SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILC A
YVESA BOTA ,
predstavljeni 19. aprila 2007 1
1. S to to žbo Komisija Evropskih skupnosti
predlaga, naj se ugotovi, da Helenska repu -
blika ni izpolnila obveznosti iz členov 1, 3, 4, 7, 
8 in 10 Direktive Sveta 89/48/EGS z dne 
21. decembra 1988 o splo šnem sistemu 
priznavanja visoko šolskih diplom, pridob -
ljenih s poklicnim izobra ževanjem in z uspo -
sabljanjem, ki traja najmanj tri leta. 2 
I –Pravni okvir 
A –Pravo Skupnosti 
2. Nekateri nacionalni predpisi lahko, ne da bi
bili diskriminatorni, neupravi čeno posegajo
v prosto gibanje delavcev. Za to gre predvsem
pri zahtevah po kvalifikacijah za opravljanje
dolo čenega poklica, ki se lahko bistveno 
razlikujejo od ene do druge dr žave članice. 
Da bi odstranil te ovire za prosto gibanje delavcev, je zakonodajalec Skupnosti uvedel
sistem priznavanja kvalifikacij, ki temelji na 
načelu vzajemnega priznavanja. 
3. Za izvajanje tega sistema je Evropska
komisija sprejela dva pristopa glede prizna -
vanja diplom. 
4. Prvi, t. i. „sektorski “pristop, uvaja sistem 
priznavanja diplom za sedem reguliranih 
poklicev. 3 V okviru tega pristopa je bilo 
sprejetih ve čdirektiv. Te dolo čajo minimalna
merila glede pogojev dostopa do teh poklicev
in njihovega opravljanja, ki so skupna za vse
države članice. Zato dr žave članice avtoma -
tično priznajo diplome, pridobljene po oprav -
ljenem izobra ževanju in usposabljanju, nave -
denem na seznamu, ki ga je sestavil zakono -
dajalec Skupnosti. 
3 –Gre za naslednje poklice: zdravnik, medicinska sestra za 
1 –Jezik izvirnika: franco ščina. splošno nego, zobozdravnik, veterinar, babica, farmacevt in
2 –UL 1989, L 19, str. 16. arhitekt. 
I - 7974 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
5. Drugi pristop, ki ga je razvil zakonodajalec
Skupnosti, je splo šnejši. Prav ta pristop je
privedel do sprejetja Direktive 89/48. Ta se 
uporablja za poklice, ki jih sektorske direktive
ne urejajo, ter v skladu s členom 3 temelji na 
načelu vzajemnega priznavanja diplom brez
predhodnega usklajevanja izobra ževanj in 
usposabljanj. 
6. Tako mora dr žava članica gostiteljica, ki 
regulira dolo čen poklic, v skladu z Direktivo
89/48 priznati visoko šolske poklicne diplome, 
pridobljene v drugi dr žavi članici, kot 
diplome, ki omogo čajo opravljanje zadevnega 
reguliranega poklica, pod jasnim pogojem, 
dolo čenim s to direktivo, da diploma potrjuje,
da ima njen imetnik vse poklicne kvalifikacije,
ki se v dr žavi, kjer je bila izdana, zahtevajo za
dostop do zadevnega reguliranega poklica. 
7. V skladu s členom 1(a) Direktive 89/48 je 
„diploma “vsaka diploma, ki jo je izdal 
pristojni organ v dr žavi članici in je bila 
pridobljena po kon čanem visoko šolskem 
študiju, ki traja najmanj tri leta. Iz te dolo čbe 
izhaja tudi, da mora omenjeni študij potekati 
na univerzi ali v visoko šolski ustanovi oziroma 
drugi ustanovi, ki nudi enako stopnjo 
izobrazbe. 
