Keywords

Summary



Keywords

1. Ničnostna tožba – Izpodbojni akti – Pojem – Odločba o izvensodnem pobotu dolgov in terjatev, ki jo je Komisija sprejela na podlagi Uredbe št. 1605/2002 – Vključitev

(člen 230 ES; Uredba Sveta št. 1605/2002, člen 73; Uredba Komisije št. 2342/2002)

2. Komisija – Pristojnosti – Izvrševanje proračuna Skupnosti – Odločba o izterjavi s pobotom – Postopek

(Uredba Sveta št. 1605/2002, člena 71 in 73; Uredba Komisije št. 2342/2002, členi 78(2), 79 in 83)

3. Pravo Skupnosti – Načela – Varstvo legitimnih pričakovanj – Pogoji – Natančna zagotovila uprave

4. Komisija – Pristojnosti – Izvrševanje proračuna Skupnosti – Odločba o izterjavi s pobotom

(Uredba Sveta št. 1605/2002, člen 73; Uredba Komisije št. 2342/2002, člen 83)

Summary

1. Akt, s katerim Komisija izvede izvensodni pobot dolgov in terjatev, ki je posledica različnih pravnih razmerij z isto osebo, je izpodbojni akt v smislu člena 230 ES. Splošno sodišče mora v okviru take tožbe preučiti zakonitost odločbe o pobotu z vidika njegovih učinkov na neobstoj dejanskega izplačila spornih zneskov tožeči stranki.

(Glej točko 25.)

2. Komisija ne zlorabi postopka in ne obide faze sodnega nadzora pobota terjatev, če tega pobota ne omeni kot sredstva obrambe v okviru postopka v zvezi z zadevo, v kateri je bila izdana sodba Splošnega sodišča, s katero je bil ugotovljen dolg Komisije do tožeče stranke, in če se zadovolji izvesti navedeni pobot po izdaji te sodbe. Niti postopek, določen v členih 71, 73(1) Uredbe št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ki vodi do sprejetja odločbe o izterjavi terjatve s pobotom, niti člena 78(2) in 79 podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe, ki so določena v Uredbi št. 2342/2002, , 78(2) in 79 ne določajo, da mora Komisija predhodno pred sodiščem izraziti svoj namen, da bo pobotala terjatve.

(Glej točke od 31 do 38.)

3. Pravico sklicevati se na načelo varstva legitimnih pričakovanj ima vsak posameznik, ki je v položaju, iz katerega je razvidno, da mu je institucija Skupnosti vzbudila utemeljena pričakovanja. Načeloma se na kršitev tega načela ne more sklicevati nihče, ki mu uprava ni dala natančnih zagotovil.

(Glej točko 40.)

4. Glede odločbe Komisije o izterjavi s pobotom je terjatev tožeče stranke, sestavljena iz obresti, za katere je bilo s sodbo sodišča Unije Komisiji naloženo, da jih mora plačati, v fiksnem znesku šele v trenutku, ko je znan njen točen znesek, ki je lahko datum razglasitve take sodbe. Čeprav je v takem primeru sicer res, da v izreku te sodbe ni določen znesek, ki ga dolguje Skupnost na ta dan, ker je s tem izrekom dovoljeno, da obresti tečejo do dejanskega plačila odškodnine, pa ostane dejstvo, da je terjatev tožeče stranke do Skupnosti postala resnična, bila v fiksnem znesku in zapadla na datum razglasitve.

Dalje, ne glede na neobstoj izrecne določbe v zvezi s tem ima pobot, določen v Uredbi št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, retroaktivni učinek, tako da povzroči prenehanje zadevnih terjatev ob izpolnitvi pogojev za pobot. V skladu s sistemom, ki je uveden s členom 73 te uredbe in členom 83 Uredbe št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe, mora namreč računovodja izvesti pobot po tem, ko obvesti dolžnika, kadar se ta za pobot ne odloči prostovoljno. Retroaktivni učinek pobota na dan, ko je za računovodjo nastopila obveznost, v skladu s sistemi pobota, ki jih priznavajo pravni redi večine držav članic, tako omogoča izognitev temu, da dolžnik nosi morebitne škodljive posledice, zlasti glede zamudnih obresti, dolgovanih ob izteku roka med trenutkom, ko so izpolnjeni pogoji za pobot, in trenutkom, ko se pobot dejansko izvede. Komisija tako krši člen 73 finančne uredbe, ko izvede pobot z učinkom na datum, ki je kasnejši od datuma, ko je bila terjatev tožeče stranke resnična, v fiksnem znesku in zapadla.

(Glej točke 61, 62 in od 64 do 68.)