ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Ukrepi za vzpostavitev in delovanje notranjega trga z električno energijo – Direktiva 2003/54 – Dostop tretjih oseb do omrežij za prenos in distribucijo električne energije

(člen 307 ES; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/54)

Summary

Država članica, katere upravljavec električnega omrežja je pred pristopom te države k Skupnosti z družbo s sedežem v tretji državi sklenil pogodbo o prednostnem dostopu, v kateri je navedeni družbi priznana pravica do prenosa na nacionalnem visokonapetostnem električnem omrežju v zameno za njeno finančno udeležbo pri izgradnji prenosnega daljnovoda, na katerega se nanaša ta pravica, izpolni obveznosti iz Direktive 2003/54 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92, če je prednostni dostop, podeljen zadevni družbi, mogoče šteti za naložbo, ki je varovana s sporazumom o vzajemnem spodbujanju in zaščiti naložb, sklenjenim med zadevno tretjo državo in zadevno državo članico pred pridružitvijo zadnjenavedene Skupnosti, in če bi morebitna odpoved pogodbe glede na mednarodne obveznosti države članice pomenila, da je ta država članica kršila ta sporazum.

Namen člena 307, prvi odstavek, ES je namreč pojasniti, da – v skladu z načeli mednarodnega prava, ki izhajajo med drugim iz člena 30(4)(b) Dunajske konvencije o pogodbenem pravu z dne 23. maja 1969 – veljavnost Pogodbe ES ne vpliva na zavezo zadevne države članice spoštovati pravice tretjih držav, ki izhajajo iz predhodne mednarodne pogodbe, in izpolniti svoje ustrezne obveznosti.

V zvezi s tem je treba za odgovor na vprašanje, ali neka določba Skupnosti ne velja zaradi predhodne mednarodne pogodbe, ugotoviti, ali ta zadevni državi članici nalaga obveznosti, katerih izvršitev lahko še vedno zahtevajo tretje države, ki so stranke mednarodne pogodbe.

Poleg tega, čeprav imajo države članice v okviru člena 307 ES možnost izbire ukrepov, ki jih lahko sprejmejo za odpravo nezdružljivosti, ki obstajajo med mednarodno pogodbo, podpisano pred pristopom, in Pogodbo ES, ni mogoče izključiti, da bo morala država članica, če bo naletela na težave, ki onemogočajo prilagoditev sporazuma, odpovedati ta sporazum. Vendar ne gre za tak primer, kadar pogodba ne vsebuje nikakršne določbe glede možnosti odpovedi in kadar bi odpoved pogodbe povzročila, da bi družba izgubila pravico, ki jo navedena pogodba določa v protivrednost njene finančne udeležbe pri izgradnji prenosnega daljnovoda, kadar bi posegala v pravice te družbe in bi imela zato enak učinek kot razlastitev, prepovedana s sporazumom o vzajemnem spodbujanju in zaščiti naložb.

Torej je prednostni dostop, podeljen družbi, tudi če ni v skladu z Direktivo 2003/54, varovan s členom 307, prvi odstavek, ES.

(Glej točke 38, 41, 42, 44, 46, 48, 51 in 52.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Svoboda ustanavljanja – Svoboda opravljanja storitev – Omejitve – Nacionalna ureditev, s katero se ne razlikuje med svobodno ustanovitvijo in svobodnim opravljanjem storitev za družbe za nepremičninsko posredovanje in nepremičninske posrednike – Obveznost, naložena družbam za nepremičninsko posredovanje in nepremičninskim posrednikom s sedežem v drugi državi članici, da v zadevni državi članici ustanovijo nepremičninsko agencijo, če želijo tam opravljati dejavnost – Nedopustnost – Upravičenost – Neobstoj (člena 49 PDEU in 56 PDEU) (Glej točke od 61 do 75 in 87 ter izrek.)

2. Svoboda opravljanja storitev – Omejitve – Nacionalna ureditev, ki nalaga, prvič, da družbe za nepremičninsko posredovanje in nepremičninski posredniki sklenejo zavarovanje, ki je v skladu z zakonodajo te države članice, in da razpolagajo s pozitivnim lastniškim kapitalom, ter drugič, da so ti subjekti podvrženi popolnemu disciplinskemu nadzoru nacionalnega organa, odgovornega za gradbeni sektor – Nedopustnost – Upravičenost – Neobstoj (člen 56 PDEU) (Glej točke od 76 do 84 in 87 ter izrek.)

