I - 1142MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
MNENJE SODIŠČA 1/09 (občna seja) 
z dne 8. marca 2011
Kazalo
Predlog za izdajo mnenja  ............................................................  I - 1147
Osnutek sporazuma o Sodišču za evropske patente in patente Skupnosti ...................  I - 1148
Določbe osnutka sporazuma  .........................................................  I - 1150
Preudarki Sveta v predlogu za izdajo mnenja  ...........................................  I - 1154
Povzetek stališč, predloženih Sodišču ..................................................  I - 1155
Stališča o dopustnosti predloga za izdajo mnenja ...............................  I - 1155
Stališča, v  katerih se predlaga ugotovitev nezdružljivosti osnutka sporazuma  
s P
ogodbama  ..............................................................  I - 1156
Stališča, v katerih se pod pogojem, da se sprejmejo dopolnila k osnutku, predlaga 
ugotovitev združljivosti osnutka sporazuma s Pogodbama .......................  I - 1158
Stališča, v  katerih se predlaga ugotovitev združljivosti osnutka sporazuma  
s P
ogodbama  ..............................................................  I - 1160
Stališče Sodišča .....................................................................  I - 1163
Dopustnost predloga za izdajo mnenja ........................................  I - 1163
Vsebinska presoja  ..........................................................  I - 1166
Uvodne ugotovitve .....................................................  I - 1166
Združljivost osnutka sporazuma s Pogodbama .............................  I - 1167
I - 1143MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
V postopku za mnenje 1/09,
zaradi predloga za izdajo mnenja, ki ga je 6. julija 2009 na podlagi člena 218(11) PDEU 
Sodišču predložil Svet Evropske unije
SODIŠČE (občna seja)
v sestavi V. Skouris, predsednik, J.  N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, 
K. Schiemann, A. Arabadžiev, J.-J. Kasel in D. Šváby, predsedniki senatov, A. Rosas, s o-
dnik
, R. Silva de Lapuerta (poročevalka), sodnica, E. Juhász, G. Arestis, A. Borg Barthet, 
M. Ilešič, U. Lõhmus, E. Levits, A. Ó Caoimh in L. Bay Larsen, sodniki, P . Lindh, sodnica, 
T. von Danwitz, sodnik, C. Toader, sodnica, M. Safjan, sodnik, in M. Berger, sodnica,  
 
s
odni tajnik: M.-A. Gaudissart, vodja oddelka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 18. maja 2010,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Svet Evropske unije J.-C.  Piris, F.  Florindo Gijón, L.  Karamountzos in 
G.  Kimberley, zastopniki,
I - 1144MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
– za belgijsko vlado C. Pochet, J.-C. Halleux in T. Materne, zastopniki,
– za češko vlado M. Smolek, zastopnik,
– za dansko vlado V. Pasternak Jørgensen, R. Holdgaard in C. Vang, zastopniki,
– za nemško vlado M. Lumma in J. Kemper, zastopnika,
– za estonsko vlado L. Uibo, zastopnik,
– za Irsko D. J. O’Hagan, zastopnik, skupaj z E. Fitzsimonsom, SC, in N. Traversom, 
BL,
– za grško vlado A. Samoni-Rantou, G. Alexaki in K. Boskovits, zastopniki,
– za špansko vlado N. Díaz Abad, zastopnica,
I - 1145MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
– za francosko vlado E. Belliard, B. Beaupère-Manokha, G. de Bergues in A. Adam, 
zastopniki,
– za italijansko vlado G. Palmieri in M. Fiorilli, zastopnika, skupaj z G. Norijem, 
vice-avvocato generale dello Stato,
– za ciprsko vlado V. Christoforou in M. Chatzigeorgiou, zastopnici,
– za litovsko vlado I. Jarukaitis, zastopnik,
– za luksemburško vlado C. Schiltz, zastopnik, skupaj s P .-E. Partschem, odvetnikom,
– za nizozemsko vlado C. Wissels in Y. de Vries, zastopnika,
– za poljsko vlado M. Dowgielewicz in M. Szpunar, zastopnika,
– za portugalsko vlado L. Fernandez, J. Negrão in M.  L. Duarte, zastopniki,
I - 1146MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
– za romunsko vlado A. Popescu in M.-L. Colonescu, zastopnika, skupaj z E. Gane 
in A. Stoia, svetovalcema,
– za slovensko vlado V. Klemenc in T. Mihelič Žitko, zastopnici,
– za finsko vlado A. Guimaraes-Purokoski in J. Heliskoski, zastopnika,
– za švedsko vlado A. Falk in A. Engman, zastopnika,
– za vlado Združenega kraljestva I.  Rao in F.  Penlington, zastopnici, skupaj  
z A. Dashwoodom, barrister,
– za Evropski parlament E. Perillo, K. Bradley in M. Dean, zastopniki,
– za Evropsko komisijo L. Romero Requena, J.-P . Keppenne in H. Krämer, zastopniki,
po opredelitvi P . Mengozzija, prvega generalnega pravobranilca, J. Kokott in E. Shar p-
ston, generalnih pravobranilk, Y.  Bota in J.  Mazáka, generalnih pravobranilcev,  
V
. Trstenjak, generalne pravobranilke, ter N. Jääskinena in P . Cruza Villalóna, general-
nih pravobranilcev, na nejavni seji 2. julija 2010
I - 1147MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
izdaja naslednje
Mnenje
Predlog za izdajo mnenja
1.Pr
edlog za izdajo mnenja, ki ga je Sodišču predložil Svet Evropske unije, se glasi:
„Ali je predvideni sporazum o vzpostavitvi enotnega sistema za reševanje patentnih 
sporov (ki se trenutno imenuje Sodišče za evropske patente in patente Skupnosti) združljiv z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti?“
2.S
vet je Sodišču kot priloge k predlogu predložil:
– dokument Sveta 8588/09 z dne 7. aprila 2009 v zvezi z revidiranim predlogom 
uredbe Sveta o patentu Skupnosti, ki ga je predsedstvo Sveta naslovilo na Delovno s
kupino za intelektualno lastnino (patent);
I - 1148MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
– dokument Sveta 7928/09 z dne 23. marca 2009 v zvezi z revidiranim besedilom 
osnutka sporazuma o Sodišču za evropske patente in patente Skupnosti ter osnut -
k
a statuta tega sodišča, ki ga je pripravilo predsedstvo;
– dokument Sveta 7927/09 z dne 23. marca 2009 v zvezi s priporočilom Komisije 
Svetu o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za sprejetje mednarodnega sp o-
ra
zuma „o vzpostavitvi enotnega sistema reševanja [evropskih] patentnih sporov 
[in patentnih sporov Skupnosti]“.
