NTRP.
ECLI:EU:C:2012 :78 19SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
86 Iz zgoraj navedenega izhaja, da dr užbi Niko T ube in NTRP v nobeni fazi upravnega postopka n ista 
imeli možnosti, da s e ustrezno izrečeta o razlogih, ki s ta jih imeli zoper predvideno p rilagoditev.
87 Zato je treba pe ti, šesti in sedmi pritožbeni razlog Sveta ter četrti pritožbeni razlog Komisije, ki j u 
navajata v utemeljitev s vojih pritožb in v katerih trdita, da p ravica dr užb N iko T ube in N TRP d o 
obrambe ni bila kršena, zavrniti.
88 Zato je treba glavni pritožbi v celoti zavrniti.
Nasprotna pritožba
89 Družbi Niko T ube in NTRP v utemeljitev n asprotne pritožbe navajata, da j e Splošno s odišče napačno 
zavrnilo prvi, drugi in četrti tožbeni razlog, ki s ta jih navedli v tožbah na prvi stopnji. Družbi Niko 
Tube in NTRP v zvezi s tem n avajata tri ra zloge. Prvi je uperjen zoper ugotovitev S plošnega sodišča, 
da S vet ni določil no rmalne vrednosti na podlagi očitne napake p ri presoji in ob kr šitvi načela 
prepovedi di skriminacije, saj naj bi ta institucija po m nenju dr užb Niko T ube in NTRP p ri izračunu 
stopnje da mpinga upoštevala proizvode, ki j ih on idve n e proizvajata. V drugem ra zlogu iz nasprotne 
pritožbe dr užbi Niko T ube in N TRP t rdita, da j e Splošno s odišče z ugotovitvijo, da j e bila 
premoženjska š koda d oločena v skladu s členom 3 temeljne uredbe, napačno u porabilo pravo. 
Nazadnje, tretji razlog iz nasprotne pritožbe dr užb Niko T ube in NTRP j e uperjen zoper ugotovitev 
Splošnega sodišča, da j e družba Sepco delovala za račun dr užbe Niko T ube ko t zastopnik, ki d ela na 
podlagi provizije.
Prvi razlog iz nasprotne pritožbe
Trditve strank
90 Prvi razlog iz nasprotne pritožbe, ki g a navajata družbi Niko T ube in NTRP, je razdeljen na pe t delov. 
Prvi del se nanaša na kršitev p ravice do izjave. V drugem d elu trdita, da j e Splošno s odišče prekoračilo 
meje svojega sodnega nadzora. Tretji del temelji na tem, da n aj se Splošno s odišče ne bi izreklo o enem 
od tožbenih ra zlogov, ki s ta jih navedli družbi Niko T ube in NTRP. S četrtim d elom tega razloga iz 
nasprotne pritožbe ti stranki trdita, da j e Splošno s odišče storilo očitno n apako p ri presoji v zvezi 
z obveznostjo skrbnega ra vnanja, ki j o ima Komisija. Nazadnje, glede na pe ti del naj bi Splošno 
sodišče izkrivilo dokaze, ki s o mu bili predloženi.
91 Družbi Niko T ube in NTRP s prvim delom prvega razloga iz nasprotne pritožbe trdita, da j e Splošno 
sodišče napačno u porabilo pravo in kr šilo njuno p ravico do obrambe, ker je potrdilo utemeljenost 
odločitve institucij, da z a izračun stopnje da mpinga ne izključita atomskih cevi, torej proizvodov, za 
katere sta na podlagi dokumentov trdili, da j ih ne izdelujeta. V zvezi s tem n aj bi Splošno s odišče 
napačno u poštevalo no ve d okaze, ki j ih je Svet prvič predložil v sodnem p ostopku. Zato naj bi Splošno 
sodišče, kot družbi Niko T ube in NTRP t rdita v drugem d elu prvega razloga iz nasprotne pritožbe, 
z dopustitvijo no vih in dodatnih dejstev in pojasnil institucij prekoračilo me je svoje pristojnosti za 
nadzor in napačno u porabilo pravo.
92 Glede tega zadnjega vp rašanja družbi Niko T ube in NTRP v tretjem d elu prvega razloga iz nasprotne 
pritožbe navajata, da t a pojasnila in trditve S veta niso bili pravočasni, ker niso bili del spisa, ki j e bil 
sestavljen v upravnem p ostopku, in bi morali biti, zato da b i bila pravica do obrambe spoštovana, 
zaradi t ega dejstva izločeni. Splošno s odišče naj bi ta tožbeni razlog zapisalo v poročilu o obravnavi, 
vendar n aj ga v izpodbijani sodbi ne bi obravnavalo.
20 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
93 Družbi Niko T ube in NTRP v četrtem d elu prvega razloga iz nasprotne pritožbe me d drugim trdita, da 
je Splošno s odišče v točkah 52 in 53 izpodbijane sodbe napačno p resodilo, da j e Komisija v okviru 
preizkusa informacij, ki s ta jih dr užbi predložili v zvezi s prodajo atomskih cevi, izkazala vso zahtevano 
skrbnost. Namreč, me dtem ko s ta instituciji navedli deset različnih argumentov v podporo svoji trditvi, 
da sta izpolnili svojo dolžnost skrbnega ravnanja, je Splošno s odišče me nilo, da l ahko samo dva od teh 
dejansko u temeljita njune „upravičene pomisleke“. Po mnenju dr užb Niko T ube in NTRP u gotovitev 
Splošnega sodišča, da s ta instituciji izpolnili svojo dolžnost skrbnega ravnanja, čeprav je poleg tega 
ugotovilo, da s ta bila utemeljena samo dva od desetih ar gumentov, ki s ta jih predložili instituciji, ne 
temelji na razumni presoji ter je zato napačna in torej neutemeljena.
94 Nazadnje, družbi Niko T ube in N TRP v okviru pe tega dela prvega ra zloga iz nasprotne pritožbe 
trdita – še vedno gl ede informacij, ki s ta jih sporočili institucijama v zvezi s prodajo atomskih cevi – 
da je Splošno s odišče napačno me nilo, da s o bile te informacije, predložene v upravnem p ostopku, 
„lahko z avajajoče za uslužbence Komisije, ki s o bili pooblaščeni za preiskavo“, ker naj bi ta odločitev 
Splošnega sodišča temeljila na nedopustnih in vsekakor napačnih in neutemeljenih trditvah, ki n aj bi 
jih instituciji prvič predložili pred Splošnim s odiščem. V teh okoliščinah naj bi bila zaključka 
Splošnega sodišča v točki 53 izpodbijane sodbe, da j e bila no rmalna vrednost razumno d oločena in da 
je Komisija izpolnila svojo obveznost, da s krbno i n nepristransko p reuči vse upoštevne podatke iz 
zadevnega primera, očitno n apačna.
95 Svet in Komisija v zvezi s temi razlogi iz nasprotne pritožbe poudarjata, da dr užbi Niko T ube in NTRP 
nista izkazali obstoja no benega od pe tih očitkov zoper zaključek Splošnega sodišča v izpodbijani sodbi, 
da je bila no rmalna vrednost določena razumno. Zato bi bilo treba po mnenju teh institucij prvi razlog, 
naveden v utemeljitev n asprotne pritožbe, zavrniti.
Presoja Sodišča
96 Družbi Niko T ube in N TRP t rdita, da j e Splošno s odišče napačno u porabilo pravo in kr šilo njuno 
pravico do obrambe, ker naj bi v točkah od 47 d o 55, 59 in 60 izpodbijane sodbe upoštevalo no ve 
dokaze, torej no vo obrazložitev, ki s ta jo predložila Svet in K omisija, da b i upravičila zavrnitev 
izključitve a tomskih cevi iz njunega izračuna no rmalne vrednosti, ter no va dejstva, navedena 
v podporo te no ve o brazložitve, ki dr užbama Niko T ube in NTRP me d upravnim postopkom niso bila 
sporočena.
97 Splošno s odišče je v točki 67 izpodbijane sodbe navedlo, da n e da b i bilo treba odločati o bistvenem 
pomenu ugotovitev v zvezi z izključitvijo atomskih cevi pod PCN KE4 in tehničnim s tandard om 
TU 14 3P 197 2001 i z izračuna no rmalne vrednosti, družbama Niko T ube in N TRP v nasprotju 
z njunimi trditvami z dopisi, ki s ta jih dejansko p rejeli 27. junija 2006 , na da n sprejetja sporne uredbe, 
niso bila sporočena no bena no va dejstva ali elementi obrazložitve.
98 Družbi Niko T ube in N TRP z lasti trdita, da S vet in Komisija v okviru upravnega postopka n ista 
upoštevala dejstva, da a tomske cevi ne ustrezajo zadevnemu proizvodu, to je proizvodu, na katerega se 
nanašajo očitki protidampinške p rakse. Družbi Niko T ube in NTRP p o njunih navedbah ne izdelujeta 
te vrste cevi. Poleg tega naj Svet in Komisija ne bi v nobeni fazi upravnega postopka z atrjevala, da b i 
bilo mogoče na podlagi seznama nakupov, ki s ta ga predložili družbi Niko T ube in NTRP, to trditev 
ovreči. Po m nenju teh dr užb v spisu o preiskavi ni no bene navedbe o njunem n esodelovanju pri 
ugotovitvi istovetnosti dobavitelja, vendar s ta instituciji to nesodelovanje, pripisano dr užbama Niko 
Tube in N TRP, kljub temu navedli v podporo svoji odločitvi. Argument institucij, da n ista m ogli 
preveriti resničnosti trditve, da dr užbi Niko T ube in N TRP n e izdelujeta atomskih cevi, ker je ta 
podatek temeljil na no vih informacijah, p a naj ne bi bil sprejemljiv, ker naj bi v resnici ta trditev 
družb Niko T ube in N TRP p o njunih navedbah temeljila na informacijah, ki s ta jih predložili prej. 
Družbi Niko T ube in NTRP v zvezi s tem n avajata, da j e Splošno s odišče v točki 48 izpodbijane sodbe
ECLI:EU:C:2012 :78 21SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 presodilo, da s e je vprašalnik, ki g a je morala izpolniti družba SPIG, nanašal le na prodajo v Unijo in da 
je bil seznam „DMsales“, ki s e nanaša na prodajo na ukrajinskem t rgu, predložen popolnoma 
prostovoljno.
