SKF 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILC A
PAOLA MENGOZZIJA ,
predstavljeni 12. februarja 2009 1
I –Uvod 
1. Ta predlog za sprejetje predhodne odlo čbe 
se nana ša na razlago členov 2, 4, člena 
13(B)(d), to čka 5, in člena 17 Šeste direktive 
Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 
ousklajevanju zakonodaje dr žav članic 
o prometnih davkih –Skupni sistem davka 
na dodano vrednost: enotna osnova za 
odmero 2, kakor je bila nazadnje spremenjena
z Direktivo Sveta 2006/18/ES z dne 14. febru -
arja 2006 3 (v nadaljevanju: Šesta direktiva), ter 
na razlago členov 2, 9, člena 135(1)(f) in 
člena 168 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne
28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka
na dodano vrednost 4. 
2. Ta predlog je bil vlo žen v okviru spora med 
Skatteverket ( švedska dav čna uprava), to žečo 
stranko v postopku v glavni stvari, in dru žbo 
1 –Jezik izvirnika: franco ščina .
2 –UL L 145, str. 1 .
3 –UL L 51, str. 12 .
4 –UL L 347, str. 1 .AB SKF (v nadaljevanju: SKF), to ženo stranko 
v postopku v glavni stvari, zaradi uradne 
davčne razlage 5, ki jo je sprejel Skatterätts -
nämnden (odbor za dav čno pravo) v zvezi 
z odbitkom vstopnega davka na dodano 
vrednost (v nadaljevanju: DDV), pla čanega 
za opravljanje storitev za dru žbo SKF na 
podlagi odsvojitve vseh delnic h čerinske 
družbe (v nadaljevanju: h čerinska dru žba) in 
preostalih dele žev v drugi dru žbi (v nadalje -
vanju: nadzorovana dru žba), za dav čna leta, 
ko sta veljali Šesta direktiva in Direktiva 
2006/112. 
II –Pravni okvir 
A –Skupnostna ureditev 
3. V skladu s členom 2(1) Šeste direktive je
predmet davka na dodano vrednost dobava 
5 –Na splo šno je dav čna razlaga uradno stali šče uprave do 
zavezan čevega dejanskega polo žaja glede na dav čno besedilo. 
Navedli bomo, da so bila v zvezi s Kraljevino Švedsko zaradi 
tega postopka Sodi šču že predlo žena vpra šanja za predhodno 
odlo čanje s podro čja DDV: glej sodbo z dne 6. novembra 2008 
v zadevi Kollektivavtalsstiftelsen TRR Trygghetsrådet 
(C-291/07, ZOdl., str. I-8255, to čka 16). 
I - 10417 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
blaga ali storitev, ki jo dav čni zavezanec, ki 
deluje kot tak, opravi na ozemlju dr žave za 
plačilo. 
4. V skladu s členom 4 Šeste direktive: 
„1. Dav čni zavezanec je vsaka oseba, ki kjer 
koli neodvisno opravlja katero koli gospo -
darsko dejavnost iz odstavka 2, ne glede na
namen ali rezultat te dejavnosti. 
2. Gospodarske dejavnosti iz odstavka 1 
obsegajo vse dejavnosti proizvajalcev, 
trgovcev in oseb, ki opravljajo storitve, 
vklju čno z rudarskimi in kmetijskimi dejav -
nostmi in dejavnostmi samostojnih poklicev.
Za gospodarsko dejavnost se šteje tudi izko -
riščanje premo ženja v stvareh ali pravicah, ki
je namenjeno trajnemu doseganju dohodka. 
[…]“5. Vskladu s členom 6(1), drugi pododstavek, 
prva alinea, Šeste direktive lahko opravljanje
storitev med drugim vklju čuje odstop premo -
ženja v pravicah, ne glede na to, ali so te 
pravice ustanovljene z dokumentom ali ne. 
6. V členu 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive je 
dolo čeno, da dr žave članice oprostijo DDV 
„transakcije, vklju čno s posredovanjem, razen 
upravljanja in hrambe, z delnicami, dele ži 
v dru žbah ali zdru ženjih, obveznicami in 
drugimi vrednostnimi papirji [ …]“
7. Člen 17 se nana ša na nastanek in obseg
pravice do odbitka. V odstavkih 1, 2, 3 in 5 je
dolo čeno: 
„1. Pravica do odbitka nastane v trenutku, ko 
nastane obveznost za obra čun odbitnega 
davka. 
2. Dokler se blago in storitve uporabljajo za 
namene njegovih obdav čljivih transakcij, je 
davčni zavezanec upravi čen odbiti davek, ki ga 
je dol žan pla čati: 
I - 10418 
SKF 
(a) [DDV], ki ga je dol žan pla čati ali ga je 
plačal v tej dr žavi za blago ali storitve, ki
mu jih je dobavil ali mu jih bo dobavil
drug dav čni zavezanec; 
[…] 
3. Države članice vsakemu dav čnemu zavez -
ancu tudi odobrijo pravico do odbitka ali 
vračila [DDV] iz odstavka 2, če se blago in 
storitve uporabljajo za namene: 
[…] 
(c)katerih koli transakcij, opro ščenih 
v skladu s členom 13B(a) in (d), odstavki 
1 do 5, če ima naro čnik sede žizven 
Skupnosti ali če so te transakcije nepo -
sredno povezane z blagom, namenjenim
izvozu [ …] iz Skupnosti. 
[…] 5. Za blago in storitve, ki jih bo dav čni 
zavezanec uporabil bodisi za transakcije iz 
odstavkov 2 in 3, pri katerih je [DDV] odbiten,
bodisi za transakcije, pri katerih [DDV] ni 
odbiten, je odbiten samo takšen dele ž[DDV], 
ki se pripi še prvim transakcijam. 
[…]“
8. Šesta direktiva je bila razveljavljena z Direk -
tivo 2006/112. V skladu s členom 413 je 
Direktiva 2006/112 za čela veljati 1. januarja 
2007. 
9. Členi 2(1), 9(1), 25(a), 135(1)(f), 168(a),
169(c) in 173(1) Direktive 2006/112 so 
v bistvu enaki členom 2(1), 4(1) in (2), 6(1),
drugi pododstavek, 13(B)(d), to čka 5, in 17(2), 
(3)(c) in (5), prvi odstavek, Šeste direktive. 
I - 10419 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
B –Nacionalna ureditev 
10. V poglavju 1, člen 1, zakona št. 200 z dne 
30. marca 1994 o DDV (Mervärdesskattelagen
(1994:200); v nadaljevanju: zakon ML) 6 je 
dolo čeno, da se DDV pla ča v dr žavno blagajno 
za obdav čljive dobave blaga ali storitev, ki so 
bile opravljene na švedskem ozemlju na 
podlagi poklicne dejavnosti. 
11. V poglavju 3, člen 9, zakona ML je 
dolo čeno, da se med drugim oprostijo trans -
akcije s prenosljivimi vrednostnimi papirji,
kot so posredovanje pri dobavi in trgovanju
z delnicami, drugimi dele ži in terjatvami, ne
glede na to, ali so ustanovljeni z dokumentom
ali ne, ter upravljanje investicijskih skladov. 
12. V poglavju 8, člen 3, zakona ML je 
dolo čeno, da je dav čni zavezanec upravi čen 
do odbitka vstopnega DDV, ki ga je pla čal pri 
nakupu ali uvozu blaga ali storitev, če se 
uporabijo za potrebe njegove gospodarske 
dejavnosti. 
6 –SFS 1994, št. 200. III –Dejansko stanje v sporu o glavni 
stvari in vpra šanja za predhodno odlo čanje 
13. SKF, delni ška dru žba, je mati čna dru žba 
industrijske skupine, ki dejavnosti opravlja 
v številnih dr žavah. Dejavno sodeluje pri 
upravljanju svojih h čerinskih dru žb in zanje 
za pla čilo opravlja storitve, kot so vodenje,
upravljanje in trgovinska politika. SKF h čerin -
skim dru žbam izstavlja ra čune za te storitve in 
je zanje zavezana za pla čilo DDV. 
