14

V teh okoliščinah je First Tribunal (Tax Chamber) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali izraz ‚posebni investicijski skladi‘ iz člena 13(B)(d)(6) [Šeste direktive] in člena 135(1)(g) Direktive Sveta 2006/112 zajema (i) kolektivne pokojninske načrte, ki jih vzpostavi delodajalec in so namenjeni zagotavljanju pokojnin zaposlenim, in/ali (ii) vzajemne investicijske sklade, v katere se zaradi vlaganja združi premoženje več takih pokojninskih načrtov, če so v zvezi z zadevnimi pokojninskimi načrti podane okoliščine, da: (a) je pokojnina, ki jo prejme član, vnaprej določena v ustanovitvenih pravnih aktih načrta (z navedbo enačbe, ki temelji na dolžini delovne dobe člana pri delodajalcu in njegovi plači) in ni določena s sklicevanjem na vrednost premoženja načrta; (b) je delodajalec v načrt dolžan plačevati prispevke; (c) lahko le zaposleni pri delodajalcu sodelujejo v načrtu in na njegovi podlagi pridobijo pokojnino (oseba, ki sodeluje pri načrtu, je tu navedena kot ‚član‘); (d) se zaposleni lahko sam odloči, ali bo član; (e) mora zaposleni, ki je član, v načrt običajno plačevati prispevke v višini nekega odstotka od njegove plače; (f) prispevke delodajalca in članov združi fiduciar načrta in se ti naložijo (načeloma v vrednostne papirje), da bi se zagotovil sklad, iz katerega se članom plačujejo prejemki, ki so predvideni v načrtu; (g) lahko, če je premoženje načrta večje, kot je potrebno za kritje dajatev, ki se iz tega načrta zagotavljajo, fiduciar načrta in/ali delodajalec v skladu s pogoji načrta in upoštevnimi določbami nacionalnega prava ravna na enega od teh načinov: (i) zmanjšata prispevke delodajalca v načrt; (ii) preneseta vso ali le del koristi od presežka na delodajalca, (iii) povečata prejemke članom načrta; (h) je delodajalec, če je premoženje načrta premajhno za kritje dajatev, ki se iz tega načrta zagotavljajo, po navadi dolžan pokriti primanjkljaj, če pa tega ne stori ali ne more storiti, se prejemki članov zmanjšajo; (i) načrt omogoča članom plačevanje dodatnih prostovoljnih prispevkov, ki se ne vodijo v okviru načrta, ampak se z namenom vlaganja in zagotavljanja dodatnih prejemkov, ki temeljijo na uspešnosti opravljene naložbe, prenesejo na tretjo osebo (za take dogovore se DDV ne plačuje); (j) lahko člani svoje premoženje, pridobljeno na podlagi načrta (ki se ovrednoti na podlagi knjigovodske vrednosti tega premoženja ob prenosu), prenesejo v druge pokojninske načrte; (k) se prispevki delodajalca in zaposlenega v načrt z vidika davka na dohodek, ki ga pobira država članica, ne štejejo za prihodek članov; (l) se pokojnina, ki jo iz načrta prejmejo člani, z vidika davka na dohodek, ki ga pobira država članica, šteje za prihodek teh članov; (m) nosi strošek provizije za upravljanje načrta delodajalec, in ne člani načrta? 2. Glede na cilje oprostitve iz člena 13(B)(d)(6) [Šeste direktive] in člena 135(1)(g) Direktive Sveta 2006/112, načelo davčne nevtralnosti in okoliščine, opredeljene v prvem vprašanju: (a) ali ima država članica pravico, da v nacionalnem pravu sklade, ki spadajo pod pojem ‚posebni investicijski skladi‘, opredeli tako, da iz tega pojma izključi vrste odobrenih fiduciarnih skladov, za katere veljajo v prvem vprašanju navedene lastnosti, hkrati pa v ta pojem vključi kolektivne naložbene podjeme, kot so opredeljeni v Direktivi [Sveta] 85/611/[EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 139), kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/108/ES z dne 21. januarja 2002 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 4, str. 302, v nadaljevanju: direktiva KNPVP)]; (b) v kakšnem obsegu (če sploh) so za vprašanje, ali mora država članica v svoji nacionalni zakonodaji vrste skladov, za katere veljajo v prvem vprašanju navedene lastnosti, opredeliti kot ‚posebne investicijske sklade‘, pomembni: — lastnosti sklada, ki so opisane v prvem vprašanju; — obseg, v katerem je sklad, podoben in torej konkurenčen‘ naložbenim instrumentom, ki jih je država članica že opredelila kot ‚posebne investicijske sklade‘. 3. Če je pri odgovoru na drugo vprašanje, točka (b), druga alinea, pomembno določiti, koliko je sklad ‚podoben in torej konkurenčen‘ naložbenim instrumentom, ki jih je država članica že opredelila kot ‚posebne investicijske sklade‘, ali se mora obstoj ali obseg ‚konkurence‘ med zadevnim skladom in drugimi naložbenimi instrumenti obravnavati kot vprašanje, ločeno od vprašanja podobnosti?“