99 Glede tega je Splošno s odišče v točkah 45 in 46 izpodbijane sodbe me nilo, da j e bilo dejstvo, da n a 
seznamih prodaje dr užb N iko T ube in N TRP n iso omenjene cevi, izdelane v skladu s tehničnim 
standard om T U 14 3P 197 2001 , za Komisijo znak, da dr užbi nista prodajali navedenih atomskih cevi, 
niti svoji povezani družbi za prodajo, SPIG. Splošno s odišče je v točki 46 i zpodbijane sodbe tudi 
ugotovilo, da n a seznamih stroškov proizvodnje družb Niko T ube in NTRP z naslovoma „DMc op“ in 
„ECcop“ ni naveden no ben proizvod, izdelan z uporabo tehničnega standarda T U 14 3P 197 2001 . 
Splošno s odišče je iz tega sklepalo, da s ta ta seznama dokazovala, da dr užbi Niko T ube in NTRP n ista 
nobenega od proizvodov, navedenih na teh seznamih, izdelali v skladu s tehničnim s tandard om 
TU 14 3P 197 2001 . Splošno s odišče je v točkah 47 in 48 izpodbijane sodbe kljub temu poudarilo, da 
je na seznamu prodaje na domačem t rgu z naslovom „DMsales“, ki g a je v odgovoru na vp rašalnik, ki 
ga je nanjo naslovila Komisija, predložila dr užba SPIG, vseeno n avedenih šest transakcij v zvezi 
z atomskimi cevmi, ki s e uvrščajo pod PCN KE4 in so izdelane v skladu s tehničnim standard om 
TU 14 3P 197 2001 t er jih dobavlja samo družba NTRP.
100 Čeprav je bilo iz spisa, predloženega Splošnemu sodišču, razvidno, da s e teh šest transakcij nanaša le na 
ukrajinski trg, je Splošno s odišče po eni strani v točki 50 izpodbijane sodbe sklenilo, da j e Komisija 
vseeno ra zpolagala s protislovnimi informacijami ali vsaj informacijami, katerih ve ljavnost je bila lahko 
vprašljiva, po dr ugi strani pa je v točki 51 n avedene sodbe ugotovilo, da s i družbi Niko T ube in NTRP 
nista prizadevali, da b i ta dvom o dpravili s predložitvijo dokaza, da s e je šest zadevnih transakcij 
nanašalo na nakupe, ki j ih je opravila družba SPIG pri neodvisnem d obavitelju.
101 Prvi in dr ugi del tega razloga iz nasprotne pritožbe, ki s e nanašata na kršitev pravice do obrambe in na 
prekoračitev me j sodnega nadzora s strani Splošnega sodišča, temeljita na predpostavki, da b i moralo 
Splošno s odišče razloge, ki s ta jih instituciji Unije predložili v podporo zavrnitvi zahteve dr užb Niko 
Tube in N TRP z a izključitev a tomskih cevi pod PCN KE4 iz izračuna no rmalne vrednosti, šteti za 
prepozne, ker so bili prvič predloženi pred tem s odiščem i n ke r niso bili predstavljeni v upravnem 
postopku.
102 V zvezi s tem z adostuje poudariti, kot je storil generalni pravobranilec v točki 182 s klepnih predlogov, 
da iz točk od 47 d o 55, 59 in 60 izpodbijane sodbe izhaja, da j e Splošno s odišče pri preučitvi ničnostnih 
razlogov v zvezi z očitno n apako p ri presoji in kr šitvijo načela prepovedi di skriminacije upoštevalo le 
dokaze, ki i zhajajo iz dokumentov, izmenjanih me d upravnim postopkom.
103 Natančneje, Splošno s odišče je pri preizkusu, ali je Svet s tem, da j e zavrnil zahtevo dr užb Niko T ube 
in N TRP z a izključitev a tomskih cevi pod PCN KE4 iz izračuna no rmalne vrednosti in stopnje 
dampinga, ker jih ne izdelujeta, storil očitno n apako p ri presoji, preverilo me d dr ugim obrazložitev, na 
podlagi katere je bila storjena ta zavrnitev, upoštevaje zlasti dejanske o koliščine, v katerih je bila ta 
obrazložitev s prejeta. Tako j e Splošno s odišče zgolj premestilo zavrnitev n avedene zahteve v svoj 
kontekst, navajajoč, da j e bil na seznamu dobaviteljev i n nakupov dr užbe SPIG n aveden le en 
dobavitelj atomskih cevi pod PCN KE4, in sicer družba NTRP, kar b i lahko vp livalo na trditev, da 
družbi Niko T ube in N TRP n e izdelujeta navedenih cevi. Družbi Niko T ube in N TRP t akega 
konteksta in zlasti okoliščine, navedene v točki 50 i zpodbijane sodbe, namreč, da j e K omisija 
razpolagala z nasprotujočimi si informacijami o tem, da dr užba NTRP i zdeluje atomske c evi pod 
PCN KE4, zagotovo nista mogli zanemariti. Splošno s odišče je namreč v točki 51 izpodbijane sodbe 
ugotovilo, da s ta ti družbi na Komisijo naslovili dokumente, ki s o povzročili to zmedo, in sicer 
dokumente, ki s o bili predstavljeni ko t ra čuni, ki n aj bi se nanašali na šest transakcij v zvezi 
z atomskimi cevmi pod PCN KE4, ki s o bile nepravilno n avedene na seznamu prodaje družbe SPIG.
22 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
104 Iz zgoraj navedenega izhaja, da o dgovori, ki j ih je Splošno s odišče da lo v zvezi s tožbenima razlogoma, 
preučenima v točkah od 47 d o 55, 59 in 60 izpodbijane sodbe, ne temeljijo na razlogih, ki s ta jih 
instituciji Unije predložili pozneje.
105 Tretji del prvega razloga iz nasprotne pritožbe se nanaša na to, da S plošno s odišče ni odgovorilo na 
tožbeni razlog dr užb Niko T ube in N TRP, s katerim sta želeli doseči, da b i bili pojasnila in očitki 
Sveta iz njegovega odgovora n a tožbo zaradi n epravočasnosti in ohranitve p ravice teh dr užb do 
obrambe izključeni iz ra zprave. Treba je poudariti, da v skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča 
Splošnemu sodišču na podlagi obveznosti obrazložitve n i treba zagotoviti razlage, ki b i izčrpno in po 
vrsti sledila vsem ra zlogovanjem s trank v sporu, ampak je lahko o brazložitev t udi implicitna, če 
zadevnim o sebam o mogoča, da s e seznanijo z razlogi, iz ka terih so bili zadevni ukrepi sprejeti (glej 
sodbo z dne 18. decembra 2008 v združenih zadevah Coop de France Bétail et Viande proti Komisiji, 
C-101/07 P in C-110/07 P, ZOdl., str. I-10193 , točka 75).
106 Iz zgornjih preudarkov izhaja, da j e treba šteti, da j e Splošno s odišče zadevni argument implicitno 
zavrnilo, saj je vsebinsko p reučilo in zavrnilo ničnostne razloge, ki s e nanašajo na očitno n apako p ri 
presoji in na kršitev n ačela prepovedi di skriminacije, ki p o trditvah samih dr užb Niko T ube in NTRP 
temeljijo na razlogih, ki s ta jih ti družbi označili za prepozne.
107 V zvezi s četrtim d elom, ki s e nanaša na trditev dr užb Niko T ube in NTRP, da j e Splošno s odišče 
s tem, da j e v točki 55 izpodbijane sodbe zavrnilo tožbeni razlog, ki s ta ga ti družbi navedli v zvezi 
z dolžnostjo skrbnega ra vnanja, ki j o imajo institucije, kadar m orajo določiti no rmalno v rednost, 
storilo očitno n apako p ri presoji, družbi Niko T ube in NTRP t rdita, da j e bilo Splošno s odišče dolžno 
preučiti, ali je Komisija dokaze, s katerimi je ra zpolagala, preučila z zahtevano s krbnostjo, torej 
razumno, in ne, ali je Komisija dokaze preučila ko herentno.
108 V teh okoliščinah je treba pojasniti, da vp rašanje, ali je Splošno s odišče na podlagi navedenega 
dejanskega stanja lahko p ravilno s klepalo, da i nstituciji nista kr šili niti svoje dolžnosti skrbnosti niti 
svoje obveznosti obrazložitve, pravno vp rašanje, ki j e podvrženo n adzoru Sodišča v okviru pritožbe 
(zgoraj navedena sodba Moser Baer India p roti Svetu, točka 34).
109 V zvezi s tem j e najprej treba opozoriti, da S plošno s odišče ni navedlo seznama z desetimi dejavniki, 
temve č je v točkah od 33 d o 37 izpodbijane sodbe spomnilo na pe t skupin ra zlogov, ki s o instituciji 
vodili k zavrnitvi zahteve z a izključitev atomskih cevi pod PCN KE4 iz izračuna no rmalne vrednosti in 
stopnje dampinga.
110 Splošno s odišče je v točki 46 izpodbijane sodbe sicer navedlo, da s ta dr užbi Niko T ube in N TRP 
predložili dokaze, ki ka žejo na to, da n e izdelujeta atomskih cevi pod PCN KE4. Kljub temu pa je 
Splošno s odišče nato v točkah 47 in 48 izpodbijane sodbe ugotovilo, da j e po informacijah, ki j ih je 
predložila dr užba SPIG, družba N TRP d obavljala atomske c evi pod PCN KE4, izdelane v skladu 
s tehničnim standard om T U 14 3P 197 2001 . Poleg tega Splošno s odišče v nasprotju s trditvami družb 
Niko T ube in NTRP v točki 48 izpodbijane sodbe ni razsodilo, da j e trditev, da j e dr užba SPIG ko t 
edinega dobavitelja omenjenih cevi navedla samo dr užbo NTRP, „neutemeljena“. Nasprotno, Splošno 
sodišče je ra zsodilo, da „družba SPIG […] ni storila no bene napake, ker […] ni navedla dr ugih 
dobaviteljev ko t družbo NTRP“, saj so bile zadevne cevi očitno p rodane naprej na ukrajinskem t rgu.
111 Dalje, dejstva, da s e Splošno s odišče ni posebej izreklo gl ede nekaterih dejavnikov, navedenih 
v nasprotni pritožbi družb Niko T ube in N TRP, ni mogoče razlagati kot ugotovitev, da j e Splošno 
sodišče te dejavnike š telo za „nepomem bne“. Nasprotno, Splošno s odišče je iz upravičenih ra zlogov 
ekono mičnosti postopka p ravilno ra zsodilo, da m u v okviru preučitve t ožbenega ra zloga v zvezi 
z očitno n apako p ri presoji, ki j o morata dokazati družbi Niko T ube in NTRP, ni treba odgovoriti na 
vse trditve, ki s ta jih instituciji navedli v podporo svoji ugotovitvi, ker so za podporo navedene 
ugotovitve zadostovali že nekateri navedeni razlogi.