14. SKF namerava prestrukturirati svojo
skupino in v tem okviru prodati dejavnost
hčerinske dru žbe, katere edina lastnica je,
s prenosom vseh njenih delnic. Poleg tega bo
prodala 26,5-odstotni dele žv nadzorovani 
družbi, v kateri je v preteklosti imela 100 -
odstotni dele žin za katero je kot mati čna 
družba prav tako opravljala storitve, obdav -
čene z DDV. Namen teh prodaj je zbrati 
sredstva za financiranje drugih dejavnosti 
skupine. Za izvedbo teh prodaj namerava 
SKF uporabiti storitve s podro čja vrednotenja 
vrednostnih papirjev, pomo či pri pogajanjih 
in specializiranega pravnega svetovanja za 
pisanje pogodb. Te storitve bodo obdav čene 
z DDV. 
15. Za pojasnitev dav čnih posledic teh prodaj
je SKF pri odboru za dav čno pravo vlo žila 
predlog za uradno razlago odbitnosti pla ča-
nega vstopnega davka za storitve, opravljene 
I - 10420 
SKF 
na podlagi odsvojitve delnic h čerinske in 
nadzorovane dru žbe. 
16.Odbor za dav čno pravo je v odlo čbi z dne 
12. januarja 2007 ugotovil, da ima SKF v obeh
primerih pravico do odbitka pla čanega vstop -
nega DDV za te storitve. Menil je, da so 
storitve, ki jih je SKF opravila za h čerinsko in 
nadzorovano dru žbo, del gospodarske dejav -
nosti in da se DDV, s katerim so obdav čeni 
stroški prevzema teh dru žb, lahko odbije. Prav 
tako se lahko odbije pla čani DDV, s katerim so 
obdav čeni stro ški prenehanja te dejavnosti. 
Dejstvo, da se je dejavnost nadzorovane 
družbe ukinjala postopoma, naj ne bi 
v ničemer spremenilo te presoje. 
17. Švedska dav čna uprava je pri Regering -
srätten vlo žila to žbo zoper to odlo čbo in 
predlagala, naj DDV, pla čan za opravljene
storitve, ne bo odbiten. SKF pa je predlagala,
naj se potrdi predhodno mnenje odbora za
davčno pravo. „1.Ali je treba člena 2 in 4 Šeste direktive [ …]
ter člena 2 in 9 Direktive 2006/112/ES
razlagati tako, da gre za obdav čljivo 
transakcijo, če dav čni zavezanec, ki je za 
plačilo [DDV] zavezan zaradi opravljanja
storitev za h čerinsko dru žbo, odsvoji 
delnice te h čerinske dru žbe? 
2.Če se v odgovoru na prvo vpra šanje
ugotovi, da odsvojitev pomeni obdav č-
ljivo transakcijo, ali velja zanjo oprostitev 
za transakcije z delnicami iz člena 
13(B)(d), to čka 5, [ Šeste d]irektive [ …]
in člena 135(1)(f) Direktive 2006/112? 
3.Ali je mogo če ne glede na odgovor na 
prvi dve vpra šanji pravico do odbitka 
tako kot za splo šne stro ške priznati tudi 
za stro ške, ki so nastali zaradi odsvojitev? 
18. V teh okoli ščinah je Regeringsrätten 4. Ali je za odgovor na ta vpra šanja 
prekinilo odlo čanje in Sodi šču v predhodno pomembno, če odsvojitev delnic 
odlo čanje predlo žilo ta vpra šanja: hčerinske dru žbe poteka v ve čfazah? “
I - 10421 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
IV–Postopek pred Sodi ščem 
19. Švedska dav čna uprava, SKF, nem ška 
vlada, vlada Zdru ženega kraljestva in Komisija
Evropskih skupnosti so v skladu s členom 23 
Statuta Sodi šča predlo žile pisna stali šča. Te 
stranke, razen švedske dav čne uprave in vlade 
Zdru ženega kraljestva, ki nista bili zastopani, 
in švedska vlada so ustne navedbe podale na
obravnavi 4. decembra 2008. 
V –Analiza 
A –Uvodne opombe 
20. Kakor sem že navedel, se postopek 
v glavni stvari nana ša na vpra šanje, ali SKF
lahko odbije DDV, s katerim so bile obdav čene 
storitve, ki so bile zanjo opravljene, s podro čja 
vrednotenja vrednostnih papirjev, pomo či pri
pogajanjih in pravnega svetovanja pri odsvo -
jitvi delnic h čerinske in nadzorovane dru žbe. 21. Na splo šno je treba opozoriti, da skupni 
sistem DDV zagotavlja nevtralnost v zvezi 
z dav čnim bremenom vseh gospodarskih
dejavnosti, ne glede na cilje ali rezultate teh
dejavnosti, če so navedene dejavnosti na če-
loma same predmet DDV. 7 
22. V skladu s sodno prakso je iz člena 17(5), 
ob upo števanju drugega odstavka, Šeste di -
rektive razvidno, da mora za nastanek pravice
do odbitka DDV obstajati neposredna pove -
zava med kupljenim blagom ali storitvami in
izstopnimi transakcijami, ki daje pravico do
odbitka. 8 Druga če povedano, neposredna 
povezava med dolo čeno vstopno transakcijo 
in eno ali ve čizstopnimi transakcijami, ki daje
pravico do odbitka, mora na čeloma obstajati 
zato, da se pravica do odbitka pla čanega 
vstopnega davka prizna dav čnemu zavezancu 
in da se dolo či obseg take pravice. 9 
23. Vendar je Sodi šče priznalo, da ima dav čni 
zavezanec pravico do dobitka, četudi ni 
neposredne povezave med dolo čeno vstopno 
transakcijo in eno ali ve čizstopnimi trans -
akcijami, ki daje pravico do odbitka, kadar so
stroški zadevnih storitev del splo šnih stro škov 
7 –V zvezi s tem glej sodbo z dne 8. februarja 2007 v zadevi
Investrand (C-435/05, ZOdl., str. I-1315, to čka 22 in navedena 
sodna praksa). 
8 –Glej zlasti sodbo z dne 22. februarja 2001 v zadevi Abbey
National (C-408/98, Recueil, str. I-1361, to čka 25 in navedena 
sodna praksa). 
9 –Zgoraj navedeni sodbi Abbey National (to čka 26) in Investrand 
(točka 23). 
I - 10422 
SKF 
transakcije in so kot taki sestavni del cene
blaga ali storitev, ki jih dobavlja. 10 
24. Prva tri vpra šanja predlo žitvenega sodi šča 
se nana šajo na omenjene pogoje za nastanek
pravice do odbitka, in sicer: a) ali je transakcija
odsvojitve delnic, imenovana „izstopna “
transakcija, ekonomska transakcija, ki spada 
na podro čje uporabe Šeste direktive (in 
Direktive 2006/112); b) če je odgovor pritr -
dilen, ali se tej transakciji prizna pravica do
odbitka oziroma zanjo ne velja nobena 
oprostitev iz Šeste direktive (in Direktive 
2006/112), in c) ali se pravica do odbitka 
plačanega vstopnega DDV za storitve, ki jih je
prejela SKF, prizna tudi za stro ške, ki so lahko, 
čeprav so nastali neposredno zaradi odsvo -
jitve delnic, del splo šnih stro škov dav čnega 
zavezanca. Četrto vpra šanje pa se nana ša na 
morebiten vpliv dejstva, da je odsvojitev 
delnic potekala v ve čfazah, na odgovore na 
zgornja vpra šanja. 
B –Prvo vpra šanje za predhodno odlo čanje 
25. Kot so upravi čeno navedle vse stranke, ki 
so Sodi šču predlo žile stali šča, predlo žitveno 
sodišče s prvim vpra šanjem v bistvu spra šuje, 
ali so odsvojitve delnic, kakr šne so te 
10 –Glej zgoraj navedeno sodbo Investrand (to čka 24 in navedena 
sodna praksa). v postopku v glavni stvari, transakcije, ki 
spadajo na podro čje uporabe Šeste direktive in 
Direktive 2006/112. 
