Zadeva C-524/10

Evropska komisija

proti

Portugalski republiki

„Neizpolnitev obveznosti države — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Direktiva 2006/112/ES — Členi od 296 do 298 — Skupna pavšalna ureditev za kmete — Ničelna stopnja pavšalnega nadomestila“

Povzetek sodbe

Davčne določbe — Usklajevanje zakonodaj — Prometni davki — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Pavšalna ureditev za kmete

(Direktiva Sveta 2006/112, členi od 296 do 298)

Država članica s tem, da kmete oprošča plačila davka in uporablja ničelne stopnje pavšalnega nadomestila, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov od 296 do 298 Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost.

Ni mogoče sprejeti stališča, da je samo oprostitev kmetijskih dejavnosti, ker bi bila s funkcionalnega vidika enaka uporabi ničelne stopnje pavšalnega nadomestila, mogoče šteti za primeren prenos pravil navedene direktive v zvezi s pavšalno ureditvijo za kmete, zlasti njenih členov od 296 do 298.

Možnost zmanjšanja odstotkov pavšalnega nadomestila na ničelno stopnjo je namreč dodatna možnost za zaokroževanje teh odstotkov navzgor ali navzdol do najbližje polodstotne točke, ki je določena v členu 298, drugi odstavek, prvi stavek, Direktive 2006/112. Vendar imajo države članice to možnost zmanjšanja na ničelno stopnjo le, kadar so odstotki, ki so rezultat izračunov na podlagi člena 298, prvi odstavek, tudi če so višji od 0,5 %, vseeno zanemarljivi in zato kadar je mogoče šteti, da je sam skupni znesek vstopnega davka, ki se obračuna kmetom pavšalistom, zanemarljiv.

Poleg tega če makroekonomske statistike za kmete pavšaliste, na katere se sklicuje člen 298 Direktive 2006/112 zajemajo vložke (neposredno porabo in vrednost bruto investicij v osnovna sredstva) in izložke (končna proizvodnja, vključno z lastno porabo) ter skupni znesek vstopnih davkov, se odstotki pavšalnega nadomestila izračunajo tako, da se ta skupni znesek vstopnih davkov deli z izložki. Morebitni dolgovani izstopni davek in zato možnost dobropisa davka, priznanega kmetom, zlasti tistim, za katere velja pavšalna ureditev, se torej pri določitvi odstotka pavšalnega nadomestila, ki se uporabi, ne upošteva.

(Glej točke 54, 55, 59 in 68.)

Zadeva C-524/10

Evropska komisija

proti

Portugalski republiki

„Neizpolnitev obveznosti države — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Direktiva 2006/112/ES — Členi od 296 do 298 — Skupna pavšalna ureditev za kmete — Ničelna stopnja pavšalnega nadomestila“

Povzetek sodbe

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Pavšalna ureditev za kmete

(Direktiva Sveta 2006/112, členi od 296 do 298)

Država članica s tem, da kmete oprošča plačila davka in uporablja ničelne stopnje pavšalnega nadomestila, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov od 296 do 298 Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost.

Ni mogoče sprejeti stališča, da je samo oprostitev kmetijskih dejavnosti, ker bi bila s funkcionalnega vidika enaka uporabi ničelne stopnje pavšalnega nadomestila, mogoče šteti za primeren prenos pravil navedene direktive v zvezi s pavšalno ureditvijo za kmete, zlasti njenih členov od 296 do 298.

Možnost zmanjšanja odstotkov pavšalnega nadomestila na ničelno stopnjo je namreč dodatna možnost za zaokroževanje teh odstotkov navzgor ali navzdol do najbližje polodstotne točke, ki je določena v členu 298, drugi odstavek, prvi stavek, Direktive 2006/112. Vendar imajo države članice to možnost zmanjšanja na ničelno stopnjo le, kadar so odstotki, ki so rezultat izračunov na podlagi člena 298, prvi odstavek, tudi če so višji od 0,5 %, vseeno zanemarljivi in zato kadar je mogoče šteti, da je sam skupni znesek vstopnega davka, ki se obračuna kmetom pavšalistom, zanemarljiv.

Poleg tega če makroekonomske statistike za kmete pavšaliste, na katere se sklicuje člen 298 Direktive 2006/112 zajemajo vložke (neposredno porabo in vrednost bruto investicij v osnovna sredstva) in izložke (končna proizvodnja, vključno z lastno porabo) ter skupni znesek vstopnih davkov, se odstotki pavšalnega nadomestila izračunajo tako, da se ta skupni znesek vstopnih davkov deli z izložki. Morebitni dolgovani izstopni davek in zato možnost dobropisa davka, priznanega kmetom, zlasti tistim, za katere velja pavšalna ureditev, se torej pri določitvi odstotka pavšalnega nadomestila, ki se uporabi, ne upošteva.

(Glej točke 54, 55, 59 in 68.)