O
snutek sporazuma o Sodišču za evropske patente in patente Skupnosti
3.E
vropska patentna konvencija (v nadaljevanju: EPK), podpisana 5.  oktobra  1973 
v Münchnu, je pogodba, h kateri je do danes pristopilo osemintrideset držav, med 
njimi vse države članice Evropske unije. Ta k  EPK ni pristopila. V  njej je določen enoten postopek, po katerem Evropski patentni urad (v nadaljevanju: EPU) podeljuje evropske patente. Čeprav je postopek za podelitev patenta le en, se evropski patent 
deli na sveženj nacionalnih patentov, za vsakega od njih pa velja nacionalno pravo 
držav, ki jih je imetnik izbral.
4.E
vropski svet je leta 2000 ponovno začel razpravo o  prihodnosti patenta Skupno-
sti. Komisija je 5.  julija  2000 predložila predlog uredbe Sveta o  patentu Skupnosti (COM(2000) 412 konč.), v katerem je bilo predvideno, da Skupnost pristopi k EPK, da se uvede enoten naziv industrijske lastnine, ki bo veljal za vso Skupnost, in da ta naziv izda EPU.
I - 1149MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
5.Komisija je 3. aprila 2007 na podlagi sklepov Sveta „Konkurenčnost“ z dne 4. decem -
bra 2006 in Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 Evropskemu parlamentu in 
Svetu predstavila sporočilo z  naslovom „Izboljšanje patentnega sistema v  Evropi“ 
(COM(2007) 165 konč.).
6.K
omisija je med drugim predlagala uvedbo celovitega sistema za evropski patent in 
prihodnji patent Skupnosti. Slednjega bi izdal EPU v  skladu z  določbami EPK. Bil 
bi enoten in samostojen, imel bi enake učinke v celotni Uniji in lahko bi se podelil, prenesel, razglasil za neveljavnega ali prenehal veljati samo za to ozemlje. Določbe EPK bi se za patent Skupnosti uporabljale, če uredba o patentu Skupnosti ne določa posebnih pravil.
7.V ok
viru postopka v Svetu je bil pripravljen osnutek mednarodnega sporazuma, ki 
bi ga sklenile države članice, Evropska unija in tretje države, podpisnice EPK (v na -
daljevanju: osnutek sporazuma), s katerim se vzpostavlja sodišče, pristojno za spore o evropskih patentih in patentih Skupnosti.
8.S pr
edvidenim sporazumom se ustanavlja Sodišče za evropske patente in patente 
Skupnosti (v nadaljevanju: SP), ki bi bilo sestavljeno iz sodišča prve stopnje, ki ima osrednji oddelek in lokalne oziroma regionalne oddelke, in prizivnega sodišča, pr i-
stojnega za obravnavanje pritožb zoper odločbe sodišča prve stopnje. Tretji organ SP 
bi bila skupna sodna pisarna.
I - 1150MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
Določbe osnutka sporazuma
9.Č
len 14a tega osnutka določa:
„Pravo, ki se uporablja
1. Pri zaslišanju zadeve v okviru tega sporazuma sodišče spoštuje pravo Skupnosti 
in svoje odločitve utemelji na podlagi:
 (a) tega sporazuma;
 (b) prava Skupnosti, ki se neposredno uporablja, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. […] 
o patentih Skupnosti[,] in nacionalne zakonodaje držav pogodbenic, ki izv a-
ja
jo pravo Skupnosti […];
 (c) Evropske patentne konvencije in nacionalne zakonodaje, ki so jo države  
pogodbenice sprejele v skladu z Evropsko patentno konvencijo, in
I - 1151MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
 (d) katere koli določbe mednarodnih sporazumov, ki se uporabljajo za patente in 
so zavezujoče za vse države pogodbenice.
2. Če sodišče utemeljuje svoje odločitve na podlagi nacionalne zakonodaje držav 
pogodbenic, se pravo, ki se uporablja, določi:
 (a) z določbami prava Skupnosti, ki se neposredno uporabljajo, ali
 (b) če ni določb prava Skupnosti, ki se neposredno uporabljajo, z mednarodnimi 
instrumenti mednarodnega zasebnega prava, ki veljajo za vse pogodbenice, ali
 (c) če ni določb iz (a) in (b), z nacionalnimi določbami mednarodnega zasebnega 
prava, ki jih določi sodišče.
3. Država pogodbenica, ki ni pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru, sprejme zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s  pravom 
Skupno
sti, ki se nanaša na materialno patentno pravo. “
I - 1152MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
10.Člen 15 osnutka sporazuma določa:
„Sodna pristojnost
1. Sodišče ima izključno sodno pristojnost v zvezi s:
 (a) tožbami za dejanske ali zagrožene kršitve patentov in dodatnih varstvenih 
certifikatov ter povezanimi ugovori, vključno z nasprotnimi tožbami v zvezi 
z lic
encami;
 (a1) tožbami za ugotovitev nekršitve;
 (b) tožbami za začasne in zaščitne ukrepe in prepovedi;
 (c) tožbami ali nasprotnimi tožbami za preklic patentov;
 (d) tožbami zaradi škode ali za nadomestilo, ki izhajajo iz začasnega varstva, ki se 
pridobi z objavljeno prijavo patenta;
 (e) tožbami v  zvezi z  uporabo izuma pred podelitvijo patenta ali s  pravico na 
podlagi predhodne uporabe patenta;
I - 1153MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
 (f) tožbami za odobritev ali preklic prisilnih licenc v zvezi s patenti Skupnosti in
 (g) tožbami za nadomestilo za licence […].
2. Nacionalna sodišča držav pogodbenic imajo sodno pristojnost v  tožbah, pove -
z
anih s patenti Skupnosti in evropskimi patenti, ki ne spadajo v izključno sodno 
pristojnost sodišča. “
11.Kra
jevna pristojnost različnih oddelkov sodišča prve stopnje SP je določena  
v členu 15a(1) osnutka sporazuma:
„O tožbah iz člena 15(1)(a), (b), (d) in (e) odloča:
(a) lokalni oddelek, ki ga gosti država pogodbenica, če dejanska ali zagrožena kršitev 
nastane oziroma bi lahko nastala, ali regionalni oddelek, v katerem ta država p o-
go
dbenica sodeluje, ali
(b) lokalni oddelek, ki ga gosti država pogodbenica, kjer ima tožena stranka stalno 
prebivališče, ali regionalni oddelek, v katerem ta država pogodbenica sodeluje.
O 
tožbah proti tožencem s  stalnim bivališčem zunaj ozemlja držav pogodbenic  
odločajo lokalni ali regionalni oddelki v skladu s točko (a).