26. V nasprotju s tem, kar je na obravnavi
navedla SKF, ki meni, da odsvojitev finan čnih 
deležev, skupaj z odsvojitvijo v postopku 
v glavni stvari ni obdav čena z DDV, je treba
po mojem mnenju na to vpra šanje odgovoriti 
pritrdilno, kakor so trdile tudi švedska dav čna 
uprava, tri vlade, ki so predlo žile stali šča v tej 
zadevi, in Komisija. 
27. Res je, da iz sodne prakse izhaja, da 
odsvojitev finan čnih dele žev ene dru žbe 
v drugih podjetjih načeloma ne pomeni 
gospodarske dejavnosti v smislu Šeste direk -
tive in tako ne spada na njeno podro čje 
uporabe. 11 
11 –Glej sodbe z dne 20. junija 1996 v zadevi Wellcome Trust
(C-155/94, Recueil, str. I-3013, to čka 33), z dne 26. junija 2003
v zadevi KapHag (C-442/01, Recueil, str. I-6851, to čka 40), 
z dne 29. aprila 2004 v zadevi EDM (C-77/01, Recueil, 
str. I-4295, to čke od 57 do 59), z dne 21. oktobra 2004 v zadevi
BBL (C-8/03, ZOdl., str. I-10157, to čka 38), z dne 26. maja 
2005 v zadevi Kretztechnik (C-465/03, ZOdl., str. I-4357, 
točka 19) in zgoraj navedeno sodbo Investrand (to čka 25). 
Z vidika te sodne prakse v zvezi s tem ni mogo če pripisati 
odlo čilnega pomena sodbi z dne 6. aprila 1995 v zadevi BLP
Group (C-4/94, Recueil, str. I-983), v kateri Sodi šče ni ovrglo 
presoje nacionalnega sodi šča, da je odsvojitev delnic 
v postopku v glavni stvari „opro ščena transakcija “, s čimer je
torej predpostavljeno, da gre za gospodarsko dejavnost, ki
spada na podro čje uporabe Šeste direktive. V resnici se zdi, da 
se je Sodi šče v tej zadevi enostavno omejilo na odgovore na 
vprašanja, kakr šna mu je predlo žilo nacionalno sodi šče. 
I - 10423 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
28. Vendar po mnenju Sodi šča, zlasti kadar se 
transakcija z delnicami ali dele ži v dru žbi 
opravi na podlagi gospodarske dejavnosti 
posredovanja z vrednostnimi papirji 12 ali 
z namenom posrednega ali neposrednega
sodelovanja pri upravljanju zadevnih dru žb, 
brez poseganja v pravice, ki jih ima izdajatelj
delnic kot delni čar ali dru žbenik 13, ta trans -
akcija lahko spada na podro čje uporabe DDV. 
29. Tako je Sodi šče presodilo, da je treba na
podlagi pridobitev dele žev, ki jih spremlja 
posredno ali neposredno sodelovanje pri
upravljanju podjetij, v katerih so potekale te
transakcije, tako sodelovanje pri upravljanju
hčerinskih dru žb šteti za gospodarsko dejav -
nost v smislu člena 4(2) Šeste direktive, če 
vklju čuje izvajanje transakcij, ki so predmet
DDV v skladu s členom 2 te direktive, kot so 
upravne, finan čne ali ra čunovodske, komer -
cialne ali tehni čne storitve, ki jih holdin ška 
družba izvaja za navedene h čerinske dru žbe. 14 
30. Vendar v tem postopku v glavni stvari ni 
sporno, da je SKF, mati čna dru žba indu -
12 –Glej zlasti zgoraj navedene sodbe Wellcome Trust (to čka 25), 
EDM (to čka 59), BBL (to čka 41) in Kretztechnik (to čka 20). 
13 –V zvezi s tem glede pridobitve dele žev glej sodbe z dne 
20. junija 1991 v zadevi Polysar Investments Netherlands
(C-60/90, Recueil, str. I-3111, to čka 14), z dne 14. novembra
2000 v zadevi Floridienne in Berginvest (C-142/99, Recueil,
str. I-9567, to čka 18) in z dne 27. septembra 2001 v zadevi
Cibo Participations (C-16/00, Recueil, str. I-6663, to čka 20); 
v zvezi z odsvojitvijo dele žev glej zgoraj navedeno sodbo 
Wellcome Trust (to čka 35). Glej tudi sodbo z dne 6. februarja
1997 v zadevi Harnas & Helm (C-80/95, Recueil, str. I-745,
točka 16). 
14–Glej zgoraj navedeni sodbi Floridienne in Berginvest 
(točka 19) ter Cibo Participations (to čka 21). strijske skupine, posegala v upravljanje 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, na kateri 
se nana ša predlo žitvena odlo čba, in zanju za 
plačilo opravljala razli čne storitve, med 
drugim upravne, ra čunovodske in komer -
cialne, za katere je SKF zavezana za pla čilo 
DDV. Kot je na obravnavi upravi čeno pouda -
rila švedska vlada, tako sodelovanje ka že, da 
ima SKF v h čerinski in nadzorovani dru žbi 
finan čne interese, ki presegajo interese obi čaj-
nega delni čarja. 
31. Kakor je opozorila nem ška vlada, bi 
seveda lahko obstajal dvom o tem, ali trans -
akcija odsvojitve delnic, kot je ta v sporu 
o glavni stvari, spada na podro čje uporabe 
Šeste direktive, če v nasprotju s prevzemom 
ali lastni štvom dele žev njen namen ni 
formalno sodelovanje pri upravljanju 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, ampak
ravno nasprotno, prenehanje te dejavnosti. 
32. Tak dvom je mogo če odpraviti s spodaj 
navedenimi razlogi. 
33. Najprej po zgledu nem ške vlade menim, 
da je odsvojitev delnic, kakr šna je ta 
v postopku v glavni stvari, navsezadnje 
najve čji mogo čposeg v dejavnost h čerinske 
in nadzorovane dru žbe kot ukrep upravljanja 
I - 10424 
SKF 
skupine dru žb na podlagi prestrukturiranja 
omenjene skupine, ki ga izvede mati čna 
družba. V tem smislu se mi zdi sodna 
praksa, navedena v to čki 29 teh sklepnih 
predlogov, upo števna tudi za tako odsvojitev 
delnic. 
34. Nato in vsekakor, kot je Sodi šče zelo jasno 
razširilo svoje presoje o negospodarskem 
značaju preprostih pridobitev dele žev na 
primere preprostih prodaj dele žev, 15 po 
mojem mnenju na čeli enakega obravnavanja 
in dav čne nevtralnosti zahtevata, naj se 
presoje Sodi šča v zvezi s priznavanjem gospo -
darskega zna čaja za pridobitve dele žev, ki jih 
spremlja sodelovanje mati čne dru žbe pri 
upravljanju njenih h čerinskih in nadzoro -
vanih dru žb, raz širijo na primere odsvojitve 
deležev, s katerimi se kon ča tako sodelovanje 
pri upravljanju. 
35. Te ugotovitve ustrezajo tudi razlagi Di -
rektive 2006/112, zato predlagam, naj se na 
prvo vpra šanje za predhodno odlo čanje odgo -
vori: člen 2(1) in člen 4(1) in (2) Šeste direktive 
ter člen 2(1) in člen 9(1) Direktive 2006/112 je 
treba razlagati tako, da je odsvojitev vseh 
delnic, ki jih ima mati čna dru žba v kapitalu 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, v katerih je 
navedena mati čna dru žba posredno ali nepo -
15 –Glej zlasti zgoraj navedeni sodbi Wellcome Trust (to čka 33) in 
Kretztechnik (to čka 19). sredno sodelovala pri upravljanju, tako da je
zanju za pla čilo izvajala razli čne upravne, 
računovodske in komercialne storitve, za 
katere je ta dru žba zavezana za pla čilo DDV, 
gospodarska dejavnost. 