3. Svoboda opravljanja storitev – Omejitve – Nacionalna ureditev, ki družbam za nepremičninsko posredovanje nalaga obveznost opravljati izključno svojo dejavnost, razen upravljanja nepremičnin za tretje osebe, nepremičninskim posrednikom pa obveznost opravljati izključno svojo dejavnost – Nedopustnost – Upravičenost – Neobstoj (člen 56 PDEU) (Glej točke od 64 do 66 in od 85 do 87 ter izrek.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev členov 49 PDEU in 56 PDEU – Opravljanje dejavnosti nepremičninskega posredovanja.

Izrek

Izrek

1. Portugalska republika s tem, da je

– dovolila opravljanje dejavnosti nepremičninskega posredovanja le v okviru nepremičninske agencije;

– naložila družbam za nepremičninsko posredovanje in nepremičninskim posrednikom s sedežem v drugih državah članicah obveznost skleniti zavarovanje za kritje svoje poklicne odgovornosti, ki je v skladu s portugalsko zakonodajo;

– naložila družbam za nepremičninsko posredovanje s sedežem v drugih državah članicah obveznost razpolagati s pozitivnim lastniškim kapitalom v smislu te zakonodaje in

– določila popolni disciplinski nadzor Instituto de Construção e do Imobiliário IP nad družbami za nepremičninsko posredovanje in nepremičninskimi posredniki s sedežem v drugih državah članicah,

ni izpolnila obveznosti iz člena 56 PDEU, ter s tem, da je

– naložila družbam za nepremičninsko posredovanje obveznost opravljati izključno dejavnost nepremičninskega posredovanja, razen upravljanja nepremičnin za tretje osebe, in

– naložila nepremičninskim posrednikom obveznost opravljati izključno dejavnost nepremičninskega posrednika,

ni izpolnila obveznosti iz členov 49 PDEU in 56 PDEU.

2. Portugalski republiki se naloži plačilo stroškov.
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Davčne določbe

–

Usklajevanje zakonodaj

–

Prometni davki

–

Skupni sistem davka na dodano vrednost

–

Možnost držav članic, da uporabijo nižjo stopnjo za določene dobave blaga in opravljanje storitev (Direktiva Sveta 2006/112, člena 96 in 98 ter Priloga III) (Glej točke 44 in od 47 do 55.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev členov 96 in 98 v povezavi s Prilogo III k Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, str. 1) – Nižja stopnja – Dobava, uvoz in nakup nekaterih živih živali (zlasti konj), ki niso namenjene pripravi ali proizvodnji živil ali krme.

Izrek

Izrek

1. Zvezna republika Nemčija je z uporabo nižje stopnje davka na dodano vrednost za vso dobavo, uvoz in nakup konj znotraj Skupnosti kršila obveznosti iz členov 96 in 98 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v povezavi s Prilogo III k tej direktivi.

2. Zvezni republiki Nemčiji se naloži plačilo stroškov.

3. Francoska republika in Kraljevina Nizozemska nosita svoje stroške.
Keywords

Summary



Keywords

1. Svoboda ustanavljanja – Svoboda opravljanja storitev – Storitve na notranjem trgu – Direktiva 2006/123 – Poslovne komunikacije

(Direktiva 2006/123 Evropskega parlamenta in Sveta, člena 4, točka 12, in 24)

2. Svoboda ustanavljanja – Svoboda opravljanja storitev – Storitve na notranjem trgu – Direktiva 2006/123 – Poslovne komunikacije za regulirane poklice

(Direktiva 2006/123 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 24(1) in (2))

Summary

1. Pojem poslovne komunikacije, kakor je opredeljen v členu 4, točka 12, Direktive 2006/123 o storitvah na notranjem trgu, ne zajema le običajnega oglaševanja, temveč tudi druge oblike oglaševanja in dajanja informacij z namenom pridobivanja novih strank.

Tako akvizicija spada na področje uporabe pojma poslovne komunikacije v smislu členov 4, točka 12, in 24 Direktive 2006/123, ker pomeni obliko sporočanja informacij, namenjenega pridobivanju novih strank, ker zahteva stik po meri med ponudnikom storitev in potencialno stranko, zato da se tej ponudi opravljanje storitev, in ker se jo lahko zato opredeli kot neposredno trženje.

(Glej točke 32, 33 in 38.)