I - 1154MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
Če zadevna država pogodbenica ne gosti lokalnega oddelka in v njem ne sodeluje, 
o tožbah odloča osrednji oddelek. “
12.Č
len 48 navedenega osnutka določa:
„1.  Če se pred sodiščem prve stopnje postavi vprašanje razlage Pogodbe [ES] ali ve -
lja
vnosti in razlage aktov institucij Evropske skupnosti, lahko to sodišče, če je po 
njegovem mnenju to potrebno za dosego odločitve, od Sodišča […] zahteva, da 
odloči v zvezi z vprašanjem. Če se takšno vprašanje postavi pred prizivnim sodi -
ščem, to od Sodišča […] zahteva, da odloči v zvezi z vprašanjem.
2.  Odločitev Sodišča […] o razlagi Pogodbe [ES] ali veljavnosti in razlagi aktov insti -
t
ucij Evropske skupnosti je zavezujoča za sodišče prve stopnje in prizivno sodišče. “
Preud
arki Sveta v predlogu za izdajo mnenja
13.S
vet navaja, da „[v]ečina [njegovih] članov […] meni, da predvideni sporazum s pra v-
nega vidika predstavlja možen način za dosego želenih ciljev. Vendar pa je bilo izra -
ženih več pravnih zadržkov, o katerih je […] tudi razpravljal. “ Svet pojasnjuje, da „je predstavitev posameznih vprašanj mišljena nevtralno, brez navajanja, kolikšne po d-
pore so bili deležni različni pristopi, prav tako se pri tem […] ne opredeljuje za eno ali 
drugo možnost“.
I - 1155MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
14.Svet meni, da se zaradi predvidenega sporazuma ne spreminjajo pristojnosti Sodišča. 
Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da ustroj sodnega sistema uredijo po lastni presoji, tudi z ustanovitvijo sodišča na podlagi mednarodne pogodbe.
15.S
vet navaja, da je obveznost SP , da spoštuje pravo Unije, mišljena zelo široko in ne 
zajema le Pogodb in aktov institucij, temveč tudi splošna načela pravnega reda Unije in sodno prakso Sodišča.
Povzetek stališč, predloženih Sodišču
16.V 
predloženih stališčih se predlaga ugotovitev bodisi nedopustnosti predloga za i z-
dajo mnenja, bodisi nezdružljivosti osnutka sporazuma s Pogodbama, bodisi nujnosti 
sprejetja dopolnil k osnutku sporazuma zaradi zagotovitve njegove uskladitve s P o-
godbama, bodisi združljivosti predvidenega sporazuma s Pogodbama.
St
ališča o dopustnosti predloga za izdajo mnenja
17.P
arlament in španska vlada v bistvu trdita, da je predlog za izdajo mnenja prenagljen 
in da temelji na nepopolnih in nezadostnih podatkih, če se upoštevajo predmet pre d-
videnega sporazuma, napredek pri njegovi pripravi ter institucionalni in pravni okvir. 
I - 1156MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
Parlament tudi meni, da je bilo zato, ker se Svet z njim ni posvetoval o osnutku uredbe 
o patentu Skupnosti, omajano načelo medinstitucionalnega ravnovesja.
18.Irs
ka navaja, da podpira predlog za izdajo mnenja, ob tem pa meni, da se mora Sodi -
šče prepričati, ali je pristojno za odločanje o njem, zlasti glede na napredek, dosežen 
v postopku pogajanj. Besedilo, predloženo v mnenje Sodišču, naj bi bilo namreč še 
vedno pretežno delovni dokument, o katerem ni bilo doseženo soglasje vseh članic Sveta.
St
ališča, v  katerih se predlaga ugotovitev nezdružljivosti osnutka sporazuma 
s Pogodbama
19.Irs
ka ter grška, španska (podredno), italijanska, ciprska, litovska in luksemburška  
vlada menijo, da je osnutek sporazuma nezdružljiv s Pogodbama.
20.Irs
ka navaja, da osnutek sporazuma ne zagotavlja spoštovanja primarnosti določb 
prava Unije, na katere bi se bilo mogoče sklicevati v sporih pred SP . Prav tako naj ne bi zagotavljal, da za to sodišče velja obveznost razlage, da bi se kar najbolj izognilo na -
sprotjem med določbami prava Unije, ki bi jih moralo uporabiti, in drugimi morebiti upoštevnimi nacionalnimi ali pravnimi določbami.
21.Grš
ka vlada navaja, da določbe osnutka sporazuma, ki se nanašajo na ustanovitev in 
delovanje oddelkov sodišča prve stopnje SP s sedežem v tretjih državah, ki bi bili pr i-
stojni za patent Skupnosti, porajajo vprašanje glede ohranitve avtonomije pravnega 
I - 1157MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
reda in sodnega sistema Unije. Pogodbi naj bi namreč vzpostavili zavezujoč pravni 
okvir, v katerem morajo delovati institucije Unije in države članice pri izbiri splošnega načina in konkretnih določb o reševanju sporov glede pravic industrijske lastnine.
22.Š
panska vlada podredno poudarja, da je osnutek sporazuma nezdružljiv s Pogodb a-
ma, saj je v nasprotju s členoma 19 PEU in 344 PDEU, predvsem ker posega v mo -
nopol sodne pristojnosti, ki jo ima Sodišče za obravnavanje sporov s področja prava Unije. Poleg tega naj predvideni sistem ne bi zagotavljal primarnosti prava Unije, ker SP ne bi bilo vključeno v sodno strukturo nobene od držav članic, zaradi česar kršitve prava Unije, ki bi jih storilo tako sodišče, ne bi bile podvržene nikakršnemu nadzoru.
23.I
talijanska vlada poudarja, da ima osnutek sporazuma obliko akta mednarodnega 
prava, s katerim države članice in države, podpisnice EPK, svoje ustavnopravne pr i-
stojnosti s področja sodstva prenesejo na mednarodno sodišče. Ker trenutno ni eno -
tnega patenta za območje vseh držav članic in enotnega sistema reševanja sporov na tem področju, naj Unija ne bi imela pristojnosti za prenos svoje sodne pristojnosti 
na mednarodno sodišče. Pristop Unije k EPK naj zato ne bi vplival na to presojo, saj 
mednarodno sodišče, katerega ustanovitev je z njo predvidena, ne bi bilo organ EPK. Tako naj zaradi pomanjkanja pravne podlage predvideni sporazum ne bi bil združljiv z določbami Pogodb.
24.Ciprs
ka vlada meni, da ustanovitev SP ni v skladu z izključnimi pristojnostmi Sodi -
šča in Splošnega sodišča, ki so izražene z različnimi pravnimi sredstvi, določenimi 
s Pogodbama.
I - 1158MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
25.Litovska vlada meni, da je predvideni sporazum ob upoštevanju dejstva, da ga ni mo -
goče skleniti na podlagi določb Pogodb, nezdružljiv s Pogodbama. Osnutek spora -
zuma naj ne bi zagotavljal ohranitve avtonomije prava Unije in bistvenih značilnosti 
pristojnosti, ki so s Pogodbama dodeljene institucijam Unije.