C –Drugo vpra šanje za predhodno odlo -
čanje 
36. Ob predpostavki, da odsvojitev delnic, ki
jih ima mati čna dru žba v kapitalu h čerinske in 
nadzorovane dru žbe, spada na podro čje 
uporabe dolo čb Šeste direktive in Direktive 
2006/112 –predpostavka, ki jo je, kot sem 
navedel, treba potrditi –predlo žitveno 
sodišče z drugim vpra šanjem spra šuje, ali za 
to odsvojitev velja oprostitev iz člena 13(B)(d), 
točka 5, Šeste direktive in člena 135(1)(f) 
Direktive 2006/112. 
37. Švedska dav čna uprava in tri vlade, ki so 
Sodišču predlo žile stali šča, menijo, da je treba 
na to vpra šanje odgovoriti pritrdilno. 
38. In nasprotno, medtem ko SKF trdi, da
glede na predlagani odgovor na prvo vpra -
šanje na to vpra šanje ni treba odgovoriti, 
I - 10425 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
Komisija trdi, da je treba prodajo vseh delnic
neke dru žbe šteti kot strate ško prerazpore -
janje sredstev za zbiranje sredstev za financi -
ranje drugih dejavnosti skupine. Zato je po 
mnenju Komisije ta transakcija primerljiva
z delnim ali popolnim prenosom celotnega
podjetja, in zanjo torej ne velja oprostitev iz
člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive in 
člena 135(1)(f) Direktive 2006/112. Kot je bilo
izrazito poudarjeno med razpravo na obrav -
navi, Komisija ob sklicevanju na to čko 20 
zgoraj navedene sodbe Kretztechnik tudi 
meni, da navedena oprostitev velja samo za
komercialne transakcije z vrednostnimi 
papirji. 
39. Ta trditev ni prepri čljiva. 
40. Treba je opozoriti, da v skladu z omenje -
nima dolo čbama dr žave članice oprostijo 
DDV transakcije z delnicami, dele ži 
v dru žbah ali zdru ženjih, obveznicami in 
drugimi vrednostnimi papirji. 
41. Zdi se, da iz zgoraj navedene sodbe 
Wellcome Trust izhaja, da oprostitev iz 
člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive velja 
za „transakcije z delnicami “, opravljene 
z namenom posrednega ali neposrednega sodelovanja pri upravljanju dru žb, v katerih so 
bili dele ži pridobljeni. 16 
42. Seveda nih če ne more spregledati, da se je 
Sodišče v zgoraj navedeni sodbi sklicevalo na 
člen 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive, da bi 
dokazalo, da imajo pridobitve dele žev, ki jih
spremlja sodelovanje pri upravljanju zadevnih
hčerinskih dru žb, gospodarski zna čaj, ne pa, 
strogo gledano, da bi opredelilo natan čno 
podro čje uporabe oprostitve iz te dolo čbe. 
43. Vendar v nasprotju z mnenjem Komisije
ne menim, da je mogo če podro čje uporabe 
člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive (in 
člena 135(1)(f) Direktive 2006/112) omejiti 
samo na gospodarske transakcije posredo -
vanja z vrednostnimi papirji in torej izklju čiti 
transakcijo, s katero mati čna dru žba odsvoji 
delnice v h čerinski in nadzorovani dru žbi, 
kakršna je ta v postopku v glavni stvari. 
44. Prvič, ne člen 13(B)(d), to čka 5, Šeste 
direktive ne člen 135(1)(f) Direktive 2006/112 
ne uvajata takega razlikovanja med trans -
16 –Glej zgoraj navedeno sodbo Wellcome Trust (to čka 35). 
I - 10426 
SKF 
akcijami z delnicami, ki spadajo na podro čje 
uporabe teh direktiv. 
45. Drugi č, po mojem mnenju iz to čke 20 
zgoraj navedene sodbe Kretztechnik ni 
mogo če sklepati na posledico, kakr šno ji 
pripisuje Komisija. V tej to čki te sodbe je 
Sodišče pri vpra šanju, ali ima izdaja delnic 
gospodarski zna čaj, zaradi katerega bi spadala 
na podro čje uporabe Šeste direktive, namre č
le opozorilo, da spadajo na podro čje uporabe 
te direktive, „vendar so v skladu s členom 13 
(B)(d), to čka 5, te direktive, transakcije
pobiranja stalnih prihodkov iz dejavnosti, ki
presegajo okvir nakupa in prodaje vred -
nostnih papirjev, kot so transakcije, opravljene
pri izvajanju gospodarske dejavnosti posredo -
vanja z vrednostnimi papirji, opro ščene 
DDV “17 . 
46. Zato se zdi, da ta to čka nikakor ne 
omejuje podro čja uporabe oprostitve iz 
člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive na 
gospodarske transakcije posredovanja z delni -
cami. 
47. Nasprotno, ta omejitev se po eni strani 
razširja na vse transakcije, ki presegajo nakup
in prodajo vrednostnih papirjev, kajti zadnje, 
17 –Zgoraj navedena sodba Kretztechnik (to čka 20) (moj 
poudarek). kot je navedeno v to čki 27 teh sklepnih 
predlogov, ne spadajo na podro čje uporabe 
Šeste direktive. Kakor sem že pojasnil, je ta 
pogoj izpolnjen v polo žaju, kot je ta, ki je
predmet postopka v glavni stvari. 
48. Po drugi strani morajo biti transakcije, za
katere velja oprostitev iz člena 13(B)(d), 
točka 5, Šeste direktive take, da gre za 
pobiranje stalnih prihodkov. V zadevi 
v glavni stvari se mi zdi, da okoli ščina, da se 
bodo prihodki iz odsvojitve uporabili za 
prestrukturiranje industrijske skupine dru žb, 
ki jih vodi SKF, zadostno izpolnjuje merilo
stalnosti prihodkov, saj so dodeljeni trans -
akciji, ki je strukturna, ter zato dolgoro čna in 
obse žna. 
49. Zdi se mi, da je vklju čitev transakcij 
odsvojitve delnic –kakršne so te v sporu 
o glavni stvari –v podro čje uporabe člena 
13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive, podprta tudi 
z obrazlo žitvijo iz to čke 16 zgoraj navedene
sodbe Harnas & Helm, v kateri je Sodi šče 
zlasti ob sklicevanju na zgoraj navedeno 
sodbo Wellcome Trust dopustilo, da „trans -
akcije, navedene v členu 13(B)(d), to čka 5, 
Šeste direktive, spadajo na podro čje uporabe 
DDV, če so opravljene v okviru gospodarske
dejavnosti posredovanja z vrednostnimi 
I - 10427 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
papirji z namenom posrednega ali neposred- oprostitev iz člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste 
nega sodelovanja pri upravljanju dru žb, direktive. 
v katerih so bili dele ži pridobljeni, ali so 
neposredna, trajna in nujna raz širitev obdav č-
ljive dejavnosti “18 . 
50. Zdi se torej, da se oprostitev iz člena 
13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive v skladu 
z njegovim besedilom raz širi na vse trans -
akcije „z delnicami “, navedene v tej dolo čbi, ki 
spadajo na podro čje uporabe te direktive. 
Dejstvo, da je treba, kakor trdi Komisija, 
člen 13(B) Šeste direktive kot dolo čbo o odsto -
panju od na čela, na podlagi katerega se DDV 
plačuje za vsako storitev, ki jo dav čni zavez -
anec opravi za pla čilo, razlagati ozko, 19 po 
mojem mnenju ne more povzro čiti, da bi 
prezrli samo besedilo te dolo čbe. 
51. Po mojem mnenju te presoje ne more 
ovreči dodatna trditev Komisije, da bi morala
biti odsvojitev delnic, kakr šna je ta v postopku
v glavni stvari, enakovredna prenosu celotnih
sredstev podjetja ali dela sredstev podjetja za
plačilo v smislu člena 5(8) Šeste direktive, ki 
naj bi bil na čeloma obdav čljiva transakcija, kar 
bi povzro čilo, da za to odsvojitev ne velja 
18 –Zgoraj navedena sodba Harnas & Helm (to čka 16) (moj 
poudarek). 