ECLI:EU:C:2012 :78 23SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
112 Vendar dr užbi Niko T ube in NTRP s ami priznavata, da j e Splošno s odišče ugotovilo, da d ejstvo, da 
nista predložili dokazov, ki b i jasno ka zali, da s o bile zadevne cevi kupljene od neodvisne tretje osebe, 
in ne od dr užbe NTRP, ter dejstvo, da me d preveritvenim o biskom n a kra ju samem K omisija ni 
posebej omenila vp rašanja atomskih cevi pod PCN KE4, ker dr užbi Niko T ube in N TRP š e nista 
predložili zahteve z a izključitev z adevnih cevi, predstavljata „upravičene pomisleke“. V bistvu je 
Splošno s odišče na podlagi teh dveh dejavnikov zaključilo, da i nstituciji s tem, da s ta zavrnili zahtevo 
družb Niko T ube in NTRP z a izključitev atomske c evi pod PCN KE4 iz izračuna no rmalne vrednosti 
in stopnje da mpinga, nista storili napake. Argument, s katerim dr užbi Niko T ube in NTRP i zpodbijata 
to presojo in jo želita ponovno o bravnavati pred Sodiščem, se nanaša na presojo dejanskega stanja, ki 
ne spada v pristojnost Sodišča v okviru pritožbe.
113 Iz zgoraj navedenega je ra zvidno, da č eprav je Splošno s odišče za utemeljitev s vojega vsebinskega 
zaključka n avedlo le dva od vseh dejavnikov, ki s ta jih navedli instituciji Unije, to ne pomeni, da t i 
instituciji nista skrbno in nepristransko p reučili vseh dokazov, ki s o jima bili predloženi me d upravnim 
postopkom.
114 V zvezi s petim d elom p rvega razloga iz nasprotne pritožbe, ki s e nanaša na domnevno i zkrivljenje 
dokazov, saj dr užbi N iko T ube in N TRP v nasprotju z ugotovitvijo S plošnega s odišča 
v točkah 49 in 50 i zpodbijane sodbe trdita, da n jun odgovor na vp rašalnik Komisije ni vseboval 
protislovnih podatkov, je najprej treba navesti, da j e Splošno s odišče v točki 50 izpodbijane sodbe na 
podlagi preučitve n e samo odgovorov dr užb N iko T ube in N TRP n a ta vp rašalnik, temve č tudi 
odgovorov n june p ovezane dr užbe za p rodajo, SPIG, ugotovilo, da j e K omisija ra zpolagala 
z nasprotujočimi si informacijami. Zaključek Splošnega sodišča je namreč oprt na ugotovitev i z 
točk 47 in 48 izpodbijane sodbe, da j e po informacijah, ki j ih je predložila družba SPIG, družba NTRP 
dobavljala atomske cevi pod PCN KE4, izdelane v skladu s tehničnim standard om T U 14 3P 197 2001 . 
Tako n i izkrivilo odgovorov družb Niko T ube in NTRP n a vp rašalnik Komisije.
115 Dalje je treba glede na zgoraj navedeno u gotoviti, da S plošno sodišče s tem, da j e v točki 52 izpodbijane 
sodbe ugotovilo, da j e Komisija izkazala vso zahtevano s krbnost, prav tako n i izkrivilo dokazov iz spisa.
116 Nazadnje je treba v zvezi z očitkom dr užb Niko T ube in NTRP z oper navedbe Splošnega sodišča iz 
točke 51 izpodbijane sodbe, da j e bil neobstoj prevoda ra čunov družbe SPIG v angleščino le pretveza za 
to, da j e lahko u gotovilo, da s i družbi Niko T ube in NTRP n ista prizadevali odpraviti dvom K omisije 
zaradi n asprotujočih si odgovorov, opozoriti, da t i družbi v nasprotni pritožbi nista predložili ali ji 
priložili zadevnih ra čunov, da b i dokazali domnevno i zkrivljenje teh dokumentov s strani Splošnega 
sodišča, temve č Sodišče le napotujeta na prilogo k odgovoru Sveta na tožbo, ki j e bila predložena pred 
Splošnim sodiščem i n ki v sebuje ko pijo navedenih dokumentov.
117 Glede na ustaljeno s odno p rakso Sodišča, v skladu s katero m ora d omnevno i zkrivljanje dejstev a li 
dokazov očitno izhajati iz listin v spisu, ne da b i bilo treba opraviti novo presojo dejstev in dokazov 
(sodbi z dne 6. aprila 2006 v zadevi General Motors proti Komisiji, C-551/03 P, ZOdl., str. I-3713 , 
točka 54, in z dne 7. junija 2007 v zadevi Wunenburger proti Komisiji, C-362/05 P, ZOdl., str. I-4333 , 
točka 67), te okoliščine zadoščajo za zavrnitev tega očitka.
Drugi razlog iz nasprotne pritožbe
118 Drugi razlog iz nasprotne pritožbe je ra zdeljen n a devet delov. Splošno s odišče naj bi, prvič, 
z zavrnitvijo dr ugega tožbenega ra zloga napačno u porabilo pravo, ker naj ne bi preučilo, ali je bil 
člen 3(2) temeljne uredbe kršen, drugič, naj bi napačno u porabilo pravo pri presoji uporabe člena 3(2) 
te uredbe, tretjič, naj bi napačno u porabilo pravo pri presoji uporabe člena 18(3) navedene uredbe, 
četrtič, naj bi napačno u porabilo pravo, ker ni preučilo vseh me ril iz člena 18(3) te uredbe, petič, naj 
bi kršilo pravico do izjave, šestič, naj bi prekoračilo me je svoje pristojnosti za nadzor, sedmič, naj ne
24 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 bi zadostno o brazložilo svoje odločitve in naj bi storilo napako p ri presoji, osmič, naj ne bi obravnavalo 
dodatnega tožbenega razloga, ki s ta ga navedli družbi Niko T ube in NTRP, in devetič, naj bi napačno 
uporabilo pravo pri preveritvi pogojev za uporabo člena 19(3) temeljne uredbe.
119 V devetem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe dr užbi Niko T ube in N TRP z atrjujeta, da j e 
Splošno s odišče s tem, da j e zavrnilo tožbeni razlog, ki s e nanaša na kr šitev č lena 19(3) temeljne 
uredbe, napačno u porabilo pravo.
Trditve strank
120 Družbi Niko T ube in NTRP v prvem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe trdita, da S plošno 
sodišče ni preučilo njunega tožbenega ra zloga, v katerem t rdita, da s ta instituciji kršili člen 3(2) 
temeljne uredbe. Po njunih navedbah je bila določitev š kode v smislu te določbe v obravnavanem 
primeru – ob upoštevanju nesodelovanja nekaj družb za proizvodnjo in distribucijo, ki z ato niso bile 
vključene v vzorec zadevnega industrijskega sektorja Unije, na podlagi katerega sta instituciji ocenili 
premoženjsko š kodo – opravljena z nepopolnimi dokazi. Iz tega naj bi izhajalo, da b i morala pravilna 
uporaba člena 3(2) temeljne uredbe Splošno s odišče pripeljati do ugotovitve, da p remoženjske škode 
v teh okoliščinah glede na neobstoj pozitivnih dokazov ni bilo m ogoče zakonito določiti v smislu te 
določbe. V zvezi s tem n aj bi Splošno s odišče s tem, da s e je omejilo na preučitev s kladnosti 
predloženih podatkov s členom 18(3) temeljne uredbe, zato da b i ugotovilo, ali so bili ti podatki 
pomem bni za oceno š kode, kršilo člen 3(2) te uredbe. Splošno s odišče bi moralo odločiti, da s ta 
instituciji s tem, da s ta premoženjsko š kodo d oločili na podlagi podatkov, ki n iso zajemali 
pomem bnega dela industrije U nije, storili očitno n apako p ri p resoji, saj če bi Splošno s odišče 
uporabilo ustrezno me rilo, bi ugotovilo, da j e delež družb zadevnega industrijskega sektorja Unije, ki 
niso sodelovale, znašal 12 % vse prodaje navedenega sektorja.
121 V dr ugem d elu tega ra zloga iz nasprotne pritožbe je navedeno, da j e Splošno s odišče napačno 
uporabilo pravo, ko j e ugotovilo, da dr užba proizvajalka, povezana s proizvajalci pritožniki, načeloma 
ni dolžna sodelovati pri preiskavi in da p regled cen, uporabljanih me d pritožnikom in njegovim 
povezanim t rgovcem, zadostuje za ugotovitev, ali je rezultat navedenega trgovca pomem ben za 
določitev p remoženjske škode, in torej, ali mora ta predložiti ločen odgovor na vp rašalnik. Po mnenju 
družb Niko T ube in NTRP b i v skladu z analizo Splošnega sodišča proizvajalec Unije lahko p reprosto 
izbral, katere dr užbe iz njegove s kupine ne bi podprle pritožbe in jim n e bi bilo treba predložiti 
podatkov. V tem kon tekstu naj bi Splošno s odišče pri presoji člena 3(2) temeljne uredbe napačno 
uporabilo pravo.
122 V tretjem d elu navedenega razloga iz nasprotne pritožbe dr užbi Niko T ube in N TRP t rdita, da j e 
Splošno s odišče napačno u porabilo pravo pri nadzoru zakonitosti uporabe člena 18(3) temeljne uredbe 
s strani Sveta in Komisije. Po mnenju dr užb Niko T ube in NTRP j e treba za oceno, ali pomanjkljivosti 
v informacijah v smislu te določbe niso takšne, „da b i povzročile pretirane težave p ri doseganju 
razumno t očnih ugotovitev“, po eni strani preučiti učinek nesodelovanja povezanih dr užb „glede na 
proizvodnjo in prodajo zadevnih proizvajalcev S kupnosti iz vzorca“, po dr ugi strani pa „globalni obseg 
nesodelovanja glede na celotno p roizvodnjo in prodajo industrije Skupnosti“. V tem p rimeru naj bi 
Splošno s odišče napačno p reučilo samo upoštevnost zaključkov v zvezi s premoženjsko š kodo, pri 
čemer se je oprlo zgolj na obseg nesodelovanja posameznih povezanih dr užb v povezavi s celotno 
prodajo in proizvodnjo industrije Unije.
123 Družbi Niko T ube in NTRP v četrtem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe v bistvu zatrjujeta, da 
Splošno s odišče ni ustrezno p reverilo, ali bi se člen 18(3) temeljne uredbe moral uporabiti, saj naj ne 
bi za vsako dr užbo preučilo vsakega od štirih me ril, navedenih v tem č lenu. Poleg tega naj bi se 
Splošno s odišče, ko j e preverilo, ali so bile te štiri z ahteve v obravnavanem p rimeru izpolnjene, 
osredotočilo le na dve me rili, ki o mogočata ugotovitev škode, in sicer na podatke o prodaji in deloma 
na podatke o proizvodnji. Ve ndar n aj bi določbe v zvezi s škodo predvidevale pe tnajst pokazateljev
ECLI:EU:C:2012 :78 25SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 škode, ki b i jih bilo treba za analizo škode vse upoštevati. V teh okoliščinah naj bi bili zaključki 
Splošnega sodišča glede sodelovanja proizvajalcev iz vzorca in torej glede določitve š kode v sporni 
uredbi, kakršni so izraženi v točkah od 97 d o 108 in 112 i zpodbijane sodbe, napačni.