26.L
uksemburška vlada trdi, da iz Pogodb ne izhaja pravna podlaga za prenos pristoj -
nosti, kakršne določa osnutek sporazuma, na sodišče, kakršno je SP . Določbe prava Unije in sodna praksa Sodišča, ki opredeljujejo avtonomijo in enotnost pravnega reda 
in sodnega sistema Unije, naj bi nasprotovale ustanovitvi takega sodišča. Pogodbe in sodna praksa Sodišča naj bi zahtevale, da lahko pristojnosti, ki jih predvideni spora -
zum namerava dodeliti SP , izvršuje zgolj Sodišče samo.
St
ališča, v  katerih se pod pogojem, da se sprejmejo dopolnila k  osnutku, predlaga 
ugotovitev združljivosti osnutka sporazuma s Pogodbama
27.P
arlament – podredno – belgijska in francoska vlada ter Komisija menijo, da je osn u-
tek sporazuma načeloma združljiv s Pogodbama, če se sprejme nekaj dopolnil k temu osnutku.
28.Če 
bi Sodišče predlog Sveta razglasilo za dopusten, Parlament meni, da bi bilo v b e-
sedilu sporazuma primerno opredeliti, da je obveznost SP spoštovati pravo Unije in sodno prakso Sodišča zelo široka in da vključuje tudi prihodnje sodbe. Pojasniti naj bi 
bilo treba tudi, da bo SP moralo zagotoviti varstvo temeljnih pravic.
I - 1159MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
29.Parlament glede predlaganega postopka s predlogom za sprejetje predhodne odločbe 
navaja, da bi bilo primerno vzpostaviti sistem, z uporabo katerega bi Komisija lahko intervenirala v postopkih, začetih pred SP . Prav tako naj bi se lahko izkazalo za k o-
ristno naložiti SP izrecno obveznost, da Sodišču predloži vsa vprašanja o veljavnosti določb prava Unije.
30.B
elgijska vlada Sodišču predlaga, naj na predlog Sveta za izdajo mnenja odgovori, da 
je predvideni sporazum združljiv s Pogodbama, če bo pristojnost Sodišča v zadevah sprejetja predhodnih odločb dopolnjena z mehanizmi, ki bodo omogočali zagotovitev spoštovanja primarnosti in učinkovitosti prava Unije.
31.F
rancoska vlada navaja, da je osnutek sporazuma načeloma združljiv s Pogodbama. 
Vendar naj bi bilo treba sistem postopka s predlogom za sprejetje predhodne odlo č-
be dopolniti z mehanizmom, ki bi bil na voljo strankam in/ali po potrebi državam članicam in Komisiji, da bi se zagotovilo, da bi SP spoštovalo pravo Unije in njego-vo primarnost. Prav tako naj bi bilo tudi mogoče predvideti uvedbo pritožbe zaradi varstva zakonitosti na predlog Komisije ali države članice ali postopka, po katerem 
lahko Sodišče preizkusi sodbe prizivnega sodišča ob resni nevarnosti za enotnost ali 
doslednost prava Unije.
32.K
omisija meni, da je predvideni sporazum združljiv z določbami Pogodb, če se ne le 
tretjim državam, temveč tudi Uniji in državam članicam izrecno prizna možnost, da 
kadar koli odstopijo od sporazuma.
I - 1160MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
Stališča, v katerih se predlaga ugotovitev združljivosti osnutka sporazuma s Pogodbama
33.Če
ška, danska, nemška, estonska, nizozemska, poljska, portugalska, romunska, slo -
venska, finska in švedska vlada ter vlada Združenega kraljestva navajajo, da je osnutek 
sporazuma združljiv s Pogodbama.
34.Če
ška vlada meni, da je osnutek sporazuma združljiv s Pogodbama, ker spoštuje zah -
teve, ki se nanašajo na varstvo avtonomije prava Unije in njegove primarnosti, saj lahko SP med drugim Sodišču predlaga sprejetje predhodne odločbe.
35.D
anska vlada poudarja, da osnutek sporazuma ne nasprotuje institucionalnim prav i-
lom iz Pogodb in da bi v skladu s členoma 81 PDEU in 114 PDEU sporazum morale skleniti tako Unija kot njene države članice.
36.Nemš
ka vlada meni, da je sistem sodnega nadzora, določen v osnutku sporazuma, 
skladen s Pogodbama. Zlasti naj temu sistemu ne bi nasprotoval člen 262 PDEU. P o-
leg tega naj bi bili ohranjeni primarnost in avtonomija pravnega reda Unije. Predv i-
deni sodni sistem naj ne bi povzročil „spreminjanja“ pristojnosti Sodišča in naj ne bi določal, da za Unijo v zvezi z izvrševanjem njenih notranjih pristojnosti velja določ e-
na razlaga prava.
I - 1161MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
37.Estonska vlada navaja, da osnutek sporazuma ne zadeva le pristojnosti Unije, tem -
več tudi pristojnosti držav članic, tako da člen 352 PDEU pomeni ustrezno pravno 
podlago za sklenitev predvidenega sporazuma. Z osnutkom sporazuma naj ne bi bile 
ogrožene niti primarnost in avtonomija pravnega reda Unije niti pristojnosti Sodišča.
38.Ni
zozemska vlada poudarja, da člen 262 PDEU ne nasprotuje osnutku sporazuma. 
Poleg tega naj se s sporazumom ne bi posegalo v enotnost in celovitost prava Unije. 
Predvideni sporazum naj tudi ne bi povzročil spremembe sistema pravnega varstva in sodnega nadzora – ki ga izvajajo nacionalna sodišča in sodišča Unije – kot je predv i-
den s Pogodbama, niti ga naj ne bi ogrožal.
39.P
oljska vlada trdi, da je prenos predvidenih pristojnosti na SP načeloma združljiv 
s Pogodbama in da ga člen 262 PDEU ne ovira. Ob upoštevanju tega, da na ni akta Unije, ki bi se nanašal na področje patentov, naj Sodišču ne bi bila dodeljena izključna pristojnost na tem področju. Poleg tega naj osnutek sporazuma ne bi posegal v pr i-
marnost prava Unije. Postopek s predlogom za sprejetje predhodne odločbe naj bi 
zagotavljal enotnost in skladnost prava Unije na tem področju.