19 –Glej nazadnje sklep z dne 14. maja 2008 v zdru ženih zadevah 
Tiercé Ladbroke (C-231/07 in C-232/07, to čka 15 in navedena 
sodna praksa). 52. Najprej in na splo šno namre čdvomim, ali 
je mogo če meniti, da člen 5(8) Šeste direktive, 
v katerem je opredeljena „dobava blaga “, lahko 
pokriva odsvojitve dele žev, ki se navezujejo na 
„opravljanje storitev “iz člena 6(1) te direktive,
ki je opredeljeno tako, da vklju čuje „odstop[e] 
premo ženja v pravicah, ne glede na to, ali so te
pravice ustanovljene z dokumentom ali ne “. 
V zvezi s tem lahko navedemo, da je Sodi šče 
v zgoraj navedeni sodbi Kretztechnik izklju -
čilo mo žnost, da bi izdaje novih delnic lahko 
štele za dobavo blaga proti pla čilu, ker so 
delnice vrednostni papirji, ki izra žajo pravico
in spadajo pod opredelitev opravljanja storitev
za pla čilo. 20 Prav tako se mi zdi, da se člen 5(8) 
Šeste direktive nana ša bolj na celotno ali delno
odsvojitev sredstev nekega podjetja kot delnic
ali finan čnih dele žev v neki dru žbi. 21 
53. Dalje, Sodi šče v zgoraj navedeni sodbi 
BLP Group v zvezi s prodajo 95-odstotnega
deleža, ki ga je imela mati čna dru žba 
20 –Zgoraj navedena sodba Kretztechnik (to čki 22 in 23). 
21 –V tem smislu glej tudi to čko 26 sklepnih predlogov 
generalnega pravobranilca F. G. Jacobsa v zgoraj navedeni
zadevi Abbey National. Glej tudi sodbo z dne 27. novembra
2003 v zadevi Zita Modes (C-497/01, Recueil, str. I-14393,
točka 39), v kateri je navedeno, da naj bi bil namen člena 5(8) 
Šeste direktive olaj šati „prenose podjetij ali delov podjetij “. 
I - 10428 
SKF 
v hčerinski dru žbi, ni ovrglo presoje pred -
ložitvenega sodi šča, da je taka prodaja opro -
ščena transakcija 22, ne da bi popravilo svojo
presojo, tako da bi se upo števale morebitne 
odsvojitve finan čnih dele žev, ki bi se razumele 
kot „prenos celotnih sredstev podjetja ali dela
sredstev podjetja za pla čilo“v smislu 
člena 5(8) Šeste direktive. 
54. Poleg tega, kot je opozorila SKF na 
obravnavi, in čeprav, priznam, ta trditev 
sama po sebi ni v celoti odlo čilna za razlago 
izraza, ki spada na podro čje prava Skupnosti, 
z vidika pogodbenega prava lastnik delnic 
neke dru žbe ni nujno pristojen za prenos 
sredstev podjetja, kajti na čeloma lahko tako 
transakcijo sklene samo to podjetje. 
55. Nazadnje in vsekakor, tudi če bi menili, da 
je razlaga člena 5(8) Šeste direktive, ki jo
predlaga Komisija, pravilna, je kljub temu res,
kakor sta navedli švedska vlada in SKF 
v odgovoru na natan čno vpra šanje o veljavnem
pravu v postopku v glavni stvari, ki jima ga je 
na obravnavi postavilo Sodi šče, da se je 
22 –Kot izhaja iz sklepnih predlogov generalnega pravobranilca
Lenza v zgoraj navedeni zadevi BLP Group, je nacionalno
sodišče menilo (zdi se, da tudi generalni pravobranilec), da za
odsvojitev dele žev velja oprostitev iz člena 13(B)(d), to čka 5, 
Šeste direktive (glej zlasti to čki 24 in 35 navedenih sklepnih
predlogov). Generalni pravobranilec F. G. Jacobs je v to čki 33 
sklepnih predlogov v zgoraj navedeni zadevi Abbey National
člen 13(B)(d), to čka 5, Šeste direktive razlagal tako, da pokriva 
odsvojitve finan čnih dele žev. Kraljevina Švedska odlo čila za mo žnost iz 
člena 5(8) Šeste direktive, in sicer da v primeru 
prenosa celotnih sredstev podjetja ali dela 
sredstev podjetja ni bila opravljena nobena
dobava blaga. Če dr žava članica uporabi to 
možnost, to v skladu s členom 2 Šeste 
direktive povzro či, da tak prenos ni obdav čen 
z DDV. 23 
56. Iz tega sledi –v nasprotju s sporo čilom 
Komisije –da s tem, ko se odsvojitvi zadevnih
delnic v postopku v glavni stvari prizna zna čaj 
prenosa celote podjetja v smislu člena 5(8) 
Šeste direktive, ne bi bilo mogo če „nevtralizi -
rati“uporabe oprostitve iz člena 13(B)(d), 
točka 5, Šeste direktive, kajti na Švedskem tak 
prenos ne spada na podro čje uporabe Šeste 
direktive. 
57. Zato po mojem mnenju za transakcijo 
odsvojitve delnic h čerinske in nadzorovane 
družbe, kakr šna je ta v postopku v glavni 
stvari, velja oprostitev iz člena 13(B)(d), 
23 –Glej zgoraj navedeni sodbi Abbey National (to čka 30) in Zita 
Modes (to čka 29). Predlo žitveno sodi šče nedvomno zaradi 
tega v tej zadevi Sodi šču ni postavilo vpra šanja o razlagi 
člena 5(8) Šeste direktive, medtem ko je v to čki 26 pred -
ložitvene odlo čbe omenilo problematiko prenosa celotnega 
podjetja. 
I - 10429 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
točka 5, Šeste direktive in člena 135(1)(f) 
Direktive 2006/112. 
58. Če se Sodi šče ne bi strinjalo s tem 
predlogom in bi v skladu s stali ščem, ki ga
zagovarja Komisija, menilo, da je taka trans -
akcija primerljiva s prenosom celotnega 
podjetja ali dela podjetja v smislu člena 5(8) 
Šeste direktive (in člena 19(1) Direktive 
2006/112), bi ta transakcija vsekakor ostala
zunaj podro čja uporabe teh dveh direktiv 
zaradi mo žnosti, ki jo dopu ščata navedeni 
dolo čbi in na katero se je sklicevala Kraljevina 
Švedska, da se šteje, da tak prenos ne vklju čuje 
nobene dobave blaga. 
D –Tretje vpra šanje za predhodno odlo -
čanje 
59. Iz besedila tretjega vpra šanja in obrazlo -
žitve, s katero želi predlo žitveno sodi šče 
pojasniti to vpra šanje, izhaja, da sodi šče želi 
izvedeti, ali kljub neposredni povezanosti 
stroškov nakupa storitev, ki so vstopna trans -
akcija, in transakcije odsvojitve delnic vseeno
lahko obstaja pravica do odbitka pla čanega 
vstopnega DDV, če so ti stro ški del splo šnih 
stroškov dav čnega zavezanca na podlagi
njegove celotne gospodarske dejavnosti. To 
vprašanje je najla žje pojasniti z okoli ščino, da 
bi morala odsvojitev delnic v h čerinski in nadzorovani dru žbi na splo šno potekati na
podlagi prestrukturiranja skupine, ki jo vodi
SKF, s čimer bi zadnja lahko sprostila sredstva,
potrebna za prilagoditev njene industrijske 
dejavnosti. 