124 V pe tem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe se zatrjuje, da j e Splošno s odišče kršilo pravico 
družb Niko T ube in NTRP d o obrambe, ker je po eni strani sodbo oprlo na dejstva in pojasnila, ki j ima 
v upravnem p ostopku n iso bila sporočena in o katerih nista imela možnosti predstaviti stališč, in ke r je 
po dr ugi strani nekatera d ejstva, o katerih ni bilo m ogoče sklepati iz dokazov v spisu, ki s o m u bili 
predloženi v presojo, razglasilo za dokazana.
125 V skladu s šestim d elom tega razloga iz nasprotne pritožbe naj bi Splošno s odišče prekoračilo me je 
svoje pristojnosti za nadzor. V obravnavanem p rimeru naj bi Splošno s odišče institucijama napačno 
dopustilo, da p redstavita dodatne in no ve izjave o dejstvih ter pojasnila, nato pa naj bi opravilo 
ponoven nadzor na no vo oblikovanega spisa.
126 Družbi Niko T ube in NTRP v sedmem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe navajata, da S plošno 
sodišče ni zadostno o brazložilo svoje odločitve, ker ni ustrezno u temeljilo, zakaj je nekatere številčne 
podatke u poštevalo bolj kot druge, zlasti tiste, ki s ta jih predložili družbi Niko T ube in NTRP.
127 V osmem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe se zatrjuje, da S plošno s odišče ni odgovorilo na 
tožbeni razlog družb Niko T ube in NTRP, v skladu s katerim pojasnila in trditve S veta iz odgovora na 
tožbo v zvezi z drugim tožbenim ra zlogom n iso bila podprta s spisom o preiskavi, tako da s ta ti 
instituciji kršili njuno p ravico do obrambe.
128 Glede na deveti del navedenega razloga iz nasprotne pritožbe naj bi Splošno s odišče napačno u porabilo 
pravo pri nadzoru zakonitosti uporabe člena 19(3) temeljne uredbe. Splošno s odišče naj bi namreč 
v točkah 101, 107 in 108 i zpodbijane sodbe napačno s klenilo, da S vet kljub temu, da dr užbe Productos 
Tubulares, Tenaris West Afrika in VMOG Z druženo kra ljestvo niso odgovorile na vprašalnik, ki j im ga 
je poslal, ni storil očitne napake p ri presoji. Poleg tega naj Splošno s odišče ne bi preučilo, ali so 
nezaupni povzetki zaupnih podatkov, ki s o jih predložile dr užbe VMOG N emčija, Acecsa in Almesa 
ter različne dr užbe Dalmine, družbama Niko T ube in N TRP me d upravnim p ostopkom o mogočili 
„zadostno p oznavanje bistvene vsebine“ zadevnih podatkov. Splošno s odišče naj bi napačno u porabilo 
pravo, ker naj ne bi spoštovalo jasnega in nedvoumnega besedila člena 19(3) temeljne uredbe in naj ne 
bi preučilo, ali bi se lahko p odatki o proizvodnji in o prodajah posameznih proizvajalcev, ki n iso 
sodelovali, ki s ta jih Svet in Komisija nezakonito odstranila iz nezaupnega spisa, preverili pri dr ugih 
ustreznih virih. Č e bi Splošno s odišče to storilo, bi dejansko u gotovilo, da n i nobenega ustreznega vira, 
poznanega družbama Niko T ube in NTRP, in da s e zato ni primerno o preti na te nezaupne in napačno 
zbrane podatke, saj to pomeni neposredno i n neutemeljeno kr šenje pravice teh dr užb do obrambe. 
Poleg tega bi se moralo vp rašanje, ali bi lahko p rimerno ra zkritje informacij pripeljalo do dr ugačnega 
izida u pravnega postopka, presojati z vidika stranke, katere pravica do obrambe je bila kršena, saj bi ta 
stranka, če bi ji bile zadevne informacije sporočene, kot bi ji morale biti, lahko p redložila stališča glede 
njihove resničnosti ali upoštevnosti.
129 Po m nenju Sveta dr užbi Niko T ube in N TRP v prvem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe 
navajata, da S plošno s odišče ni preučilo njunih trditev, ki t emeljijo na kr šitvi člena 3(2) temeljne 
uredbe. Po trditvah Sveta je Splošno s odišče, potem ko j e ugotovilo, da s ta instituciji spoštovali 
člen 18(3) navedene uredbe, nadaljevalo analizo s preučevanjem, ali je – celostno gl edano – na 
izračun stopnje škode vp livalo dejstvo, da n iso bili predloženi odgovori n a vp rašalnik, ki s ta ga 
instituciji naslovili na različne dr užbe iz tega industrijskega sektorja Unije, in ugotovilo, da n e. Zato 
naj družbi Niko T ube in N TRP n e bi mogli zatrjevati, da j e Splošno s odišče omejilo nadzor na 
preučitev, ali sta instituciji spoštovali člen 18(3) temeljne uredbe, in da n i upoštevalo vp liva 
manjkajočih odgovorov na vp rašalnik na določitev škode.
26 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
130 Svet poleg tega trdi, da s ta instituciji zaslišali vse proizvajalce Unije. Ve ndar č e nekatere povezane 
družbe niso poslale odgovora n a vp rašalnik, n aj to ne bi vplivalo ne na podatke v zvezi z vsakim 
proizvajalcem U nije ne na podatke v zvezi z industrijo Unije ko t celoto.
131 Po m nenju Sveta ar gument dr užb N iko T ube in N TRP, da d oločitev p remoženjske š kode ni bila 
podprta z nobenim p ozitivnim d okazom in da j e bila dejanska u gotovitev S plošnega sodišča zaradi 
manjkajočih informacij v zvezi s prodajo, ki j e predstavljala 10 % celotne prodaje industrije Unije, 
napačna, ni dopusten. Svet me ni, da dr užbi Niko T ube in NTRP n ista dokazali, da j e Splošno s odišče 
očitno i zkrivilo dokaze, s katerimi je razpolagalo, ker ti stranki n e navajata natančno n e domnevno 
izkrivljenih dokazov ne napake p ri presoji, ki n aj bi pripeljala do tega izkrivljenja.
132 Svet v zvezi z drugim d elom dr ugega ra zloga iz nasprotne pritožbe dr užb N iko T ube in N TRP 
pojasnjuje, da j e Splošno s odišče razsodilo, da č e družba ni podprla pritožbe, „se podatki o njej zato 
načeloma ne bi smeli upoštevati pri analizi stanja industrije Unije, razen če bi bila zaradi t e opustitve 
analiza izkrivljena“. Tako s ta po m nenju Sveta dr užbi Niko T ube in N TRP n apačno t rdili, da b i 
v skladu z analizo Splošnega sodišča proizvajalec U nije lahko p reprosto izbral, katere dr užbe iz 
njegove skupine „ne podpirajo pritožbe in jim ni treba predložiti podatkov“.
133 Na tretji del drugega razloga iz nasprotne pritožbe Svet odgovarja, da t a člen podeljuje institucijama 
Unije široko di skrecijsko p ravico in od njiju ne zahteva, da v vsakem p rimeru navedeta „učinek“ ali 
„obseg“ nesodelovanja „glede“ na prodajo in proizvodnjo zadevnega proizvajalca iz vzorca ali tega 
celotnega industrijskega sektorja Unije.
134 Pri četrtem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe Svet opozarja, da o dstavka 3 člena 18 temeljne 
uredbe ni mogoče brati ločeno, temve č ga je treba brati v povezavi z odstavkom 1 tega člena, ki d oloča, 
pod ka terimi pogoji je institucijam d ovoljeno z anemariti neke p odatke. Ob upoštevanju ugotovitve 
Splošnega sodišča, da s o se m anjkajoči podatki n anašali na največ 10 % celotne prodaje industrije 
Unije in da j e stopnja protidampinške da jatve temeljila na stopnji dampinga, ki j e bila precej nižja od 
stopnje škode, Svet navaja, da j e Splošno s odišče pravilno u gotovilo, da t a institucija z ugotovitvijo, da 
zaradi m anjkajočih podatkov določitev škode ni bila izkrivljena, ni storila no bene očitne napake p ri 
presoji in da n i kršila člena 3(2), (3) in od (5) do (7) temeljne uredbe.
135 Svet v odgovoru na peti del drugega razloga iz nasprotne pritožbe zatrjuje, da t e trditve slonijo na tem, 
da s ta dr užbi Niko T ube in N TRP n apačno ra zumeli razmerje me d upravno p reiskavo in sodnim 
nadzorom. Poleg tega naj bi vsa dejstva in pojasnila, navedena v točki 158 n asprotne pritožbe, 
temeljila na dokazih, zbranih v upravni preiskavi. Nazadnje, Splošno s odišče je trditev o domnevnih 
pomanjkljivih informacijah v preiskavi že preučilo in zavrnilo, družbi Niko T ube in NTRP p a naj ne bi 
uveljavljali napačne uporabe prava glede teh ugotovitev. Ti družbi naj bi namreč v resnici izpodbijali 
sklepanje Splošnega sodišča o dejstvih, kar p omeni, da b i morali dokazati, da j e Splošno s odišče 
izkrivilo dokaze, s katerimi je ra zpolagalo, in zato natančno o pisati domnevno i zkrivljene dokaze. 
Trditve iz točke 189 n asprotne pritožbe naj ne bi bile podprte z nobenim dokazom in bi zato morale 
biti nedopustne.
136 Po m nenju Sveta šesti del, v skladu s katerim n aj bi Splošno s odišče s tem, da j e prestopilo me je 
sodnega nadzora, preseglo svojo pristojnost, ustreza dr ugemu delu prvega ra zloga iz nasprotne 
pritožbe in prav tako n i dopusten.