8. To na čelo se v dolo čenih primerih dopolni 
z dopolnilnimi ukrepi, ki jih nalo ži dr žava 
članica gostiteljica. Če torej obstajajo bistvene
razlike med vsebino izobra ževanja in uspo -
sabljanja, opravljenega v dr žavi članici, iz 
katere prihaja imetnik diplome, ter vsebino izobra ževanja in usposabljanja, ki se izvaja 
v dr žavi članici gostiteljici, ima zadnjenave -
dena na podlagi člena 4(1)(b) Direktive 89/48 
možnost od imetnika diplome zahtevati, da
zaklju či prilagoditveno obdobje ali opravi 
preizkus usposobljenosti. 
9. V prvem stavku drugega pododstavka iste
dolo čbe je natan čno opredeljeno, da mora 
država članica gostiteljica imetniku diplome 
načeloma pustiti mo žnost izbire med prilago -
ditvenim obdobjem in preizkusom usposob -
ljenosti. 
10. Vendar lahko z odstopanjem od tega 
načela dr žava članica gostiteljica za poklice, 
katerih opravljanje zahteva posebna znanja 
s podro čja dr žavne zakonodaje ter pri katerih 
je bistven in stalni element dela dajanje 
nasvetov in/ali pomo či, ki zadeva dr žavno 
zakonodajo, predpi še ali prilagoditveno 
obdobje ali preizkus usposobljenosti. Pri 
izvajanju tega postopka mora dr žava članica 
gostiteljica v skladu s členom 10(1) Direktive 
89/48 Komisiji predlo žiti predlog svoje odlo -
čitve in razloge, zaradi katerih je ta potrebna. 
11. Poleg tega člen 7(3) Direktive 89/48, ki
predvideva posebno dolo čbo za poklice, ki jih 
I - 7975 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
regulira neko zdru ženje ali organizacija 
(v smislu člena 1(d), drugi pododstavek, te 
direktive 4), dolo ča: 
„Če je dolo čen poklic reguliran v dr žavi članici 
gostiteljici s strani zdru ženja ali organizacije iz 
člena 1(d), lahko dr žavljani dr žav članic 
uporabljajo strokovni naziv, ki ga podeljuje
ta organizacija ali zdru ženje, ali njegovo 
okraj šavo, le pod pogojem, da predlo žijo 
dokaz, da so člani teh organizacij ali zdru ženj. 
Če neko zdru ženje ali organizacija pogojuje 
pridobitev članstva z dolo čenimi kvalifikaci -
jami, lahko v primeru dr žavljanov dr žav 
članic, ki imajo diplomo v smislu člena 1(a) 
ali formalne kvalifikacije v smislu člena 3(b),
to storijo le pod pogoji, predvidenimi v tej
direktivi, zlasti členov 3 in 4. “
12. Rok, ki je bil v členu 12 Direktive 89/48
predpisan za njen prenos v nacionalno pravo,
se je iztekel 4. januarja 1991. 
4 –Vskladu s to dolo čbo se za tako šteje zdru ženje ali organizacija, 
ki ga (jo) priznava dr žava članica in ki podeli svojim članom 
diplome, jih zavezuje k spo štovanju poklicnih pravil, ki jih sama 
dolo ča, ter jim podeli pravico do uporabe naziva, ozna čevalnih 
črk ali uporabo statusa, ki ustreza tej diplomi. B –Nacionalna zakonodaja 
13. V Gr čiji je namen predsedni ške uredbe 
165/2000 z dne 28. junija 2000 5, kot je bila 
spremenjena s predsedni škima uredbama 
373/2001 z dne 22. oktobra 2001 6 in 
385/2002 z dne 23. decembra 2002 7 (v nada -
ljevanju: uredba 165/2000), prenos Direktive
89/48 v nacionalni pravni red. 
14. V delu, kjer Komisija s svojimi o čitki 
postavlja pod vpra šaj posami čne dolo čbe 
nacionalnega prava, bodo te navedene 
v okviru presoje o čitkov. 