60. Kakor sem poudaril v uvodnih opombah,
mora, zato da je pla čani vstopni DDV mogo če 
odbiti, na čeloma obstajati neposredna pove -
zava med obdav čenimi vstopnimi transakci -
jami in eno ali ve čobdav čenimi izstopnimi 
transakcijami. 24 
61. Kot je Sodi šče že imelo mo žnost pojasniti,
taka pravica do odbitka izhaja iz tega, da so
stroški za pridobitev zadevnega blaga in 
storitev sestavni del cene obdav čljivih 
izhodnih transakcij, ki dajejo pravico do 
odbitka. 25 
62. Poleg tega je Sodi šče v sodbi Midland 
Bank odlo čilo, da poskusi, razviti natan čnejšo 
opredelitev, kot je merilo „neposredne pove -
zave “, niso realisti čni, ker glede na raznolikost
trgovinskih in strokovnih transakcij ne bi bilo 
24 –Glej zlasti zgoraj navedeno sodbo Cibo Participations 
(točka 26 in navedena sodna praksa). 
25 –Glej sodbo z dne 8. junija 2000 v zadevi Midland Bank 
(C-98/98, Recueil, str. I-4177, to čka 30) ter zgoraj navedene 
sodbe Abbey National (to čka 28), Cibo Participations 
(točka 31) in Kretztechnik (to čka 35). 
I - 10430 
SKF 
mogo če dati primernej šega odgovora na to, 
kako v vseh teh primerih opredeliti nujni
odnos, ki mora obstajati med vstopnimi in
izstopnimi transakcijami, da je vstopni DDV 
mogo če odbiti. 26 Sodišče je v isti sodbi dodalo, 
da morajo nacionalna sodi šča to merilo 
uporabiti za dejstva v vsaki zadevi, ki jim je
predlo žena. 27 
63. Predlo žitveno sodi šče je v postopku
v glavni stvari ugotovilo, da so storitve, ki jih
je pridobila SKF, neposredno povezane 
s transakcijo odsvojitve delnic h čerinske in 
nadzorovane dru žbe. Te storitve so namre č
povezane z vrednotenjem delnic za odsvojitev, 
s pomo čjo pri odsvojitvenih pogajanjih in
pisanjem pogodbenih dokumentov, in so bile
torej pridobljene za izvedbo transakcije 
odsvojitve. Prav tako švedska dav čna uprava, 
vlade, ki so Sodi šču predlo žile stali šča, in 
Komisija na podlagi ugotovitev predlo žitve -
nega sodi šča upravi čeno menijo, da obstaja 
neposredna povezava med pridobljenimi 
storitvami, ki so vstopne transakcije, in 
izstopno transakcijo odsvojitve delnic. 28 
64. Ker je transakcija odsvojitve delnic, kakor
sem predlagal v odgovoru na drugo vpra šanje, 
ki sem ga obravnaval zgoraj, opro ščena DDV 
v skladu s členom 13(B)(d), to čka 5, Šeste 
direktive, davka na dodano vrednost, 
26 –Zgoraj navedena sodba Midland Bank (to čka 25) .
27 –Idem .
28 –Kakor sem že navedel, Komisija (po mojem mnenju zmotno )
enači to transakcijo odsvojitve delnic s prenosom celote 
podjetja. s katerim je obdav čeno opravljanje storitev,
pridobljenih za izvedbo te transakcije, po vsej
logiki ni mogo če odbiti, saj so te storitve 
sestavni del cene opro ščene transakcije. 29 
65. Sodišče je to re šitev na šlo v zgoraj nave -
deni sodbi BLP Group. Sodi šče je namre č
menilo, da DDV, s katerim so bile obdav čene 
strokovne storitve, ki jih je pridobila BLP 
Group na podlagi odsvojitve ene od h čerin -
skih dru žb, ne more biti odbiten, kajti zadevne
storitve so bile uporabljene za izvedbo opro -
ščene transakcije, in sicer odsvojitve dele ža 
v tej h čerinski dru žbi. 30 
66. Sodišče je v isti sodbi pojasnilo, da se to 
pravilo uporablja tudi, „če je kon čni cilj 
opro ščene operacije izvedba obdav čene trans -
akcije “31 . 
29 –V tem smislu glej to čko 36 sklepnih predlogov generalnega
pravobranilca Lenza v zgoraj navedeni zadevi BLP Group. Ni
povsem izklju čeno, da je v nekaterih okoli ščinah, zlasti kadar
delnice kotirajo na trgu vrednostnih papirjev in je njihova cena
odvisna samo od kotacije, DDV, pla čan za vstopne transakcije, 
težko vklju čiti v ceno transakcije odsvojitve. Vendar ne glede
na mnenje predlo žitvenega sodi šča, da obstaja neposredna
povezava med storitvami, pridobljenimi kot vstopne storitve,
in tistimi, ki morajo biti opravljene kot izstopne storitve, se zdi,
da problematika, ki sem jo orisal v tej opombi, ne ustreza
polo žaju v postopku v glavni stvari. 
30 –Zgoraj navedena sodba BLP Group (to čka 27). 
31 –Idem (točka 28 in izrek sodbe). 
I - 10431 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
67. Za razumevanje te trditve je treba upo šte-
vati dejstva v zadevi, v kateri je bila izre čena 
zgoraj navedena sodba BLP Group, in trditve
te dru žbe pred Sodi ščem. Kot izhaja iz 
obrazlo žitve dejstev v tej zadevi, je bil 
namre čglavni cilj odsvojitve dele žev 
v hčerinski dru žbi zbrati sredstva za porav -
navo dolgov, ki so nastali pri obdav čenih 
transakcijah BLP Group. BLP Group je zato
pred Sodi ščem zlasti opozarjala, da je treba 
DDV, pla čan za opravljanje storitev, ki jih je 
pridobila za izvedbo odsvojitve zadevnih 
deležev, odbiti, čeprav so bile te storitve 
posredno povezane z obdav čljivimi izstop -
nimi transakcijami. 32 
68. Sodišče je jasno zavrnilo utemeljitev BLP
Group in poudarilo, da morajo zadevno blago
ali storitve, da nastane pravica do odbitka 
plačanega vstopnega DDV, imeti neposredno
povezavo z obdav čenimi transakcijami in da 
v zvezi s tem kon čni cilj, ki si ga prizadeva 
dose či dav čni zavezanec, ni pomemben, 33 celo 
kadar je ta cilj uresni čitev obdav čene trans -
akcije. Ko je Sodi šče zavrnilo trditve BLP 
Group, se je oprlo tudi na ugotovitve, da je
treba zagotoviti pravno varnost in olaj šati 
uporabo DDV, kajti od dav čnih organov ni 
mogo če zahtevati, naj dolo čijo, kakšen namen 
ima dav čni zavezanec, kadar storitve niso 
objektivno povezane z obdav čljivimi trans -
akcijami. 34 
32 –Zgoraj navedena sodba BLP Group (to čke 3, 4, 12 in 13). 
33 –Zgoraj navedena sodba BLP Group (to čka 19). 
34 –Zgoraj navedena sodba BLP Group (to čka 24). 69. Kot je zelo upravi čeno poudaril generalni
pravobranilec F. G. Jacobs v sklepnih pred -
logih v zadevi Abbey National 35, iz zgoraj
navedene sodbe BLP Group tako izhaja, da bo 
učinek „prekinitve verige DDV “, ki je bistvena 
značilnost opro ščene transakcije, vedno 
pomenil oviro za to, da se pla čani DDV za 
blago ali storitve, uporabljene za tako trans -
akcijo, odbije od DDV, s katerim je obdav čena 
transakcija, ki je pozneje v verigi izstopna 
transakcija in sestavni del cene katere je 
opro ščena transakcija. Zato se neposredna 
povezava ne nana ša izklju čno na najbli žji člen 
v verigi, ampak je namenjena odpravljanju 
polo žajev, v katerih je verigo prekinila opro -
ščena transakcija. 36 
70. Po mojem mnenju je mogo če re šitev iz 
zgoraj navedene sodbe BLP Group, ki je bila
ravnokar pojasnjena, u činkovito prenesti na 
to zadevo. Odbitek pla čanega vstopnega DDV
za storitve, ki jih je pridobila SKF, bi bilo treba
zavrniti, če imajo te storitve neposredno 
povezavo z opro ščeno transakcijo, v tem 
primeru s transakcijo odsvojitve delnic 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, s katero se 
prekine veriga DDV, čeprav se ta transakcija 
35 –Sklepni predlogi, predstavljeni 13. aprila 2000 (to čka 35). 