2. Člen 24(1) Direktive 2006/123 o storitvah na notranjem trgu je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki osebam, ki opravljajo reguliran poklic, kot je poklic računovodskega strokovnjaka, popolnoma prepoveduje dejanja akvizicije. Iz namena člena 24 in iz okvira, v katerega je vpet, je namreč razvidno, da namen zakonodajalca Unije ni bil samo odpraviti popolno prepoved kakršnih koli poslovnih komunikacij za regulirane poklice, temveč tudi odpraviti prepoved ene ali več oblik poslovnih komunikacij v smislu člena 4, točka 12, Direktive 2006/123, kot so zlasti oglaševanje, neposredno trženje ali pokroviteljstvo. Glede na primere iz uvodne izjave 100 te direktive bi bilo treba kot popolne prepovedi, določene s členom 24(1) te direktive, upoštevati tudi poklicna pravila, ki prepovedujejo objavo podatkov o ponudnikih storitev ali o njihovih dejavnostih v enem ali več določenih medijev.

Tako je treba prepoved akvizicije, ki je zasnovana široko, saj prepoveduje vsakršno dejavnost akvizicije, ne glede na njeno obliko, vsebino ali sredstva, ki se zanjo uporabijo, in ki zajema prepoved vseh sredstev komunikacije, ki omogočajo izvajanje poslovne komunikacije take oblike, šteti za popolno prepoved poslovnih komunikacij, ki je s členom 24(1) Direktive 2006/123 prepovedana.

Ker popolnoma prepoveduje eno od oblik poslovne komunikacije ter zato spada na področje uporabe člena 24(1) Direktive 2006/123, zadevna ureditev ni skladna s to direktivo in je ni mogoče utemeljiti na podlagi člena 24(2) navedene direktive, čeprav je nediskriminatorna, utemeljena s pomembnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes, ter sorazmerna.

(Glej točke 29, 41, 42, 45 in 46 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Zdravila za uporabo v humani medicini – Direktiva 2001/83 – Objava – Pojem

(Direktiva 2001/83 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/27, člen 88(1)(a))

Summary

Člen 88(1)(a) Direktive 2001/83 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/27, je treba razlagati tako, da ne prepoveduje tega, da farmacevtsko podjetje prek spletne strani razširja informacije o zdravilih na zdravniški recept, če so te informacije na tej strani dostopne le tistemu, ki jih sam poišče, in če jih podjetje razširja le tako, da natančno preslika ovojnino zdravila – ki je v skladu s členom 62 navedene direktive – in da dobesedno in v celoti preslika navodilo za uporabo ali povzetek značilnosti proizvoda, ki so jih potrdili pristojni organi s področja zdravil. Na takšni strani pa je prepovedano razširjati informacije, ki se nanašajo na zdravila in ki jih je proizvajalec izbiral ali spreminjal, če je tako ravnanje z informacijami mogoče obrazložiti le z oglaševanjem.

(Glej točke 43, 47 in 48 ter izrek.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Približevanje zakonodaj – Postopek oddaje javnih naročil v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju – Direktiva 93/38 – Oddaja javnih naročil – Načelo enakega obravnavanja ponudnikov – Obseg (Direktiva Sveta 93/38, člen 4(2)) (Glej točke od 38 do 40.)

2. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Dokaz neizpolnitve obveznosti –Breme Komisije – Predložitev dokazov, ki kažejo na neizpolnitev obveznosti – Domneve – Nedopustnost (člen 226 ES) (Glej točki 46 in 47.)

3. Približevanje zakonodaj – Revizijski postopki glede oddaje javnih naročil za preskrbo in gradnje – Direktivi 89/665 in 92/13 – Dolžnost držav članic določiti revizijski postopek (direktivi Sveta 89/665 in 92/13, člen 1(1)) (Glej točke od 56 do 58.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev členov 4(2) in 31(1) Direktive Sveta 93/38/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov naročanja naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 2, str. 194) – Kršitev člena 1(1) Direktive Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 315) – Obveznost obrazložitve odločbe o zavrnitvi ponudnika – Obveznost zagotoviti, da se odločbe, ki jih sprejmejo naročniki, lahko učinkovito in čim hitreje preizkusijo – Načeli enakega obravnavanja in preglednosti

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Evropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
Keywords

Summary



Keywords

1. Državljanstvo Unije – Pravica do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic – Davek na promet z nepremičninami

(členi 18 ES, 39 ES in 43 ES; Sporazum EGP, člena 28 in 31)

2. Državljanstvo Unije – Enako obravnavanje – Diskriminacija zaradi nacionalne pripadnosti – Prepoved – Nacionalni davek na promet z nepremičninami

(členi 12 ES, 18 ES, 39 ES in 43 ES; Sporazum EGP, členi 4, 28 in 31)

Summary

1. Država članica, ki plačila davka na promet z nepremičninami oprosti le osebe s stalnim prebivališčem na nacionalnem ozemlju, ne pa nerezidentov, ki se nameravajo naseliti na tem ozemlju v prihodnosti, ne izpolni obveznosti iz členov 18 ES, 39 ES in 43 ES ter členov 28 in 31 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru.

