Zadeva T-223/06 P

Evropski parlament

proti

Oleju Eistrupu

„Pritožba — Tožba, ki jo je podpisal odvetnik z žigom — Nedopustnost tožbe“

Sodba Sodišča prve stopnje (pritožbeni senat) z dne 23. maja 2007 II - 1584

Povzetek sodbe

Postopek – Pravno sredstvo, s katerim se postopek začne – Zahtevana obličnost

(Statut Sodišča, člen 21(2); Poslovnik Sodišča prve stopnje, člena 43(1), prvi pododstavek, in 44(6); Navodila sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje, člen 6(1) in od (3) do (5))

V trenutnem stanju prava Skupnosti o sodnih postopkih je podpis, ki ga je na izvirnik tožbe odvetnik napisal z roko, edini način, ki dopušča prepričanje, da je odgovornost za izpolnitev in vsebino tega procesnega akta prevzela oseba, ki je pooblaščena za zastopanje tožeče stranke pred sodišči Skupnosti. Zahteva lastnoročnega podpisa v smislu člena 43(1), prvi pododstavek, Poslovnika Sodišča prve stopnje zaradi pravne varnosti skuša doseči zagotovitev izvirnosti vloge in izključitev tveganja, da ta v resnici ni delo avtorja, pooblaščenega za ta namen. Zato je treba to zahtevo obravnavati kot bistveno pravilo obličnosti in ga strogo uporabljati, tako da njegovo neupoštevanje povzroči nedopustnost tožbe in se ne more odpraviti v skladu s členom 21, drugi odstavek, Statuta Sodišča Evropskih skupnosti, členom 44(6) Poslovnika Sodišča prve stopnje in členom 6(1), (4) in (5) Navodil sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje.

Iz tega sledi, da žig z vgraviranim podpisom odvetnika, ki ga je pooblastila tožeča stranka, odtisnjen na tožbi, povzroči nedopustnost tožbe, ta posredni in mehanski način „podpisovanja“ kot sam pa ne dopušča ugotovitve, da je bil nujno odvetnik tisti, ki je podpisal zadevni procesni akt. Taka postopkovna napaka se ne more odpraviti z naknadnimi obrazložitvami odvetnika, ki ne dopuščajo nikakršnega dvoma o dejstvu, da je bil ta odvetnik res podpisnik tožbe, ne s potrditvijo, ki mu jo je dala tožeča stranka, ne s sporočilom toženi stranki ali s kasnejšim prejemom lastnoročno podpisane različice s strani Sodišča prve stopnje. Prav tako se ne more sklicevati, zato da bi se priznala odprava, na dejstvo, da tožena stranka ni dokazala ogrožanja pravic obrambe, če bi se tožba razglasila za dopustno, ker bistvena kršitev postopka povzroči nedopustnost tožbe, ne da bi bilo treba pretehtati učinke take kršitve in zlasti preveriti, ali je odsotnost lastnoročnega podpisa na tožbi povzročila škodo nasprotni stranki.

V takem primeru se ne more koristno sklicevati na pojem opravičljive napake, da bi tožba, ki nima lastnoročnega podpisa, postala dopustna, ampak da se za zadevno osebo prepreči tek roka za vložitev tožbe, tako da se lahko kasneje vloži različica tožbe, ki je bila pravilno podpisana, ne da bi bila prepozna. V odsotnosti izjemnega položaja, ki naj bi odvetniku preprečil lastnoročni podpis na tožbo, ta ni dokazal vse skrbnosti, ki se zahteva za običajno izkušeno osebo, s tem da je na tožbo odtisnil žig z vgraviranim podpisom, čeprav bi na podlagi branja upoštevnih besedil, zlasti besedila iz člena 6(3) Navodil sodnemu tajniku in sklepa FTA, skrben in izkušen strokovnjak moral lastnoročno podpisati tožbo.

(Glej točke 48, od 50 do 54, od 58 do 60 in od 64 do 66.)