40.P
ortugalska vlada navaja, da je prenos predvidenih pristojnosti na SP združljiv s P o-
godbama. Navedeni pomisleki glede nastale nevarnosti za primarnost in avtonomijo 
pravnega reda Unije naj ne bi bili utemeljeni. Glede na zapletenost področja in cilj vzpostavitve enotnega sistema varstva intelektualne lastnine v Evropi, naj bi si bilo treba prizadevati za „prožne rešitve“, ki bi lahko ustrezale temu cilju. Osnutek spora -
zuma naj bi bil ustrezna rešitev za ta izziv.
I - 1162MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
41.Romunska vlada navaja, da je avtonomija pravnega reda Unije zagotovljena z obvezno-
stjo SP , da spoštuje pravo Unije, z možnostjo ali obveznostjo – odvisno od primera –  
d
a SP Sodišču predloži vprašanja za predhodno odločanje, in z zavezujočimi učinki 
sodb, ki jih Sodišče izda v okviru tega postopka. Poleg tega naj ne bi nobena dolo č-
ba Pogodb nasprotovala temu, da se z  mednarodnim sporazumom Sodišču dodeli pristojnost za razlago določb takega sporazuma zaradi njegove morebitne uporabe v tretjih državah.
42.Slovens
ka vlada meni, da je to, da se SP dodelijo izključne pristojnosti za spore 
o  veljavnosti in/ali učinkih patenta Skupnosti, združljivo s  Pogodbama. Niti s  čle-nom 257 PDEU niti s členom 262 PDEU naj ne bi bil vnaprej izbran sodni sistem za to 
področje. S členoma 14a in 48 osnutka sporazuma naj bi bila zagotovljena avtonomija 
in spoštovanje pravnega reda Unije.
43.F
inska vlada trdi, da kolikor je predmet in vsebina predvidenega sporazuma vzpost a-
vitev mednarodnega sodnega sistema na področju patentov, je treba sklenitev tega sporazuma v imenu Unije utemeljiti tako s členom 262 PDEU kot s členom 352 PDEU. Poleg tega naj osnutek sporazuma ne bi porajal vprašanja združljivosti s Pogodbama.
44.Š
vedska vlada poudarja, da osnutek sporazuma zagotavlja enotno uporabo prava Uni -
je. Pristojnosti Sodišča naj ne bi bile spremenjene, njegova izključna pristojnost za nadzor zakonitosti aktov Unije pa naj ne bi bila ogrožena.
45.Vl
ada Združenega kraljestva meni, da je treba predvideni sporazum skleniti kot 
mešani sporazum. V okviru sistema reševanja sporov, predvidenega s tem sporazu -
mom, naj bi bile ohranjene bistvene značilnosti pristojnosti Sodišča, saj naj ne bi bila 
I - 1163MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
ogrožena izključna pristojnost Sodišča in zavezujoči učinek njegovih odločb. Dode -
litev pristojnosti SP za spore, ki se nanašajo na veljavnost in/ali uporabo patentov 
Skupnosti, naj bi bila združljiva s Pogodbo DEU. V okviru sistema reševanja sporov, 
predvidenega s tem sporazumom, naj bi bila zagotovljena primarnost prava Unije. 
Postopek s predlogom za sprejetje predhodne odločbe iz člena 48 osnutka sporazu -
ma, s katerim je SP dana pristojnost za predložitev vprašanj Sodišču, naj bi bil zdr u-
žljiv s Pogodbama.
St
ališče Sodišča
Dopustnost predloga za izdajo mnenja
46.S
tališča glede dopustnosti predloga za izdajo mnenja se v bistvu nanašajo na tri vpra -
šanja, in sicer prvič, na natančnost določb predvidenega sporazuma, drugič, na napr e-
dek pri njegovi pripravi in, tretjič, na spoštovanje medinstitucionalnega ravnovesja.
47.Pr
eden se odgovori na ta tri vprašanja, je treba opozoriti, da lahko Parlament, Svet, 
Komisija ali države članice v skladu s členom 218(11) PDEU pridobijo mnenje Sodišča o združljivosti predvidenega sporazuma z določbami Pogodb. Ta določba je name-njena temu, da se preprečijo zapleti, ki bi lahko nastali zaradi sodnega izpodbijanja združljivosti mednarodnih sporazumov, ki zavezujejo Unijo, s Pogodbama (glej mne -
nji 2/94 z dne 28. marca 1996, Recueil, str. I-1759, točka 3, in 1/08 z dne 30. novem -
bra 2009, ZOdl., str. I-11129, točka 107).
I - 1164MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
48.Sodna odločba, s katero bi bilo po sklenitvi mednarodnega sporazuma, ki zavezuje 
Unijo, morebiti ugotovljeno, da je sporazum z vidika vsebine ali postopka sklenitve nezdružljiv z določbami Pogodb, bi namreč povzročila resne težave ne le znotraj Uni -
je, ampak tudi v mednarodnih odnosih, in bi lahko škodovala vsem zainteresiranim strankam, tudi tretjim državam (glej mnenje 3/94 z dne 13. decembra 1995, Recueil, str. I-4577, točka 17).
49.Pr
vič, v zvezi z vprašanjem, kako natančne so določbe osnutka sporazuma, je treba 
opozoriti, da mora Sodišče, kadar se mora izreči o združljivosti določb predvidenega sporazuma s pravili pogodbe, imeti dovolj podatkov o vsebini navedenega sporazuma (glej zgoraj navedeno mnenje 2/94, točke od 20 do 22).
50.V obra
vnavanem primeru je Svet Sodišču predložil celotno besedilo osnutka spora -
zuma, ki med drugim vsebuje določbe o organizaciji in načinu delovanja SP , njegovih pristojnostih, različnih pravnih sredstvih, pravu, ki ga je treba uporabiti, in učinkih odločb tega sodišča.
51.P
oleg tega je treba omeniti, da so v predlogu za izdajo mnenja navedene okoliščine 
nastanka osnutka sporazuma. Ta osnutek je namreč del svežnja ukrepov – kot so uvedba patenta Skupnosti kot nove pravice intelektualne lastnine in pristop Unije 
k EPK – ki so trenutno predmet preučevanja na različnih ravneh Unije.
52.V t
eh okoliščinah Sodišče meni, da ima dovolj podatkov o  vsebini in okoliščinah  
predvidenega sporazuma.
I - 1165MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
53.Drugič, glede vprašanja, ali je postopek odločanja o osnutku sporazuma dosegel na -
predek, ki Sodišču omogoča, da se izreče o združljivosti tega osnutka s Pogodbama, je 
treba opozoriti, da je mogoče predlog za izdajo mnenja Sodišču predložiti pred zače t-
kom pogajanj na mednarodni ravni, če je predmet predvidenega sporazuma znan –  
č
eprav še obstaja več neusklajenih možnosti in razhajanj v  zvezi z  oblikovanjem  
z
adevnega besedila – in če dokumenti, predloženi Sodišču, temu omogočajo, da na 
vprašanje, ki ga je postavil Svet, odgovori dovolj zanesljivo (glej v tem smislu mne -
nje 1/78 z dne 4. oktobra 1979, Recueil, str. 2871, točka 34), in da dopustnosti predlo -
ga za izdajo mnenja ni mogoče izpodbijati, saj Svet še ni sprejel odločitve o začetku pogajanj na mednarodni ravni (glej zgoraj navedeno mnenje 2/94, točka 13).