137 Svet zatrjuje nedopustnost sedmega dela dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe dr užb Niko T ube in 
NTRP, v katerem t i trdita, da S plošno s odišče ni zadostno o brazložilo svoje sodbe in da j e storilo 
napako p ri presoji, saj naj po eni strani obrazložitev, navedena pri tem s edmem d elu, ne bi bila 
podana tako p odrobno, kot se zahteva pri pritožbi, po dr ugi strani pa naj bi morali družbi Niko T ube 
in NTRP, ker izpodbijata ugotovitve S plošnega sodišča o dejstvih, dokazati, da j e to sodišče izkrivilo
ECLI:EU:C:2012 :78 27SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 dokaze, s katerimi je ra zpolagalo, in tako n atančno o predeliti tiste dokaze, ki s o bili domnevno 
izkrivljeni. Poleg tega naj Splošnemu sodišču ne bi bilo treba odgovoriti na vsako o d trditev, ki j ih 
navajajo stranke v postopku, še zlasti če je trditev implicitno z avrnilo v svojih zaključkih.
138 Svet v zvezi z očitkom, ki s ta ga dr užbi Niko T ube in NTRP n avedli v osmem d elu svojega dr ugega 
razloga iz nasprotne pritožbe in v skladu s katerim n aj Splošno s odišče ne bi odločalo o dodatnem 
tožbenem ra zlogu, ki s ta ga navedli, odgovarja, da č eprav tak tožbeni razlog ni bil naveden, je Splošno 
sodišče kljub temu preučilo, ali je bila v zvezi s tem kr šena pravica dr užb Niko T ube in NTRP d o 
obrambe, in je pravilno o dločilo, da n i bila.
139 Svet nazadnje navaja, da s o trditve dr užb Niko T ube in N TRP i z devetega dela njunega razloga iz 
nasprotne pritožbe, namreč, da j e Splošno s odišče pri n adzoru zakonitosti uporabe člena 19(3) 
temeljne uredbe napačno u porabilo pravo, delno n edopustne in vsekakor neutemeljene. Svet poudarja, 
da z aključki iz točk 101, 107 in 108 i zpodbijane sodbe niso napačni, in natančneje, da n e temeljijo na 
prepozni obrazložitvi in prepoznih dokazih. T rditev, da S plošno s odišče ni preučilo, ali so bili 
nezaupni povzetki o dgovorov ve č dr užb na vp rašalnik zadostni, naj bi bila no v ra zlog in zato 
nedopustna.
140 Po m nenju Sveta trditev, da j e Splošno s odišče kr šilo člen 19(3) temeljne uredbe, ni dopustna, saj 
družbi Niko T ube in N TRP n e opredeljujeta jasno d elov izpodbijane sodbe, ki j im u govarjata. 
Vsekakor je pravno n apačen obseg člena 19(3) te uredbe, kakor ga razlagata ti stranki. Izraz „se lahko 
zanemarijo“ naj bi jasno p omenil, da i nstitucije niso dolžne zanemariti informacij, za ka tere ni bila 
posredovana no bena zaupna informacija, ali informacij, za ka tere se zahteva za zaupno o bravnavanje 
ni štela za utemeljeno. Nasprotno, institucije naj bi imele v zvezi s tem š iroko di skrecijsko p ravico. 
Stranka n aj ne bi mogla zahtevati odprave p rotidampinškega ukrepa zgolj zato, ke r je Komisija 
upoštevala zaupne informacije, razen če bi dokazala, da j e to upoštevanje povzročilo kr šitev n jene 
pravice do obrambe.
141 Zadnja trditev, po ka teri naj bi Splošno s odišče pri tem d elu napačno u porabilo me rilo, glede na katero 
je dolžno p resoditi, ali bi lahko ra zkritje informacij pripeljalo do dr ugačnega izida, po mnenju Sveta ni 
utemeljena. Svet me ni, da l ahko p ostopkovna nepravilnost povzroči odpravo ukrepa le, če obstaja 
možnost, da b i bil izid p ostopka dr ugačen, če te nepravilnosti ne bi bilo, torej če bi bila zaradi t e 
nepravilnosti dejansko kr šena pravica zadevne osebe do obrambe. V zvezi s tem n aj zato ne bi 
zadostovalo, da dr užbi Niko T ube in NTRP v obravnavanem p rimeru abstraktno i n splošno izjavita, 
da b i lahko p redložili nove ar gumente, če bi te povzetke p rejeli me d upravno p reiskavo.
142 Komisija podpira s tališče Sveta. V okviru prvega dela drugega razloga iz nasprotne pritožbe, ki s ta ga 
družbi Niko T ube in N TRP n avedli v zvezi z domnevno z avrnitvijo preučitve kr šitve č lena 3(2) 
temeljne uredbe, Komisija zlasti navaja, da S plošno s odišče svojega nadzora n i omejilo na skladnost 
sporne uredbe s členom 18(3) temeljne uredbe. Po m nenju Komisije je Splošno s odišče upoštevalo 
učinek tega, da p ovezane dr užbe niso odgovorile na vp rašalnik, n a določitev š kode. Dalje, čeprav 
družbi Niko T ube in N TRP n amigujeta, da j e to, da n ekatere povezane dr užbe niso odgovorile na 
vprašalnik, povzročilo izpad „velikega deleža“ tega industrijskega sektorja Unije iz preučitve škode, ta 
okoliščina po mnenju Komisije ni vplivala ne na podatke v zvezi s posameznimi proizvajalci ne na tiste 
v zvezi s tem c elotnim industrijskim s ektorjem U nije. Poleg tega trditev, da S plošno s odišče ni 
uporabilo pravega me rila, saj ni upoštevalo, da s o m anjkali podatki v zvezi z 12 % prodaje industrije 
Unije, po mnenju Komisije ni dopustna. Družbi Niko T ube in NTRP n aj ne bi izkazali, da j e Splošno 
sodišče očitno izkrivilo predložene dokaze, niti naj ne bi izkazali predvsem n apake p ri presoji, ki n aj bi 
pripeljala do tega domnevnega izkrivljenja. Poleg tega naj razlikovanje me d „industrijo Skupnosti“ in 
„proizvajalci Skupnosti pritožniki“ ne bi bilo utemeljeno, ker naj bi se izraz „industrija Skupnosti“ 
nanašal na industrijo Skupnosti, kot je opredeljena v točki 140 s porne uredbe, to je na proizvajalce 
Skupnosti pritožnike.
28 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
143 Komisija opozarja, da dr užbi Niko T ube in NTRP v tretjem d elu dr ugega razloga iz nasprotne pritožbe 
navajata, da j e za presojo, ali manjkajoče informacije ne povzročajo „pretiranih težav pri doseganju 
razumno točnih ugotovitev“ v smislu člena 18(3) temeljne uredbe, treba preučiti dvoje, in sicer učinek 
nesodelovanja povezanih dr užb „glede na proizvodnjo in prodajo povezanega proizvajalca Skupnosti iz 
vzorca“ ter „globalni obseg n esodelovanja gl ede na celotno p roizvodnjo in p rodajo industrije 
Skupnosti“. Po mnenju Komisije podeljuje člen 18(3) te uredbe institucijam široko di skrecijsko p ravico 
pri presoji vp rašanja, ali jim n epopolne informacije kljub temu omogočajo doseči razumno t očno 
ugotovitev. D ružbi N iko T ube in N TRP n e p ojasnjujeta, zakaj bi m oralo S plošno s odišče 
v obravnavanem p rimeru presojati manjkajoče informacije glede na celotno p roizvodnjo in prodajo 
tega industrijskega sektorja Unije. Njun edini argument v zvezi z razlogom z a to, da b i bilo treba 
manjkajoče podatke p rimerjati z obsegom prodaje in proizvodnje povezanega proizvajalca, naj bi bil ta, 
da je Splošno s odišče opravilo tako p rimerjavo samo za družbo Acecsa. To pa po mnenju Komisije ne 
pomeni, da j e Splošno s odišče s tem, da n i opravilo enake analize za druge družbe, napačno u porabilo 
pravo.
144 Komisija me ni, da č etrti del drugega razloga iz nasprotne pritožbe, ki s e nanaša na domnevno z avrnitev 
preučitve v seh me ril, navedenih v členu 18(3) temeljne uredbe, ni utemeljen. Družbi Niko T ube in 
NTRP n aj ne bi predložili dokaza, da č len 18(3) te uredbe institucijam n alaga, da m orajo zavrniti 
nepopolne informacije, če dr užba ni ra vnala po svojih n ajboljših m očeh. V zvezi z učinkom 
manjkajočih informacij na določitev škode naj družbama Niko T ube in NTRP n e bi uspelo izkazati, da 
so m anjkajoče informacije vp livale na preostale upoštevne dejavnike š kode tako, da b i bila določitev 
škode, ki s ta jo opravili instituciji, vp rašljiva. Komisija zlasti opozarja, da s o bili podatki v zvezi 
z družbo VMOG N emčija v odgovoru dr užbe V & M Nemčija na vp rašalnik.
Presoja Sodišča
145 Drugi razlog iz nasprotne pritožbe se nanaša na obrazložitev izpodbijane sodbe v zvezi s posledicami 
tega, da dr užbe, ki s o povezane s proizvajalci Unije, niso odgovorile na vp rašalnik Komisije. Razdeljen 
je na devet delov. Osem s e jih nanaša na točke o d 88 d o 112 i zpodbijane sodbe, kar p omeni na 
obrazložitev te sodbe pod naslovom „Kršitev člena 3(2), (3), (5), (6) in (7) temeljne uredbe“. Deveti del 
se nanaša na preučitev kr šitve člena 19(3) temeljne uredbe, ki j o je Splošno s odišče opravilo v točkah 
od 130 d o 135 i zpodbijane sodbe.
146 Skupaj je treba preučiti osem d elov drugega razloga iz nasprotne pritožbe, ki s e nanašajo na napačno 
uporabo prava pri preučitvi tožbenega razloga dr užb Niko T ube in N TRP, ki s e nanaša na kr šitev 
člena 3(2), (3) in od (5) do (7) temeljne uredbe in na določitev p remoženjske škode.
147 Spomniti je treba, da j e bila v obravnavani zadevi stopnja protidampinške da jatve, naložena družbama 
Niko T ube in N TRP, določena gl ede na njuno s topnjo da mpinga, torej 25 ,7 %, in ne gl ede na 
57-odstotno s topnjo škode, ker člen 9(4) temeljne uredbe določa pravilo nižje da jatve in ke r je bila 
navedena stopnja škode višja od stopnje da mpinga. Splošno s odišče je v točki 111 i zpodbijane sodbe 
navedlo, da t udi č e bi stopnja škode temeljila na transfernih cenah, ki s o jih proizvajalci Unije 
zaračunavali družbama VMOG Z druženo kra ljestvo in Productos Tubulares ter družbam, povezanim 
z družbo Dalmine, bi prodaja tem dr užbam pomenila največ 10 % celotne prodaje tega industrijskega 
sektorja Unije. Po m nenju Splošnega sodišča bi torej morale biti cene, ki s o jih zaračunavale te 
povezane dr užbe, popolnoma nesorazmerne glede na cene dr uge prodaje, ki s e je upoštevala pri 
izračunu stopnje škode, da b i bila stopnja škode na nižji ravni od stopnje da mpinga. Zato je Splošno 
sodišče v točki 112 i zpodbijane sodbe ugotovilo, da S vet s tem, da j e me nil, da z aradi n epredložitve 
odgovorov teh dr užb, povezanih s proizvajalci Unije, na vp rašalnik nista izkrivljena niti določitev 
škode niti izračun stopnje škode, ni storil nobene očitne napake p ri presoji in da t a institucija ni kršila 
člena 3(2), (3) in od (5) do (7) temeljne uredbe.