Pravila enakega obravnavanja ne prepovedujejo le očitne diskriminacije na podlagi državljanstva, ampak tudi vse prikrite oblike diskriminacije, ki z uporabo drugih razlikovalnih meril dejansko povzročijo enak rezultat. To velja tudi za ukrep, ki uvaja razlikovanje, ki temelji na merilu stalnega prebivališča ali prebivališča, če lahko to merilo deluje predvsem v škodo državljanov drugih držav članic, kajti osebe, ki nimajo stalnega prebivališča na nacionalnem ozemlju, in nerezidenti največkrat niso državljani te države. Tak pogoj stalnega prebivališča ni primeren za upravičenje ciljev, na katere se sklicuje zadevna država članica, ki so olajšati pridobitev prvega stanovanjskega objekta, preprečiti vsakršne špekulacije z nepremičninami in pomagati družinam z nizkimi ali srednjimi dohodki ter ni nujen za omejevanje davčne goljufije in preprečevanje zlorab, s katerimi se je mogoče izogniti cilju oprostitve.

(Glej točke 45, 46, 59 in 63 ter točko 1 izreka.)

2. Država članica, ki pod določenimi pogoji oprosti plačila davka na promet z nepremičninami le nacionalne državljane ali osebe tega nacionalnega izvora, ko pridobijo prvi stanovanjski objekt na ozemlju te države, ne izpolni obveznosti iz členov 12 ES, 39 ES in 43 ES ter členov 4, 28 in 31 Sporazuma EGP.

To različno obravnavanje nacionalnih državljanov in državljanov drugih držav članic, ki se nameravajo naseliti v zadevni državi članici, ki izrecno in izključno temelji na državljanstvu, pomeni neposredno diskriminacijo, ki je z navedenimi določbami prepovedana. Iz ciljev, namen katerih je, prvič, olajšati nakup stanovanjskega objekta emigrantom, ki so državljani navedene države članice, in osebam tega nacionalnega izvora ter jih spodbuditi k vrnitvi, saj naj bi se prebivalstvo te države članice močno zmanjšalo zaradi množične emigracije v tujino, in drugič, ohranitev vezi med navedenimi emigranti in državo njihovega izvora, ni razvidno, da obstajajo objektivne okoliščine, ki niso odvisne od državljanstva zadevnih oseb in ki bi lahko upravičile navedeno diskriminacijo, saj ti cilji temeljijo ravno na državljanstvu zadevnih oseb.

(Glej točke od 69 do 71 in 75 ter točko 1 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Fermentirana pijača iz svežega grozdja, ki sta ji bila med proizvodnjo dodana sladkor iz sladkorne pese in koruzni alkohol – Uvrstitev pod tarifno številko 2206 kombinirane nomenklature

(Uredba Sveta št. 2658/87, Priloga I, tarifna številka 2206; Uredba Komisije št. 1719/2005)

Summary

Uredbo št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1719/2005, je treba razlagati tako, da je treba fermentirano pijačo iz svežega grozdja, ki se trži v steklenicah s prostornino 0,75 litra in ima vsebnost alkohola od 15,8 vol. % do 16,1 vol. %, ki sta ji bila med proizvodnjo dodana sladkor iz sladkorne pese in koruzni alkohol, uvrstiti pod tarifno številko 2206 kombinirane nomenklature iz Priloge I k navedeni uredbi.

Namen uporabe proizvoda je res lahko objektivno uvrstitveno merilo, če je lasten temu proizvodu, povezanost pa je treba preučiti glede na njegove objektivne značilnosti in lastnosti. Vendar je namen uporabe proizvoda upoštevno merilo le, če uvrstitve ni mogoče opraviti zgolj na podlagi objektivnih značilnosti in lastnosti proizvoda.

(Glej točki 47 in 48 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Možnost držav članic, da začasno uporabijo nižjo stopnjo davka

(Direktiva Sveta 2006/112, člena 98 in 115 ter Priloga III)

Summary

Država članica, ki je za dobave, uvoz in pridobitve znotraj Skupnosti oblačil in oblačilnih dodatkov za dojenčke ter otroške obutve uporabljala nižjo stopnjo davka na dodano vrednost v višini 7 %, medtem ko 1. januarja 1991 ni uporabljala davka na dodano vrednost v smislu Direktive 2006/112 niti ni imela davčnega sistema, ki bi imel bistvene značilnosti davka na dodano vrednost, tako da nista bila izpolnjena pogoja za uporabo člena 115 te direktive, ni izpolnila obveznosti iz člena 98 Direktive 2006/112 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in iz Priloge III k tej direktivi.