36 –V tem smislu glej tudi to čke od 30 do 39 sklepnih predlogov
generalnega pravobranilca Lenza v zgoraj navedeni zadevi
BLP Group. 
I - 10432 
SKF 
vklju čuje v cilj prestrukturiranja industrijskih
dejavnosti skupine, ki jo vodi SKF. 
71. Predlo žitveno sodi šče se kljub temu 
sprašuje, ali je sodna praksa Sodi šča, navedena 
v točki 23 teh sklepnih predlogov, v skladu 
s katero je vstopni DDV vendarle mogo če 
odbiti, če so stro ški pridobljenih storitev del 
splošnih stro škov dav čnega zavezanca in torej
imajo neposredno povezavo z njegovo celotno
gospodarsko dejavnostjo, veljavna v zadevi, 
kakršna je ta v sporu o glavni stvari. 
72. Po mojem mnenju je na to vpra šanje treba 
odgovoriti nikalno. 
73. Upoštevne sodbe, v katerih je Sodi šče 
priznalo mo žnost, navedeno v to čki 71 teh 
sklepnih predlogov, da se odbije pla čani 
vstopni DDV, so se nana šale na transakcije,
ki so imele v nasprotju s predpostavko, na
kateri temelji zgoraj navedena sodba BLP 
Group, povezavo z izstopnimi transakcijami, ki so bile v celoti izvzete iz obdav čenja z DDV 
(ker niso štele ne za dobavo blaga ne za 
opravljanje storitev) in ki zato niso bile 
pomembne za dolo čanje, ali je obstajala 
pravica do odbitka ali ne. 37 V teh okoli ščinah 
je bilo torej dovoljeno iskati izstopno trans -
akcijo ali izstopne transakcije, ki dajejo 
pravico do odbitka in s katerimi je bila 
vstopna transakcija najtesneje povezana, in 
zato, če je bilo primerno, povezana tudi 
s splo šno gospodarsko dejavnostjo dav čnega 
zavezanca. 
74. V tem smislu je zelo nazorna presoja 
Sodišča iz to čke 36 zgoraj navedene sodbe
Kretztechnik, v skladu s katero „glede dejstva, 
da je izdaja delnic transakcija, ki ne sodi na 
podro čje uporabe Šeste direktive , in da je 
Kretztechnik to transakcijo izvedla, da bi 
v korist svoje splo šne gospodarske dejavnosti 
pove čala svoj kapital, je treba šteti, da so 
stroški za storitve, ki jih je v okviru zadevne
transakcije pridobila ta dru žba, del njenih 
37 –Glej zgoraj navedene sodbe Abbey National (to čki 35 in 36), 
v kateri je izstopna transakcija prenos celotnih sredstev 
podjetja v smislu člena 5(8) Šeste direktive na ozemlju dr žave 
članice, ki je izbrala mo žnost iz te dolo čbe, da ta transakcija ne 
šteje kot dobava blaga in zato ne spada na podro čje DDV; 
Kretztechnik (to čka 36), v kateri je izstopna transakcija izdaja
delnic, ki jo je Sodi šče izrecno ozna čilo kot transakcijo, ki ne 
spada na podro čje uporabe Šeste direktive, in Cibo Participa -
tions, v kateri je izstopna transakcija prevzem dele ža, medtem 
ko se vpra šanje za predhodno odlo čanje o odbitnosti pla ča-
nega vstopnega DDV kot dela splo šnih stro škov nana ša samo 
na primer, ko prevzem dele žev ne spada na podro čje uporabe 
DDV: v zvezi s tem glej to čko 32 sklepnih predlogov generalne
pravobranilke C. Stix-Hackl v zgoraj navedeni zadevi Cibo
Participations. Glej tudi zgoraj navedeno sodbo Investrand
(točki 28 in 29), v kateri je Sodi šče preu čilo, ali so stro ški 
vstopnih transakcij, obdav čenih z DDV, splo šni stro ški, potem
ko je ugotovilo, da nobena od izstopnih transakcij, s katerimi
so imele vstopne transakcije neposredno povezavo, ne spada
na podro čje uporabe Šeste direktive. 
I - 10433 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
splošnih stro škov in so kot taki sestavni 
elementi cene njenih proizvodov. Te storitve
imajo neposredno zvezo s celotno gospo -
darsko dejavnostjo dav čnega zavezanca. “38 
75. Zdi se, da je treba pojasnilo Sodi šča, da 
zadevna transakcija ne spada na podro čje 
uporabe Šeste direktive, razumeti v smislu 
sklepnih predlogov generalnega pravobra -
nilca F. G. Jacobsa v isti zadevi Kretztechnik. 
Jacobs je namre čpo eni strani menil, da če je 
treba izdajo delnic šteti za transakcijo, ki je 
opro ščena davka, potem ne more biti odbitka
vstopnega davka, pla čanega na storitve, ki so
neposredno povezane s to transakcijo, in po
drugi strani, da če izstopna transakcija sploh 
ni zajeta z DDV in zato ni upo števna za 
ugotavljanje pravice do odbitka, bi se morali 
vprašati, ali je vstopne transakcije mogo če 
povezati z eno ali ve čobdav čenimi izstopnimi 
transakcijami oziroma jih pripisati celoti 
gospodarske dejavnosti dru žbe, kar je v tem 
primeru po mnenju generalnega pravobra -
nilca verjetna predpostavka. 39 
76. Zdi se mi, da je Sodi šče pritrdilo razlo če-
vanju, ki ga je generalni pravobranilec 
F. G. Jacobs uvedel v omenjenih sklepnih
predlogih, med izstopnimi transakcijami, ki so 
38 –Zgoraj navedena sodba Kretztechnik (to čka 36) (moj 
poudarek). 
39 –Glej to čke 29 in od 74 do 76 sklepnih predlogov v zgoraj
navedeni zadevi Kretztechnik. opro ščene pla čila DDV, na eni strani, in 
tistimi, ki sploh niso obdav čene z DDV, na 
drugi strani, ker jih ni mogo če šteti ne za 
dobave blaga ne za opravljanje storitev, s tem
pa je potrdilo tudi re šitev iz zgoraj navedene
sodbe BLP Group, na katero je konec koncev
generalni pravobranilec tudi oprl svojo 
trditev. 
77. Za predstavljeni pristop, ki se mi zdi 
pristop, izbran v sodni praksi, se lahko zdi, da
ugodneje obravnava transakcije odsvojitve 
delnic, ki ne spadajo na podro čje uporabe 
DDV, kot tiste, ki so opro ščene pla čila DDV 
v skladu z dolo čbami Šeste direktive (in/ali 
Direktive 2006/112), čeprav spadajo na 
omenjeno podro čje. Čeprav se namre č
odbitek za storitve, pridobljene za izvedbo 
transakcije, ki ne spada na podro čje uporabe 
DDV, lahko prizna, če te storitve štejejo za 
neposredno povezane s splo šno gospodarsko 
dejavnostjo dav čnega zavezanca, 40 pa DDV, 
s katerim so obdav čene storitve, pridobljene 
40 –To bi bilo mogo če v zadevi v glavni stvari, če bi Sodi šče 
v nasprotju z analizo, predstavljeno v teh sklepnih predlogih,
menilo, po eni strani, da obstaja prenos celotnih sredstev
podjetja v smislu člena 5(8) Šeste direktive, to pa je, ponavljam, 
transakcija, ki ni v skladu z mo žnostjo, ki jo je izbrala 
Kraljevina Švedska, kajti dobava blaga spada na podro čje 
uporabe DDV na ozemlju te dr žave članice, in po drugi strani,
da imajo storitve, pridobljene za uresni čitev takega prenosa, 
neposredno povezavo s splo šno gospodarsko dejavnostjo SKF. 
I - 10434 
SKF 
za izvedbo opro ščene transakcije, ni mogo če 
odbiti. 