ECLI:EU:C:2012 :78 29SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
148 V prvem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe dr užbi Niko T ube in NTRP v bistvu zatrjujeta, da 
Splošno s odišče ni pravilno p reučilo tožbenega ra zloga na prvi stopnji, ki s e je nanašal na kr šitev 
člena 3(2) temeljne uredbe, ker naj bi navedeno kr šitev p odredilo spoštovanju člena 18(3) te uredbe. 
Poleg tega naj bi člen 3(2) navedene uredbe zahteval, da d oločitev škode temelji na pozitivnih dokazih. 
Vendar b i po mnenju dr užb Niko T ube in NTRP S plošno s odišče, če bi uporabilo ustrezno me rilo in 
če bi obseg m anjkajočih podatkov preučilo gl ede na nesodelovanje dela industrije U nije v tem 
primeru, ugotovilo, da d oločitev p remoženjske š kode ni temeljila na pozitivnih dokazih. P o m nenju 
teh dr užb je glede na druge pokazatelje mogoče oceniti, da j e bila splošna raven nesodelovanja bližje 
20 %.
149 Iz točke 89 izpodbijane sodbe izhaja, da j e Splošno s odišče v odgovor na trditve, ki s ta jih v zvezi s tem 
na prvi stopnji navedli družbi Niko T ube in NTRP, preučilo vp rašanje, ali dejstvo, da dr užbe, povezane 
s proizvajalci Skupnosti iz vzorca, niso predložile odgovorov na vp rašalnik, pomeni nesodelovanje teh 
proizvajalcev, zaradi ka terega je bila v nasprotju s členom 3(2), (3) in od (5) do (7) temeljne uredbe 
izkrivljena analiza škode.
150 Splošno sodišče je v točki 90 izpodbijane sodbe utemeljeno u gotovilo, da i z člena 18(3) temeljne uredbe 
izhaja, da i nformacij, ki s o predložene v drugi obliki a li dr ugem d okumentu ka kor odgovor na 
vprašalnik Komisije, ni treba zanemariti, kadar s o izpolnjeni pogoji, določeni v tem č lenu. Splošno 
sodišče je torej v točki 91 izpodbijane sodbe ugotovilo, da s tranki, kadar n i odgovorila na vp rašalnik, 
vendar j e zagotovila informacije v drugem d okumentu, ni mogoče očitati nesodelovanja, prvič, če 
zaradi m orebitnih pomanjkljivosti ni pretirano o teženo d oseganje razumno t očnih ugotovitev, drugič, 
če so informacije pravočasno p redložene, tretjič, če so preverljive, in četrtič, če je zainteresirana 
stranka d elovala po svojih najboljših močeh.
151 Glede na te ugotovitve je Splošno s odišče v točki 92 i zpodbijane sodbe pravilno u gotovilo, da s e 
proizvajalec Unije iz vzorca ne obravnava ko t nesodelujoč, če pomanjkljivosti v predložitvi podatkov, 
ki so posledica tega, da z njim p ovezana dr užba ni odgovorila na vp rašalnik Komisije, ne vp livajo 
znatno n a potek preiskave.
152 Iz tega je mogoče sklepati, da S plošno s odišče ni kršilo člena 3(2) temeljne uredbe, kot očitata družbi 
Niko T ube in NTRP v prvem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe, zlasti ne s tem, da j e na podlagi 
člena 18(3) temeljne uredbe ugotovilo, da p odatkov, ki s e nanašajo na takega proizvajalca, ni mogoče 
samodejno i zključiti iz tistih, ki s o se upoštevali za izračun škode, nastale industriji Unije. Zato je 
treba prvi del tega razloga iz nasprotne pritožbe zavrniti.
153 Pred obravnavo preostalih delov tega razloga iz nasprotne pritožbe je treba poudariti, da j e Splošno 
sodišče v točki 111 i zpodbijane sodbe v zvezi s stopnjo škode ugotovilo, da „se v skladu s členom 9(4) 
temeljne uredbe, ki d oloča pravilo nižje da jatve, stopnja škode uporablja za določanje stopnje 
protidampinške da jatve, le kadar j e stopnja da mpinga višja od nje. V tem p rimeru je stopnja 
protidampinške da jatve, naložena [družbama Niko T ube in NTRP], temeljila na stopnji dampinga [teh 
družb], torej na 25 ,7 %, ne pa na 57 -odstotni stopnji škode“.
154 Splošno s odišče je da lje poudarilo, da „če bi stopnja škode temeljila na transfernih cenah, ki s o jih 
proizvajalci Skupnosti zaračunavali družbama VMOG Z druženo kra ljestvo in Productos Tubulares ter 
družbam, povezanim z družbo D almine, bi prodaja tem dr užbam p omenila največ 10 % celotne 
prodaje industriji Skupnosti. Cene, ki s o jih zaračunavale te povezane družbe, bi torej morale biti, kot 
poudarja Svet, popolnoma nesorazmerne glede na cene druge prodaje, ki s e je upoštevala pri izračunu 
stopnje škode, da b i bila stopnja škode na nižji ravni od stopnje dampinga“.
155 Te ugotovitve S plošnega sodišča so utemeljene, poleg tega pa se dr užbi Niko T ube in NTRP, kot je 
poudaril generalni pravobranilec v točki 256 s klepnih predlogov, ne sklicujeta na no beno n apačno 
uporabo prava pri obrazložitvi, ki j o je podalo Splošno s odišče v točki 111 i zpodbijane sodbe.
30 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
156 Kakor je generalni pravobranilec tudi poudaril v točki 254 s klepnih predlogov, pa bi lahko b ili drugi 
očitki gl ede presoje Splošnega sodišča v zvezi z določitvijo škode upoštevni le, če bi bila ta analiza 
Splošnega sodišča nezakonita. V zvezi s tem j e treba dodati, da j e Splošno s odišče v točki 102 
izpodbijane sodbe prav tako u gotovilo, da n akup zadevnega proizvoda, ki g a je opravila družba Acecsa, 
ni predstavljal več ko t 1 % celotne prodaje proizvajalcev S kupnosti, v točkah 98 in 103 t e sodbe pa, da 
sta bila obseg prodaje in proizvodnje dr užbe VMOG N emčija in obseg prodaje dr užbe Almesa že 
upoštevana pri podatkih, ki s ta jih predložili družbi V & M Nemčija in Tubos Reunidos SA .
157 Tako s e dr ugi, tretji, četrti, peti in šesti del tega razloga iz nasprotne pritožbe nanašajo na to, da j e 
Splošno s odišče zavrnilo tožbene razloge, ki s ta jih dr užbi Niko T ube in NTRP n avedli na prvi stopnji 
in ki s o se nanašali izključno n a obdelavo podatkov v zvezi s povezanimi družbami, na ka tere se 
Splošno s odišče izrecno s klicuje v točki 111 i zpodbijane sodbe, ali v zvezi z eno o d treh povezanih 
družb, omenjenih v prejšnji točki te sodbe. Ve ndar s o prav te dr užbe, povezane vsaka z drugim 
evropskim proizvajalcem, v točkah 93 in 94 izpodbijane sodbe navedene ko t družbe, ki n iso predložile 
odgovora na vp rašalnik Komisije, vsaj ne pravočasno.
158 Zato je treba ugotoviti, da t udi če bi bilo treba razloge, ki s ta jih dr užbi Niko T ube in NTRP n avedli 
v okviru dr ugega, tretjega, četrtega in pe tega dela tega ra zloga iz nasprotne pritožbe, razglasiti za 
utemeljene, bi ta odločitev p omenila, da j e izrek izpodbijane sodbe nezakonit, in tako p ovzročila 
razveljavitev n avedene sodbe, le če bi izpodbila ra zloge Splošnega sodišča, ki j ih je navedlo 
v točkah 98, 102 , 103 in 111 n avedene sodbe v zvezi s postranskostjo transakcij, ki s e nanašajo na 
zadevni proizvod in ki s o jih opravile matične dr užbe zadevnih povezanih dr užb – ali vključenostjo 
teh transakcij v podatke, ki s o jih te m atične dr užbe predložile Komisiji – in gl ede ka terih ni niti 
sporno n iti se ne izpodbija, da n iso imele odločilnega vp liva na izračun protidampinške da jatve. Torej 
drugi razlog iz nasprotne pritožbe, če se predpostavi, da j e utemeljen vsaj v enem o d delov od dr ugega 
do šestega, nikakor ne m ore pripeljati do ra zveljavitve izpodbijane sodbe, tako da j e ta ra zlog iz 
nasprotne pritožbe brezpredmeten. Zato ga je treba v vseh delih od dr ugega do šestega zavrniti.
159 V sedmem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe dr užbi Niko T ube in N TRP S plošnemu sodišču 
očitata, da n i podalo obrazložitve in da j e s tem, da j e nekatere dokaze upoštevalo, drugih pa ne, ne da 
bi svojo izbiro obrazložilo, storilo napako p ri presoji. Splošno s odišče naj bi prav tako izkrivilo dokaze, 
ki sta jih dr užbi Niko T ube in NTRP p redložili v podporo svojemu stališču.
160 V zvezi s tem j e treba spomniti, da S odišče pri odločanju o pritožbi ni pristojno, da p resojo dokazov, ki 
jo je opravilo Splošno s odišče, nadomesti s svojo presojo. V tem kon tekstu Sodišče ni pristojno, da b i 
grajalo odločitve, ki j ih je sprejelo Splošno s odišče pri tej preučitvi, zlasti kadar s e je odločilo, da s e bo 
oprlo na nekatere dokaze, ki s o mu bili predloženi v presojo, druge pa zavrnilo, razen če bi ugotovilo, 
da je Splošno s odišče z neupoštevanjem n jihove d okazne vrednosti te dokaze izkrivilo. Vendar n i tako, 
saj družbi Niko T ube in NTRP v tem d elu obravnavanega razloga iz nasprotne pritožbe Splošnemu 
sodišču očitata le, da j e me d domnevno n asprotujočimi si dokazi sprejelo samovoljne odločitve, ne 
trdita pa, da b i zadevne ugotovitve n asprotovale dokazom, na ka tere je Splošno s odišče oprlo svojo 
odločitev.