Za izjemo, določeno v navedenem členu 115, morata namreč biti kumulativno izpolnjena dva pogoja. S prvim se zahteva, da je država članica 1. januarja 1991 uporabljala davek na dodano vrednost v smislu Direktive 2006/112 ali vsaj sistem obdavčitve z enakimi lastnostmi kot skupni sistem davka na dodano vrednost. Z drugim pogojem se zahteva, da je za dobave blaga in opravljanje storitev, navedenih v zgornjem členu, v okviru navedene obdavčitve 1. januarja 1991 veljala nižja stopnja.

(Glej točke 42, 54 in 57 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Opravljanje storitev – Določitev kraja, ki je davčno upoštevna navezna okoliščina

(Direktiva Sveta 77/388, člen 9(2)(e))

Summary

Storitve, ki jih tvorijo raziskovalno-razvojna dela s področja okolja in tehnologije, ki jih opravljajo inženirji s sedežem v eni državi članici po naročilu in v korist naročnika s sedežem v drugi državi članici, je treba opredeliti kot „storitve inženirjev“ v smislu člena 9(2)(e) Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, ki določa kraj, ki je davčno upoštevna navezna okoliščina za storitve svetovalcev, inženirjev, svetovalnih pisarn, odvetnikov, računovodij in druge podobne storitve.

Za te storitve je namreč treba šteti, da spadajo pod to določbo, če raziskovalno-razvojna dela pomenijo storitve, ki se predvsem in običajno opravljajo v okviru poklica inženirja, kot so storitve iz te določbe. Tako je v primeru opravljanja storitev, za katere je značilno, da ne gre samo za uporabo obstoječega znanja in postopkov pri konkretnih problemih, ampak tudi za pridobivanje novega znanja in razvijanje novih postopkov za reševanje enakih ali novih problemov. Take dejavnosti se poleg tega razlikujejo od tistih iz člena 9(2)(c) Šeste direktive, če zadevne storitve niso opravljene za več prejemnikov storitev, ampak v korist enega samega naročnika. To, da ta edini prejemnik storitev rezultate del, ki jih je naročil, prodaja tretjim osebam ali družbam, ki spadajo v isto skupino kot on, pri tem ni pomembno.

(Glej točke 20, 21, od 24 do 26 in 30 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Direktiva 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa – Področje uporabe

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88, člen 1(3))

2. Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Direktiva 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa – Minimalni dnevni počitek

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88, členi 3, 17(2) in (3)(b) in (c))

Summary

1. Osebe, ki so sklenile pogodbo o izobraževalnem udejstvovanju in ki opravljajo občasno in sezonsko delo v počitniških centrih, in sicer največ 80 delovnih dni na leto, spadajo na področje uporabe Direktive 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa.

(Glej točko 33 in točko 1 izreka.)

2. Osebe, ki so sklenile pogodbo o izobraževalnem udejstvovanju in ki opravljajo občasno in sezonsko delo v počitniških centrih, in sicer največ 80 delovnih dni na leto, spadajo v izjemo, ki je določena v členu 17(3)(b) in/ali (c) Direktive 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa.

Nacionalna zakonodaja, s katero je delo teh delavcev omejeno na 80 delovnih dni na leto, ne izpolnjuje pogojev, ki so za navedeno izjemo določeni v členu 17(2) te direktive in v skladu s katerimi zadevni delavci dobijo enakovreden nadomestni počitek ali se jim v izjemnih primerih, ko to iz objektivnih razlogov ni mogoče, zagotovi ustrezno varstvo. Čeprav posebna narava dela ali posebne okoliščine, v katerih se delo opravlja, omogočajo odstopanje od člena 3 te direktive in od obveznosti redne izmenjave delovnega časa in časa počitka, pa z nacionalno zakonodajo, ki delavcem odreka pravico do dnevnega počitka za ves čas trajanja pogodbe o zaposlitvi – čeprav gre za pogodbe, ki lahko trajajo največ 80 dni na leto – ni le odvzeto bistvo pravice, ki jo ima posameznik na podlagi te direktive, temveč je ta zakonodaja tudi v nasprotju s ciljem te direktive, ki je učinkovita zaščita varnosti in zdravja delavcev.

(Glej točke 37, 46, 47, 52 in od 60 do 62 ter točko 2 izreka.)