78. Vendar je tak polo žaj le nelo čljiva posle -
dica skupnega sistema, urejenega s Šesto 
direktivo (potrjenega z Direktivo 2006/112),
in razlo čevanja, ki mora biti čim jasnej še, med 
obdav čenimi transakcijami na eni strani in 
opro ščenimi transakcijami na drugi, od koder
izhajata merilo neposredne povezave 41 ter 
učinek prekinitve verige DDV zaradi nepo -
sredne povezave med vstopno transakcijo, 
obdav čeno z DDV, in izstopno transakcijo, 
opro ščeno pla čila DDV. 
79. Poleg tega, če ni u činka prekinitve verige 
DDV, kadar transakcija odsvojitve delnic 
sploh ne spada na podro čje uporabe DDV,
po mojem mnenju prav tako ni diskrimina -
cijske razlike v obravnavanju v škodo dav č-
nega zavezanca, ki pridobi storitve za izvedbo
transakcij odsvojitve delnic, za katere velja 
oprostitev DDV iz člena 13(B)(d), to čka 5, 
Šeste direktive, in ki zato nima pravice do
odbitka pla čanega vstopnega DDV, tudi 
v zvezi s splo šnimi stro ški, ki jih je imel ta 
zavezanec. 
41 –V zvezi s tem glej zlasti zgoraj navedene sodbe BLP Group
(točki 18 in 19), Abbey National (to čka 25) in Cibo 
Participations (to čka 28). 80. Poleg tega bi z odobritvijo pravice do 
odbitka pla čanega vstopnega DDV, ko ima 
obdav čena transakcija neposredno povezavo
z izstopno transakcijo odsvojitve delnic, za
katero velja oprostitev iz člena 13(B)(d), 
točka 5, Šeste direktive, povzro čili, da se po 
sodni poti uvede nova mo žnost odbitka 
plačanega vstopnega DDV. V skladu 
s členom 17(3)(c) te direktive se tak odbitek
prizna samo , če se blago in storitve uporab -
ljajo za namene „katerih koli transakcij, 
opro ščenih v skladu s členom 13B(a) in (d), 
odstavki 1 do 5, če ima naro čnik sede žizven 
Skupnosti ali če so te transakcije neposredno 
povezane z blagom, namenjenim izvozu 
v državo izven Skupnosti “, kar pa nikakor ni
razvidno iz dokumentov v spisu v tej zadevi in
na kar se SKF pred Sodi ščem tudi ni sklicevala. 
81. Zato menim, da je treba na tretje vpra -
šanje predlo žitvenega sodi šča odgovoriti tako, 
da dav čni zavezanec, ki je pridobil storitve za
izvedbo transakcije odsvojitve delnic 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, za katero 
velja oprostitev iz člena 13(B)(d), to čka 5, 
Šeste direktive in člena 135(1)(f) Direktive 
2006/112 in s katero imajo te storitve 
neposredno povezavo, nima pravice do 
odbitka vstopnega DDV, pla čanega za te 
storitve. 
I - 10435 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
E –Četrto vpra šanje za predhodno odlo -
čanje 
82. Predlo žitveno sodi šče s četrtim in 
zadnjim vpra šanjem v bistvu spra šuje, ali bi 
na odgovore na prej šnja vpra šanja lahko 
vplivala okoli ščina, da je transakcija odsvojitve
delnic potekala v ve čfazah. 
83. Treba je opozoriti, da predlo žitveno 
sodišče ne navaja dejanskih okoli ščin, zaradi 
katerih je Sodi šču postavilo to vpra šanje, 
čeprav lahko predpostavljamo, da je ta 
problematika povezana s prodajo zadnjega 
svežnja delnic nadzorovane dru žbe. 42 
84. Nikakor ne mislim, enako kot vse stranke, 
ki so Sodi šču predlo žile stali šča, da bi dejstvo,
da je odsvojitev delnic potekala v ve čzapo -
rednih transakcijah, lahko vplivalo na odgo -
vore na prva tri vpra šanja. 
85. Res je, da kot je upravi čeno navedla 
Komisija, odsvojitelj te žje doka že, da so 
različne faze odsvojitve delnic del ene same 
širše transakcije odsvojitve vseh delnic 
hčerinske dru žbe. Če odsvojitelj to doka že, 
42 –V zvezi s tem glej zadnji del to čke 16 teh sklepnih predlogov. pa ni nobenega razloga, da bi bile primerljive
transakcije odsvojitve delnic še naprej dele žne 
različnega dav čnega obravnavanja. 
86. Poleg tega so upo števne dolo čbe Šeste 
direktive v bistvu povzete v dolo čbah Direk -
tive 2006/112, zato se dav čno obravnavanje
transakcije odsvojitve delnic, ki bi potekala
delno na podlagi podro čja uporabe prve 
direktive in delno na podlagi podro čja
uporabe druge direktive, ne bi smelo spreme -
niti. 
87. Če je torej, kot predlagam, transakcija
odsvojitve delnic opro ščena pla čila DDV na 
podlagi Šeste direktive ali Direktive 2006/112, 
okoli ščina, da je transakcija na primer pote -
kala v dveh ali treh zaporednih fazah, ne vpliva
to, da vstopnega DDV, pla čanega za oprav -
ljanje storitev, ki imajo neposredno povezavo
s to transakcijo, ni mogo če odbiti. Z druga čno 
presojo bi se uvedle razlike v obravnavanju
objektivno primerljivih transakcij. 
88. Zato predlagam, naj se na četrto vpra šanje 
odgovori tako, da okoli ščina, da odsvojitev 
delnic h čerinske in/ali nadzorovane dru žbe 
poteka v ve čzaporednih fazah, ne vpliva na
odgovore na prva tri vpra šanja. 
I - 10436 
SKF 
VI–Predlog 
89. Na podlagi navedenega Sodi šču predlagam, naj na vpra šanja za predhodno 
odlo čanje, ki jih je predlo žilo Regeringsrätten, odgovori: 
1.Člen 2(1) in člen 4(1) in (2) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 
o usklajevanju zakonodaje dr žav članic o prometnih davkih –Skupni sistem davka
na dodano vrednost: enotna osnova za odmero, kakor je bila nazadnje spremenjena
z Direktivo Sveta 2006/18/ES z dne 14. februarja 2006, ter člen 2(1) in člen 9(1)
Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na
dodano vrednost je treba razlagati tako, da je odsvojitev vseh delnic, ki jih ima
mati čna dru žba v kapitalu h čerinske in nadzorovane dru žbe, v katerih je navedena 
mati čna dru žba posredno ali neposredno sodelovala pri upravljanju, tako da je 
zanju proti pla čilu opravljala razli čne upravne, ra čunovodske in komercialne 
storitve, za katere je ta dru žba zavezana za pla čilo davka na dodano vrednost, 
gospodarska dejavnost. 
2.Za transakcijo odsvojitve delnic h čerinske in nadzorovane dru žbe, kakr šna je ta 
v postopku v glavni stvari, velja oprostitev iz člena 13(B)(d), to čka 5, Šeste 
direktive 77/388, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/18, in iz
člena 135(1)(f) Direktive 2006/112. 
3.Davčni zavezanec, ki je pridobil storitve za izvedbo transakcije odsvojitve delnic 
hčerinske in nadzorovane dru žbe, za katero velja oprostitev iz člena 13(B)(d), 
točka 5, Šeste direktive 77/388, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo
2006/18, in iz člena 135(1)(f) Direktive 2006/112 ter s katero imajo te storitve 
neposredno povezavo, nima pravice do odbitka vstopnega davka na dodano 
I - 10437 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-29/08 
vrednost, pla čanega za te storitve, niti če se ta transakcija vklju čuje v cilj 
prestrukturiranja industrijskih dejavnosti skupine dav čnega zavezanca. 
4.Dejstvo, da odsvojitev delnic h čerinske in/ali nadzorovane dru žbe poteka v ve č
zaporednih fazah, ne vpliva na odgovore na prva tri vpra šanja. 
I - 10438