161 V zvezi s trditvijo, ki s e nanaša na neobstoj obrazložitve, Sodišče ni pristojno o d Splošnega sodišča 
zahtevati, da o brazloži vsako svojo izbiro, kadar v podporo svoje odločitve u pošteva neki dokaz bolj od 
drugega. Če bi odločilo drugače, bi to za Sodišče – spet – pomenilo, da b i presojo teh dokazov, ki j o je 
opravilo Splošno s odišče, nadomestilo s svojo, kar p a ni v njegovi pristojnosti. Iz zgoraj navedenega 
izhaja, da j e treba sedmi del drugega razloga iz nasprotne pritožbe zavrniti.
162 Družbi Niko T ube in NTRP v osmem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe navajata, da S plošno 
sodišče ni obravnavalo dodatnega razloga, ki s ta ga navedli pred tem s odiščem i n ki s e nanaša na 
kršitev p ravice do obrambe. Ve ndar j e iz točk 55 in 56 r eplike dr užb Niko T ube in NTRP n a prvi 
stopnji ra zvidno, da s e je ar gument, u veljavljan p red Splošnim s odiščem, nanašal na uporabo 
člena 19(3) temeljne uredbe, in ne na kršitev p ravice do obrambe.
ECLI:EU:C:2012 :78 31SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
163 Družbi Niko T ube in NTRP v devetem d elu tega razloga iz nasprotne pritožbe navajata druge očitke, ki 
se nanašajo neposredno n a zatrjevano kr šitev č lena 19(3) te uredbe, namreč, prvič, da s e je Splošno 
sodišče oprlo na zaključke, ki s o bili napačni, saj so temeljili na prepozni obrazložitvi in prepoznih 
dokazih, dr ugič, da n i preučilo, ali so bili nezaupni povzetki o dgovorov ve č dr užb na vp rašalnik 
zadostni, in tretjič, da j e napačno ra zlagalo navedeni člen 19(3), ker naj po eni strani Splošno s odišče 
ne bi upoštevalo obstoja namernega zadržanja nezaupnih informacij, po dr ugi strani pa naj bi družbi 
Niko T ube in N TRP v upravnem p ostopku l ahko d osegli boljši izid, če bi prejeli zadevne zaupne 
informacije.
164 V skladu z odstavkom 1 člena 19 temeljne uredbe pristojni organi informacije, ki s o po naravi zaupne 
ali ki j ih stranke, udeležene v preiskavi, dostavijo na zaupni osnovi, obravnavajo ko t take, če se predloži 
ustrezen ra zlog za to. Odstavek 2 te določbe me d dr ugim d oloča, da s e od zainteresiranih strank, ki 
dostavljajo zaupne informacije, zahteva, da d ostavijo za te informacije povzetke, ki n iso zaupni. 
V skladu z odstavkom 3 tega člena se, če se oceni, da z ahteva po zaupnosti ni utemeljena, in če 
dobavitelj informacij noče da ti informacij na razpolago ali odobriti njihovega razkritja v splošni obliki 
ali v obliki povzetka, lahko take informacije zanemarijo, razen če je mogoče na podlagi primernega vira 
dokazati, da s o informacije pravilne.
165 V obravnavanem p rimeru je Splošno s odišče v točki 130 i zpodbijane sodbe ugotovilo, da b esedilo 
člena 19(3) temeljne uredbe Komisiji dopušča zgolj možnost, da z anemari z aupno informacijo, ki n i na 
voljo v obliki no benega nezaupnega povzetka. Splošno s odišče je v točki 131 i zpodbijane sodbe 
ugotovilo, da l ahko s tranke v takem p ostopku d ejstvo, da j e Komisija uporabila informacije, ki n iso 
bile poslane ko t nezaupen povzetek, navajajo ko t razlog za odpravo protidampinškega ukrepa samo, če 
lahko d okažejo, da j e bila uporaba teh informacij kršitev n jihove p ravice do obrambe.
166 Splošno s odišče je v točkah od 132 d o 135 i zpodbijane sodbe iz teh preudarkov sklepalo, da z ato, ker 
so bile družbama Niko T ube in NTRP ra zkrite nezaupne različice odgovora dr užbe VMOG Z druženo 
kraljestvo na vp rašalnik, odgovora dr užbe Productos Tubulares na vp rašalnik za predhodno v zorčenje 
in elektronskega sporočila z dne 24. maja 2006 , izid upravnega postopka n ikakor ni bil drugačen, saj 
te informacije niso vp livale na določitev škode.
167 Najprej je treba poudariti, da dr užbi Niko T ube in NTRP v delu, v katerem n avajata nepravočasnost 
obrazložitve i n dokazov, na ka tere se je Splošno s odišče oprlo v točki 135 i zpodbijane sodbe 
s sklicevanjem n a točke 101, 107 in 108 t e sodbe, zgolj poudarjata, da s ta ugotovitve iz navedenih točk 
izpodbijali v drugih delih svoje nasprotne pritožbe, ne da b i za namene te pritožbe navajali samostojen 
očitek.
168 Prvič, družbi Niko T ube in NTRP S plošnemu sodišču očitata, da n a seznamu dokumentov, ki s o našteti 
v točki 132 i zpodbijane sodbe in za katere je Splošno s odišče ugotovilo, da s o bili pripravljeni nezaupni 
povzetki, ni preverilo, ali jima je to omogočilo zadostno p oznavanje bistvene vsebine zadevnega 
dokumenta ali dokumentov.
169 Kot je v odgovoru na nasprotno p ritožbo trdila Komisija, pa te trditve n i mogoče povezati s tožbenim 
razlogom na prvi stopnji, ki s e je nanašal le na nedopustnost navedenih dokumentov ko t dokazov, ker 
so ti dokumenti vsebovali zaupne informacije, za ka tere nezaupen povzetek ni bil pripravljen. 
Splošnemu sodišču torej ni bilo treba nadzorovati vsebine vsakega od navedenih dokumentov, potem 
ko je ugotovilo, da s o bili na podlagi člena 19(2) temeljne uredbe pripravljeni nezaupni povzetki. S to 
trditvijo v tej nasprotni pritožbi torej ni mogoče uspeti.
170 Drugič, družbi Niko T ube in NTRP v bistvu trdita, da S plošno s odišče ni preučilo pravega očitka, ki s e 
nanaša na kršitev člena 19(3) temeljne uredbe, ampak se je omejilo na presojo, ali je to, da j e Komisija 
uporabila zaupne podatke iz točke 133 i zpodbijane sodbe, ne da b i bile na voljo nezaupne različice, 
pomenilo kršitev n june pravice do obrambe.
32 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
171 V zvezi s tem j e treba poudariti, da č len 19(3) temeljne uredbe ureja odnose me d zainteresirano 
stranko, ki p redloži zaupno informacijo in ne želi odobriti njenega razkritja niti v obliki povzetka, ter 
institucijo, ki j e pristojna za protidampinško p reiskavo in ki l ahko o dloči, da s e lahko taka informacija 
zanemari, razen če se iz ustreznih dr ugih virov prepričljivo dokaže, da j e pravilna. Če pa je institucija, 
pristojna za preiskavo, odločila, da s e lahko z adevna informacija uporabi, kar j i temeljna uredba 
omogoča, pa se v zvezi z drugimi zainteresiranimi strankami, ki s odelujejo v preiskavi, še ve dno 
postavlja ravno vp rašanje, ali je lahko s tako u porabo kršena njihova pravica do obrambe.
172 Kot je navedel generalni pravobranilec v točki 293 s klepnih predlogov, Splošno s odišče sicer ni 
formalno p rekvalificiralo tožbenega ra zloga, ki s ta ga navedli družbi Niko T ube in N TRP n a prvi 
stopnji in ki s e nanaša na kršitev č lena 19(3) temeljne uredbe, kot da s e dejansko n anaša na kršitev 
pravice do obrambe, vendar t i družbi Splošnemu sodišču ne moreta očitati, da t ega ni storilo. Splošno 
sodišče je s tem, da j e v točkah od 133 d o 135 i zpodbijane sodbe preverilo, ali je to, da j e Komisija 
uporabila zaupne podatke iz točke 133 i zpodbijane sodbe, ne da b i bile na voljo nezaupne različice, 
pomenilo kr šitev p ravice do obrambe, navedeni ničnostni razlog ra zlagalo tako, da m u je podelilo 
koristen pomen, kot je moralo storiti.
173 Tretjič, družbi Niko T ube in NTRP t rdita, da S plošno s odišče ni moglo skleniti, kakor je po trditvah 
teh strank storilo v točki 135 i zpodbijane sodbe, da z aradi ra zkritja nezaupnih ra zličic odgovora 
družbe V MOG Z druženo kra ljestvo n a vp rašalnik, o dgovora dr užbe P roductos T ubulares na 
vprašalnik za predhodno v zorčenje in elektronskega sporočila dr užbe Dalmine z dne 24. maja 2006 
v zvezi z družbo Tenaris West Africa tema družbama izid upravnega postopka n i bil drugačen.
174 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e Splošno s odišče po tem, ko j e v točki 133 i zpodbijane sodbe 
opredelilo zgoraj navedene dokumente, za ka tere niso bili pripravljeni nezaupni povzetki, v točki 134 
te sodbe natančno n avedlo, da b i lahko v skladu s sodno p rakso kr šitev p ravice do vp ogleda v spis 
povzročila razglasitev n ičnosti sporne uredbe le, če bi zaradi ra zkritja listine obstajala možnost, čeprav 
omejena, drugačnega izida u pravnega postopka, kadar b i se zadevno p odjetje me d tem p ostopkom 
lahko sklicevalo nanjo. Ta ugotovitev n e vsebuje napačne uporabe prava.
175 Splošno s odišče je na podlagi navedene preučitve v obravnavanem p rimeru v točki 135 i zpodbijane 
sodbe ugotovilo, da „v tem p rimeru [družbi Niko T ube in N TRP] trdita, da n aj bi te dokumente 
potrebovali za dokaz, da j e bila zaradi d ejstva, da dr užbe VMOG Z druženo kra ljestvo, [Productos 
Tubulares] in Tenaris W est Africa niso odgovorile na vp rašalnik, izkrivljena analiza škode. Vendar j e 
bilo v točkah 101, 108 in 107 zgoraj ugotovljeno, da S vet s tem, da j e me nil, da n epredložitev a li 
neupoštevanje odgovorov dr užb Productos Tubulares, VMOG Z druženo kra ljestvo in Tenaris W est 
Africa na vp rašalnik ni vplivalo na določanje škode, ni storil nobene očitne napake p ri presoji. Zaradi 
razkritja [družbama N iko T ube in N TRP] nezaupnih ra zličic odgovora dr užbe VMOG Z druženo 
kraljestvo na vp rašalnik, odgovora dr užbe Productos Tubulares na vp rašalnik za predhodno v zorčenje 
in elektronskega sporočila z dne 24. maja 2006 i zid upravnega postopka n i bil drugačen“.