II–Predhodni postopek 
15. Na podlagi prito žb, ki jih je vlo žilo 37 
posameznikov, je Komisija sklepala, da gr ški 
predpisi v ve čtočkah niso skladni z Direktivo 
89/48. Zato je 27. julija 2001 na Helensko 
republiko naslovila pisni opomin in nato 
21. decembra 2001 še dodatni pisni opomin. 
5 –FEK A ’149. 
6 –FEK A ’251. 
7 –FEK A ’334. 
I - 7976 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
Grška vlada je na navedena opomina odgovo- III –Tožba 
rila z dopisoma z dne 12. oktobra 2001 in 
13. marca 2002. 
18. V utemeljitev te to žbe Komisija navaja 
sedem o čitkov: 
16. Ker navedena odgovora nista bila zado -
voljiva, je Komisija 1. julija 2002 na Helensko
republiko naslovila obrazlo ženo mnenje, 
9. julija 2004 pa še dodatno obrazlo ženo 
mnenje, s katerim je to dr žavo članico 
pozvala, naj sprejme ukrepe, potrebne za 
uskladitev s tema mnenjema, v roku dveh 
mesecev od njune vro čitve. Helenska repu -
blika je na navedeni mnenji odgovorila 
z dopisoma z dne 3. septembra 2002, 
26. avgusta 2004 in 7. aprila 2005. 
17. Čeprav so informacije, ki jih je predlo žila 
Helenska republika, v nekaterih to čkah kazale 
na odpravo razlogov za o čitke Komisije, je 
zadnjenavedena vztrajala pri stali šču, da 
Helenska republika ni sprejela vseh ukrepov,
potrebnih za prenos Direktive 89/48. Zato se
je odlo čila vlo žiti to to žbo. – nepriznavanje diplom, pridobljenih 
v okviru izvajanja fran šiznih sporazumov, 
ki so jih izdali pristojni organi druge 
države članice; 
– nezdru žljivost dopolnilnih ukrepov, ki jih
predvideva Uredba 165/2000, s tistimi iz
Direktive 89/48; 
– ohranitev pristojnosti Symvoulio Anag -
noriseos Epangelmatikis Isotimias Titlon
Tritovathmias Ekpaidefsis 8, da presoja, 
ali je izobra ževalna ustanova druge dr žave 
članice izobra ževalna ustanova, ki izvaja 
visoko šolsko izobra ževanje, in ali ima 
prosilec zahtevane poklicne izku šnje, če 
je trajanje izobra ževanja in usposabljanja 
za eno leto kraj še od izobra ževanja in 
usposabljanja, ki se za opravljanje 
enakega poklica zahteva v Gr čiji; 
8 –Svet, ki je v Gr čiji zadol žen za priznavanje enakovrednosti 
visoko šolskih diplom (v nadaljevanju: Saeitte). 
I - 7977 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
– nepriznavanje poklicnih kvalifikacij za 
dostop do slu žb javnega sektorja na 
podro čju znanosti; 
– upravna praksa razli čnih slu žb javnega
sektorja glede delovnih pogojev že zapo -
slenih oseb, ki so imetnice diplome
v smislu Direktive 89/48 in imajo te žave 
v zvezi s pogoji razvr ščanja v vi šji pla čilni 
razred; 
– zahteva po predlo žitvi potrdila
o akademski enakovrednosti, ki ga izda
Diapanepistimiako Kentro Anagnoriseos
Titlon Spoudon tis Allodapis 9, in uspe šno 
opravljen nate čaj za imetnike diplome 
v smislu Direktive 89/48 za v članitev 
v Techniko Epimelitirio Ellados 10; 
– zahteva, da morajo imetniki diplom iz 
drugih dr žav članic predlo žiti spri čevala 
o poklicnem izobra ževanju in usposab -
ljanju, ki jih je potrdil konzularni organ. 
9 –Meduniverzitetno sredi šče za priznavanje tujih diplom (v nada -
ljevanju: Dikatsa). 