54.V z
vezi z  obravnavanim predlogom je treba poudariti, da je bil ob predložitvi z a-
deve Sodišču projekt vzpostavitve enotnega sodnega sistema na področju patentov 
predmet preučevanja Sveta. Okoliščina, da osnutek sporazuma ali nekateri osnutki 
zakonodajnih ukrepov, ki so z njim tesno povezani, kot na primer predlog uredbe o patentu Skupnosti, za zdaj v Svetu nimajo soglasne podpore, sama po sebi ne more vplivati na dopustnost tega predloga za izdajo mnenja.
55.T
retjič, glede postavljenega vprašanja, ki se nanaša na medinstitucionalno ravnove s-
je, je treba navesti, da se za to, da se lahko vloži predlog za izdajo mnenja na podlagi člena 218(11) PDEU, ne zahteva, da med zadevnimi institucijami obstaja dokončno soglasje. Pravico Sveta, Parlamenta, Komisije in držav članic, da Sodišče zaprosijo za mnenje, je namreč mogoče izvrševati posamično, brez kakršnega koli usklajevanja in čakanja na končni izid s tem povezanega zakonodajnega postopka. Parlament ima 
v vsakem primeru pravico, da sam vloži predlog za izdajo mnenja.
I - 1166MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
56.Tako okoliščina, da bo zadevni sporazum lahko sprejet šele po posvetovanju s Parl a-
mentom oziroma po njegovi odobritvi in da bo sprejetje morebitnih spremljevalnih 
zakonodajnih ukrepov v Uniji, kot je prihodnja uredba o patentu Skupnosti, predmet 
zakonodajnega postopka tudi v tej instituciji, ne vpliva na možnost, ki jo ima Svet na 
podlagi člena 218(11) PDEU, da zaprosi za mnenje Sodišča.
57.Pr
edlog za izdajo mnenja, ki ga je vložil Svet, je zato dopusten.
Vsebinska presoja
Uvodne ugotovitve
58.Če
prav se ta predlog za izdajo mnenja in stališča, predložena Sodišču, sklicujejo na 
določbe Pogodbe EU in Pogodbe ES, je treba postavljena vprašanja preučiti na podl a-
gi določb Pogodbe EU in Pogodbe DEU, ki sta začeli veljati 1. decembra 2009, to je po 
vložitvi predloga Sveta 6. julija 2009.
59.Pra
v tako je treba poudariti, da se osrednje vprašanje tega predloga za izdajo mnenja 
ne nanaša na pristojnosti SP na področju evropskega patenta, temveč na tiste, pove -
zane s prihodnjim patentom Skupnosti.
I - 1167MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
Združljivost osnutka sporazuma s Pogodbama
60.S
odišče najprej meni, da je koristno odgovoriti na preudarke, ki so jih navedle ne-
katere države članice in v skladu s katerimi bi lahko člena 262 PDEU in 344 PDEU 
nasprotovala predvidenemu prenosu pristojnosti.
61.Č
len 262 PDEU ne more nasprotovati ustanovitvi SP . Čeprav je res, da ta člen omogo-
ča, da se Sodišču zaupajo nekatere od pristojnosti, za katere je predvideno, da bi bile dodeljene SP , pa možnost iz tega člena ni edini način za ustanovitev enotnega sodišča na področju patentov.
62.Č
len 262 PDEU namreč predvideva možnost razširitve pristojnosti sodišč Unije na 
spore, ki se nanašajo na uporabo aktov Unije, ki uvajajo evropske pravice intelekt u-
alne lastnine. Zato ne vzpostavlja monopola Sodišča na obravnavanem področju in ne prejudicira izbire sodnega okvira, ki se lahko vzpostavi za spore med posamezniki glede pravic intelektualne lastnine.
63.U
stanovitev SP naj tudi ne bi bila v nasprotju s členom 344 PDEU, ker ta člen državam 
članicam prepoveduje le to, da bi spore glede razlage ali uporabe Pogodb reševale na načine, ki v njih niso določeni. Pristojnosti, ki jih osnutek sporazuma dodeljuje SP , pa 
bi se nanašale samo na patentne spore med posamezniki.
I - 1168MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
64.Ker osnutek sporazuma v bistvu vzpostavlja novo sodno strukturo, je treba najprej 
opozoriti na ključne elemente pravnega reda in sodnega sistema Unije – kakor so bili zasnovani z ustanovitvenima Pogodbama in kakor jih je razvila sodna praksa Sodišča –  
zato da se ugotovi, ali je ustanovitev SP z njimi združljiva.
65.Iz u
staljene sodne prakse Sodišča izhaja, da so ustanovitvene pogodbe Unije drugače 
kot navadne mednarodne pogodbe vzpostavile nov pravni red z lastnimi institucija -
mi, v korist katerega so države članice na vse širšem področju omejile svoje suverene pravice in katerega subjekti so ne le države članice, ampak tudi njihovi državljani (glej zlasti sodbi z dne 5. februarja 1963 v zadevi van Gend & Loos, 26/62, Recueil, str. 1, 3, in z dne 15. julija 1964 v zadevi Costa, 6/64, Recueil, str. 1141, 1149). Bistveni zna -
čilnosti tako vzpostavljenega pravnega reda Unije sta zlasti njegova primarnost glede na pravice držav članic in neposredni učinek vrste določb, ki se nanašajo na državlja -
ne držav članic in na njih same (glej mnenje 1/91 z dne 14. decembra 1991, Recueil, str. I-6079, točka 21).
66.K
ot je razvidno iz člena  19(1) PEU, Sodišče in sodišča držav članic skrbijo za  
spoštovanje tega pravnega reda in sodnega sistema Unije.
67.P
oleg tega mora Sodišče zagotoviti spoštovanje avtonomije pravnega reda Unije, ki so 
ga vzpostavile Pogodbe (glej zgoraj navedeno mnenje 1/91, točka 35).