176 Čeprav ni sporno, da b i se lahko dr užbi Niko T ube in NTRP s spornimi dokumenti seznanili me d 
postopkom pred Splošnim sodiščem, zoper to ugotovitev v svoji nasprotni pritožbi trdita le, da j e zelo 
verjetno, da b i lahko n avajali argumente in dokaze, na podlagi katerih bi bil lahko izid dr ugačen, če bi 
bile zadevne informacije pravočasno p redložene, in da b i se lahko o dločili, ali bosta izrazili svoje 
stališče v zvezi s tem, le če bi imeli te informacije na voljo. Te trditve n e zadostujejo za dokaz 
napačne uporabe prava pri obrazložitvi Splošnega sodišča. Prav tako n e vsebujejo niti najmanjšega 
dokaza, da j e Splošno s odišče izkrivilo dokaze tako, da b i bil lahko z aradi p osredovanja spornih 
dokumentov družbama Niko T ube in NTRP v upravnem p ostopku izid tega postopka dr ugačen, kot je 
bil.
177 Četrtič, zavrniti je treba argument, da j e Splošno s odišče v točkah 132 in 135 i zpodbijane sodbe kršilo 
pravico dr užb Niko T ube in N TRP d o obrambe. Na eni strani so namreč v navedeni točki 132 l e 
našteti zaupni dokumenti, za ka tere je bila pripravljena nezaupna ra zličica, in tisti, za ka tere taka
ECLI:EU:C:2012 :78 33SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
 različica ni bila pripravljena. Na dr ugi strani sta lahko dr užbi Niko T ube in NTRP, kot sta priznali 
v točkah 194 in 209 n asprotne pritožbe, me d postopkom p red Splošnim sodiščem p redstavili svoja 
stališča o dokumentih, navedenih v točki 135 i zpodbijane sodbe.
178 Iz vseh navedenih razlogov je treba deveti del drugega razloga iz nasprotne pritožbe in zato ta razlog iz 
nasprotne pritožbe v celoti zavrniti.
Tretji razlog iz nasprotne pritožbe
Trditve strank
179 Družbi Niko T ube in N TRP v zvezi z delno z avrnitvijo četrtega tožbenega ra zloga, ki sta ga 
predložili v uteme ljitev s voje tožbe, trdita, da j e Splošno s odišče napačno o dločilo, da j e dr užba 
Sepco delovala kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Dejstvo, da p ovezave v smislu deleža 
v kapitalu me d dr užbama Sepco in N iko Tube na eni strani niso bile enake kot me d dr užbama 
Sepco in NTRP n a dr ugi strani, naj pravno n e bi pomenilo, da j e dr užba Sepco v odnosu z družbo 
Niko Tube opravljala funkcijo zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Po mnenju dr užb Niko Tube 
in NTRP z golj obstoj odnosa nakup – prodaja me d izvoznikom in povezano dr užbo za distribucijo 
ne zadošča, da b i se pribitek dr užbe za distribucijo obravnaval kot provizija v smislu člena 2(10)(i) 
teme ljne u redbe. U poštevno me rilo n aj bi bila p odobnost funkcij dr užbe za di stribucijo 
s funkcijami zastopnika. Vsekakor naj bi bile ugotovitve S plošnega sodišča glede družbe Niko Tube 
napačne, ker naj bi teme ljile na dejstvih in ar gumentih , ki so bili predstavljeni po koncu upravnega 
postopka.
180 Svet in Komisija me nita, da t retji razlog iz nasprotne pritožbe ni dopusten. Po m nenju teh institucij 
družbi nista predložili dokaza o njunem n adzoru nad d omnevno dr užbo za distribucijo, kar j e pogoj 
za sklepanje na obstoj enotnega gospodarskega subjekta. Zato naj bi Splošno s odišče pravilno z avrnilo 
četrti tožbeni razlog.
Presoja Sodišča
181 Družbi Niko T ube in NTRP v bistvu izpodbijata razloge, navedene v točkah od 187 d o 189 i zpodbijane 
sodbe, na podlagi katerih je Splošno s odišče v točki 190 t e sodbe zavrnilo del četrtega tožbenega 
razloga, ki g a je navedla dr užba Niko T ube in ki s e nanaša na obstoj očitne napake p ri presoji pri 
uporabi člena 2(10)(i) temeljne uredbe.
182 Treba je spomniti, da j e Splošno s odišče v točki 190 i zpodbijane sodbe ugodilo temu delu četrtega 
tožbenega razloga v delu, v katerem j e Svet prilagodil izvozno c eno, ki j o je uporabljala družba Sepco 
v transakcijah v zvezi s cevmi, ki j ih izdeluje dr užba NTRP. Glede preostalega, to je v delu, ki s e 
nanaša na prilagoditev izvozne cene, ki j o je uporabljala družba Sepco v transakcijah v zvezi s cevmi, 
ki jih izdeluje družba Niko T ube, je bil ta del zavrnjen.
183 V zvezi s tem j e treba poudariti, da dr užbi Niko T ube in NTRP n apačno ra zumeta izpodbijano s odbo, 
ko trdita, da j e Splošno s odišče ugotovilo, da j e lahko n adzor podan le, če sta imeli družbi Sepco in 
Niko T ube enake „končne upravičence“. Treba je namreč ugotoviti, da s e je Splošno s odišče 
v točkah 188 in 189 i zpodbijane sodbe omejilo na preverjanje, ali je bila dr užba Sepco, kot sta trdili 
družbi Niko T ube in NTRP, pod nadzorom dr užbe Niko T ube ali pa sta bili obe družbi pod skupnim 
nadzorom, in sicer tako, da j e preučilo strukturo ka pitala teh dr užb. Splošno s odišče ni ugotovilo, da 
je lahko n adzor obstajal le, če sta imeli zadevni družbi enake „končne upravičence“, torej je treba ta 
argument zavrniti.
34 ECLI:EU:C:2012 :78SODBAZDNE16.2.2012 –ZDRU ŽENIZADEVIC-191/09PINC-200/09P
SVETINKOMISIJAPROTI INTERPIPENIKO T UBE ININTERPIPENTRP
184 Družbi Niko T ube in NTRP p rav tako n apačno ra zlagata točko 187 i zpodbijane sodbe, ko z atrjujeta, da 
je Splošno s odišče ugotovilo, da ž e obstoj odnosa nakup – prodaja me d izvoznikom in povezano 
družbo za di stribucijo zadošča, da b i se pribitek dr užbe za di stribucijo obravnaval ko t provizija. 
V odlomku n avedene točke izpodbijane sodbe je namreč navedeno, da t akšna povezava ni upoštevna 
pri dokazovanju, da dr užba Sepco opravlja funkcije, podobne funkcijam zastopnika, ki d ela na podlagi 
provizije. Poleg tega se navedeni odlomek ne nanaša na transakcije, ki j ih je družba Sepco izvajala za 
družbo Niko T ube, ampak na transakcije, ki j ih je ta družba izvajala za družbo NTRP.
185 Razlogi za zavrnitev trditev dr užb Niko T ube in NTRP v bistvu ne temeljijo na obstoju ali neobstoju 
odnosa nakup – prodaja me d izvoznikom in povezano dr užbo, ampak na neobstoju dokazov, ki b i 
potrjevali nadzor družbe Niko T ube nad dr užbo Sepco ali skupni nadzor obeh dr užb. Družbi Niko 
Tube in NTRP n ista v zvezi s tem n ikoli natančno o predelili, katere dokaze v spisu naj bi Splošno 
sodišče izkrivilo ali naj jih ne bi upoštevalo ter zaradi ka terih bi lahko b ila neveljavna njegova presoja iz 
točk 188 in 189 i zpodbijane sodbe, po ka teri dejstvo, da s ta imeli družbi Niko T ube in N TRP t ri 
skupne delničarje, me d ka terimi je bila tudi m atična družba NTRP, v bistvu ne dokazuje, da j e družba 
Niko T ube nadzirala družbo Sepco ali da j e obstajal skupni nadzor obeh dr užb, ampak le, da j e me d 
tema družbama obstajala posredna povezava.
186 Te analize ni mogoče izpodbijati zgolj na podlagi dejstva, da S plošno s odišče ni odgovorilo na trditev, 
da s o bili predstavniki dr užbe Sepco navzoči ob preveritvenih obiskih v prostorih dr užbe Niko T ube 
med postopkom preiskave, kar j e okoliščina, ki s ama po sebi ničesar ne dokazuje.
187 Nazadnje, družbi Niko T ube in N TRP n e navajata, ka tere no ve d okaze naj bi Splošno s odišče 
upoštevalo pri delni zavrnitvi njunega tožbenega razloga na prvi stopnji.
188 Glede na zgoraj navedeno je treba tretji razlog iz nasprotne pritožbe, ki s e nanaša na napačno u porabo 
prava pri uporabi člena 2(10)(i) temeljne uredbe za transakcije, ki j ih je družba Sepco izvedla v zvezi 
s cevmi, ki j ih je izdelala družba Niko T ube, zavrniti.
Stroški
189 Člen 122, prvi odstavek, P oslovnika S odišča določa, da č e je pritožba utemeljena oziroma če ni 
utemeljena in če Sodišče samo d okončno o dloči v sporu, odloči tudi o stroških. V skladu 
s členom 69(2) tega poslovnika, ki s e na podlagi njegovega člena 118 u porablja za postopek s pritožbo, 
se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti priglašeni. Vendar č len 69(3), prvi pododstavek, 
istega poslovnika d oloča, da č e vsaka s tranka u spe s amo deloma ali če so okoliščine izjemne, lahko 
Sodišče odloči, da s e stroški delijo ali da v saka stranka no si svoje stroške. Ker so vse stranke s svojimi 
predlogi uspele samo deloma, je treba odločiti, da v saka o d njih no si svoje stroške, povezane s tem 
postopkom.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1. Glavna pritožba Sveta E v r opske u nije se zav rne.
2. Glavna pritožba E v r opske k omisije se zav rne.
3. Nasprotna pritožba družb Interpipe Ni kopolsky Se amless T ubes Plant Ni ko T ube Z AT 
(Interpipe Ni ko T ube Z AT) in Interpipe Ni z hnedneprovsky T ube R olling P lant V AT 
(Interpipe NTRP VAT) se zav rne.
4. Vsaka stranka nosi svoje stroške.
Podpisi