68.Pra
v tako je treba omeniti, da morajo države članice zlasti v skladu z načelom lojal -
nega sodelovanja iz člena 4(3), prvi pododstavek, PEU na svojem ozemlju zagotoviti 
uporabo in spoštovanje prava Unije (glej v tem smislu sodbo z dne 16. julija 1998 
I - 1169MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
v zadevi Oelmühle in Schmidt Söhne, C-298/96, Recueil, str. I-4767, točka 23). Dalje, 
v skladu z drugim pododstavkom iste določbe države članice sprejemajo vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz 
Pogodb ali aktov institucij Unije. V tem okviru morajo polno uporabo prava Unije 
v vseh državah članicah in sodno varstvo pravic, ki jih imajo posamezniki na podlagi tega prava, zagotoviti sodišča držav članic in Sodišče (glej v tem smislu sodbo z dne 13. marca 2007 v zadevi Unibet, C-432/05, ZOdl., str. I-2271, točka 38 in navedena sodna praksa).
69.N
acionalno sodišče namreč v sodelovanju s Sodiščem izpolnjuje nalogo, ki jima je sku-
pno dodeljena za zagotavljanje spoštovanja prava pri razlagi in uporabi Pogodb (glej 
sodbi z dne 16. decembra 1981 v zadevi Foglia, 244/80, Recueil, str. 3045, točka 16, 
in z dne 15. junija 1995 v zadevi Zabala Erasun in drugi, od C-422/93 do C-424/93, Recueil, str. I-1567, točka 15).
70.S
odni sistem Unije je poleg tega sestavljen iz celovitega sistema pravnih sredstev in 
postopkov, namenjenega zagotovitvi nadzora zakonitosti aktov institucij (glej zlasti sodbo z  dne 25.  julija  2002 v  zadevi Unión de Pequeños Agricultores proti Svetu, C-50/00 P , Recueil, str. I-6677, točka 40).
71.V z
vezi z značilnostmi SP je treba najprej navesti, da to sodišče ni umeščeno v instit u-
cionalni in sodni okvir Unije. To sodišče namreč ni del sodnega sistema iz člena 19(1) PEU. SP je organizacija z lastno pravno osebnostjo na podlagi mednarodnega prava.
72.V s
kladu s členom 15 osnutka sporazuma ima SP izključno pristojnost za veliko tožb, 
ki jih na področju patentov vlagajo posamezniki. Ta pristojnost se nanaša predvsem na 
tožbe za dejanske ali zagrožene kršitve patentov, nasprotne tožbe v zvezi z licencami, 
I - 1170MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
tožbe za ugotovitev nekršitve, tožbe za začasne in zaščitne ukrepe in prepovedi, to ž-
be ali nasprotne tožbe za preklic patentov, tožbe zaradi škode ali za nadomestilo, ki 
izhajajo iz začasnega varstva, ki se pridobi z objavljeno prijavo patenta, tožbe v zvezi 
z uporabo izuma pred podelitvijo patenta ali v zvezi s pravico na podlagi predhodne 
uporabe patenta, tožbe za odobritev ali preklic prisilnih licenc v zvezi s patenti Sku -
pnosti in tožbe za nadomestilo za licence. Zato je sodiščem držav pogodbenic, med njimi tudi sodiščem držav članic, ta pristojnost odvzeta in torej ohranijo le pristojno -
sti, ki ne spadajo med izključne pristojnosti SP .
73.T
reba je dodati, da mora SP v skladu s členom 14a osnutka sporazuma pri izvrševanju 
svoje sodne funkcije razlagati in uporabljati pravo Unije. Temu sodišču so dodeljene bistvene materialne pristojnosti, običajno s področja nacionalnih sodišč, za obravna -
vanje sporov na področju patenta Skupnosti in za zagotovitev polne uporabe prava Unije na tem področju in tudi sodnega varstva pravic, ki jih imajo posamezniki na podlagi tega prava.
74.Re
s je, da je Sodišče zvezi z mednarodnim sporazumom, ki predvideva ustanovitev 
sodišča, katerega naloga bi bila razlaga določb tega sporazuma, razsodilo, da tak sp o-
razum načeloma ni nezdružljiv s pravom Unije. Pristojnost Unije na področju me d-
narodnih odnosov in njena pristojnost za sklepanje mednarodnih sporazumov nujno vsebujeta tudi možnost, da v zvezi z razlago in uporabo določb takih sporazumov zanjo veljajo odločbe sodišča, ki je bilo z njimi ustanovljeno ali določeno (glej zgoraj 
navedeno mnenje 1/91, točki 40 in 70).
I - 1171MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
75.Sodišče je poleg tega poudarilo, da so lahko z mednarodnim sporazumom, sklenj e-
nim s tretjimi državami, Sodišču dodeljene nove sodne pristojnosti, če ta dodelitev ne 
izkrivi sodne funkcije Sodišča, kot je bila zasnovana v Pogodbi EU in Pogodbi DEU 
(glej po analogiji mnenje 1/92 z dne 10. aprila 1992, Recueil, str. I-2821, točka 32).
76.S
odišče je tudi pojasnilo, da mednarodni sporazum lahko vpliva na njegove pristoj -
nosti, če so izpolnjeni temeljni pogoji za ohranitev njihovih značilnosti in če se torej 
ne posega v avtonomijo pravnega reda Unije (glej mnenje 1/00 z dne 18. aprila 2002, 
Recueil, str. I-3493, točke 21, 23 in 26).
77.V
endar je bil v bistvu namen sodnih sistemov, ki so bili predmet navedenih mnenj, 
rešiti spore v zvezi z razlago ali uporabo samih določb zadevnih mednarodnih sp o-
razumov. Poleg tega navedeni sistemi, čeprav so določali posebne pristojnosti sodišč 
tretjih držav, da Sodišču predlagajo sprejetje predhodne odločbe, niso vplivali na pr i-
stojnost sodišč držav članic glede razlage in uporabe prava Unije ali na možnost ali celo obveznost teh sodišč, da Sodišču predlagajo sprejetje predhodne odločbe, in na pristojnost tega sodišča, da nanj odgovori.
78.N
asprotno pa je naloga mednarodnega sodišča, predvidenega s tem osnutkom spora-
zuma, razlaga in uporaba ne le določb tega sporazuma, ampak tudi prihodnje uredbe o patentu Skupnosti in drugih aktov prava Unije, zlasti uredb in direktiv, v povezavi s katerimi naj bi brali navedeno uredbo, in sicer določb o drugih ureditvah intelekt u-
alne lastnine, ter tudi pravil Pogodbe DEU o notranjem trgu in konkurenčnem pravu. SP je prav tako lahko pozvano, naj odloči o sporu, ki poteka pred njim v zvezi s t e-
meljnimi pravicami in splošnimi načeli prava Unije, ali naj celo preuči veljavnost akta 
Unije.
I - 1172MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
79.V zvezi z osnutkom sporazuma, predloženega v preučitev Sodišču, je treba navesti, 
da SP:
– na področju svojih izključnih pristojnosti iz člena  15 tega osnutka sporazuma 
 nadomešča nacionalna sodišča,
– tako tem sodiščem odvzame možnost, da Sodišču predlagajo sprejetje predhodne 
odločbe na tem področju,
– na področju svojih izključnih pristojnosti postane v  postopku s  predlogom za 
sprejetje predhodne odločbe edini sodni sogovornik Sodišča v zvezi z razlago in up
orabo prava Unije,
– v okviru teh pristojnosti v skladu s členom 14a navedenega osnutka sporazuma 
razlaga in uporablja pravo Unije.
80.Če
prav je res, da Sodišče ni pristojno za odločanje o direktnih tožbah med posame -
zniki na področju patentov, saj so za to pristojna sodišča držav članic, pa te države pristojnosti za odločanje o  teh sporih ne morejo dodeliti sodišču, ustanovljenemu z  mednarodnim sporazumom, ki navedenim sodiščem – kot sodiščem „skupnega prava“ pravnega reda Unije – odvzame njihovo nalogo izvajanja prava Unije in zato 
 
I - 1173MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
možnost ali v  nekaterih primerih celo obveznost iz člena  267 PDEU za predlog  
sprejetja predhodne odločbe na zadevnem področju.
81.Z 
osnutkom sporazuma je predviden postopek predhodnega odločanja, s  katerim 
je za področje uporabe navedenega sporazuma možnost vložitve predloga za spr e-
jetje predhodne odločbe pridržana SP , s čimer je ta možnost odvzeta nacionalnim 
sodiščem.
82.T
reba je poudariti, da bi bil položaj SP , kot je predviden z  osnutkom sporazuma, 
drugačen od položaja Cour de justice Benelux, v  zvezi s  katerim je bilo odločeno v sodbi z dne 4. novembra 1997 v zadevi Parfums Christian Dior (C-337/95, Recueil, str.  I-6013, točke od  21 do  23). Ker je to zadnje sodišče skupno sodišče več držav 
članic in je zato umeščeno v sodni sistem Unije, se za njegove odločbe uporabljajo 
mehanizmi, s katerimi se lahko zagotovi polni učinek prava Unije.
83.Pra
v tako je treba opozoriti, da je namen člena 267 PDEU – ki je nujen za ohranitev 
skupnostnega značaja prava, uvedenega s Pogodbama – zagotoviti, da ima to pravo v vseh okoliščinah enak učinek v vseh državah članicah. Namen tako vzpostavljenega mehanizma predhodnega odločanja je preprečiti razlike pri razlagi prava Unije, ki ga morajo uporabiti nacionalna sodišča, hkrati pa skuša to uporabo zagotoviti tako, da dá nacionalnemu sodišču na voljo sredstvo za rešitev težav, ki bi jih lahko povzročila 
zahteva, da se pravu Unije zagotovi polni učinek v okviru pravosodnih sistemov držav 
članic. Poleg tega imajo nacionalna sodišča najširšo pravico, včasih celo obveznost, predložitve vprašanja Sodišču, če menijo, da se v zadevi, o kateri odločajo, pokažejo  
vprašanja glede razlage ali presoje veljavnosti določb prava Unije, glede katerih mo -
rajo odločiti (glej v tem smislu sodbi z dne 16. januarja 1974 v zadevi Rheinmühlen -
Düsseldorf, 166/73, Recueil, str.  33, točki  2  in  3, in z  dne 12.  junija  2008 v  zadevi Gourmet Classic, C-458/06, ZOdl., str. I-4207, točka 20).
I - 1174MNENJE 1/09 Z DNE 8. 3. 2011
84.Sistem, uveden s  členom  267 PDEU, tako med Sodiščem in nacionalnimi sodišči 
vzpostavlja neposredno sodelovanje, v  okviru katerega zadnja tesno sodelujejo pri pravilni uporabi in enotni razlagi prava Unije ter varstvu pravic, ki jih ta pravni red 
daje posameznikom.
85.Iz v
seh teh elementov izhaja, da so naloge, ki so dodeljene nacionalnim sodiščem in 
Sodišču, nujne za ohranitev značilnosti prava, uvedenega s Pogodbama.
86.Gle
de tega je Sodišče pojasnilo, da načelo, po katerem je država članica dolžna pora v-
nati škodo, ki posameznikom nastane zaradi kršitev prava Unije, ki se lahko pripišejo 
državi članici, velja za vsak primer kršitve tega prava, in sicer ne glede na to, kateri organ te države je kriv za dejanje ali opustitev, ki sta pripeljala do neizpolnitve obve -
znosti, in v nekaterih okoliščinah velja tudi za sodne organe (glej v tem smislu sodbe z dne 30. septembra 2003 v zadevi Köbler, C-224/01, Recueil, str. I-10239, točke 31 in 
od 33 do 36; z dne 13. junija 2006 v zadevi Traghetti del Mediterraneo, C-173/03, 
ZOdl., str. I-5177, točki 30 in 31, in z dne 12. novembra 2009 v zadevi Komisija proti Španiji, C-154/08, točka 125).
87.T
reba je dodati, da v primeru, ko nacionalno sodišče krši pravo Unije, členi od 258 
PDEU do 260 PDEU določajo, da se zadeva lahko predloži Sodišču, da se ugotovi, da zadevna država članica ni izpolnila take obveznosti (glej sodbo z dne 9. decem -
bra  2003 v  zadevi Komisija proti Italiji, C-129/00, Recueil, str.  I-14637, točke  29, 30 in 32).
88.T
reba je ugotoviti, da odločitev SP , ki bi kršila pravo Unije, ne bi mogla biti predmet 
postopka zaradi neizpolnitve obveznosti in ne bi mogla povzročiti nikakršne odšk o-
dninske odgovornosti ene ali več držav članic.
I - 1175MNENJE NA PODLAGI ČLENA 218(11) PDEU
89.Predvideni sporazum bi zato s tem, da mednarodnemu sodišču, ki je zunaj institucio -
nalnega in sodnega okvira Unije, dodeli izključno pristojnost za reševanje veliko tožb, 
ki bi jih vložili posamezniki na področju patenta Skupnosti, ter za razlago in uporabo 
prava Unije na tem področju, sodiščem držav članic odvzel njihove pristojnosti glede 
razlage in uporabe prava Unije, Sodišču pa njegovo pristojnost, da v okviru postopka predhodnega odločanja odgovori na vprašanja, ki bi jih postavila ta sodišča, in bi zato spremenil pristojnosti, ki jih Pogodbi dajeta institucijam Unije in državam članicam in ki so nujne za ohranitev značilnosti prava Unije.
Z
ato je Sodišče (občna seja) izdalo to mnenje:
Pre
dvideni sporazum o  vzpostavitvi enotnega sistema za reševanje patentnih 
sporov (ki se trenutno imenuje Sodišče za evropske patente in patente Skupno -
sti) ni združljiv z določbami Pogodbe EU in Pogodbe DEU.
P
odpisi