10 –Grška tehni ška zbornica (v nadaljevanju: TEE). 
I - 7978 19. Na podlagi teh o čitkov Komisija Sodi šču 
predlaga, naj razsodi, da Helenska republika
ni izpolnila obveznosti iz členov 1, 3, 4, 7, 8 in 
10 Direktive 89/48, ter naj Helenski republiki
nalo ži pla čilo stro škov. 
20. Komisija je umaknila četrti in sedmi 
očitek. Zato se bom pri presoji omejil samo
na prvi, drugi, tretji, peti in šesti o čitek. 
IV–Presoja 
21. Najprej je treba poudariti, da se je
Helenska republika v dopisu, ki ga je naslovila
na Komisijo 29. avgusta 2006, sklicevala na to,
da je bil v uradnem listu Helenske republike
objavljen ministrski odlok, s katerim je bila
Direktiva 89/48 pravilno prenesena v nacio -
nalno pravo. Ta dokument ni bistven. Vskladu 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
z ustaljeno sodno prakso je treba namre č
o utemeljenosti to žbe zaradi neizpolnitve 
obveznosti presojati na podlagi polo žaja 
države članice ob poteku roka, dolo čenega 
v obrazlo ženem mnenju, tako da Sodi šče ne 
upošteva kasnej ših sprememb. 11 V tem 
primeru je bil kot zadnji rok dolo čen datum 
poteka dveh mesecev od vro čitve dodatnega 
obrazlo ženega mnenja, to je 9. sep -
tember 2004. 
A –Prvi o čitek 
1. Glavne trditve strank 
22. Prvi o čitek zadeva priznavanje diplom, 
izdanih po kon čanem izobra ževanju in uspo -
sabljanju v okviru fran šiznih sporazumov. 
Takšna izobra ževanja in usposabljanja teme -
ljijo na nadnacionalnih sporazumih o sodelo -
vanju med dolo čeno univerzo ali visoko šolsko 
ustanovo iz dr žave članice, ki izda diplomo, in 
zasebno ustanovo iz druge dr žave članice, 
zadol ženo za izvedbo izobra ževanja in uspo -
sabljanja, ki se kon ča s pridobitvijo diplome. 
23. V tej to žbi Komisija Helenski republiki 
očita, da ne priznava diplom, ki so bile izdane 
11 –Glej zlasti sodbe z dne 27. novembra 1990 v zadevi Komisija
proti Gr čiji (C-200/88, Recueil, str. I-4299, to čka 13); z dne 
18. oktobra 2001 v zadevi Komisija proti Irski (C-354/99,
Recueil, str. I-7657, to čka 45) in z dne 26. junija 2003 v zadevi 
Komisija proti Franciji (C-233/00, Recueil, str. I-6625, 
točka 30). po kon čanem izobra ževanju in usposabljanju 
v okviru fran šiznih sporazumov, sklenjenih 
med univerzo iz druge dr žave članice in 
zasebno ustanovo, ki ima sede žna gr škem 
ozemlju. 
24. Helenska republika namre čmeni, da ji ni
treba priznati diplome, ki jo je izdal organ
druge dr žave članice, če je bila ta diploma 
pridobljena z izobra ževanjem in usposablja -
njem, ki je v celoti ali deloma potekalo v dr žavi 
članici gostiteljici ter ga ta dr žava ne priznava 
kot visoko šolsko izobra ževanje. 
25. Glede tega navaja, da se glede statusa 
ustanove, ali univerze, ali visoko šolske usta -
nove, ali druge ustanove, ki nudi enakovredno
stopnjo izobrazbe, člen 1(a) Direktive 89/48
sklicuje na nacionalne dolo čbe dr žave članice, 
na obmo čju katere se zagotovi izobra ževanje 
in usposabljanje. Torej naj bi se o statusu 
zadevnih ustanov in posledi čno vrednosti 
diplom presojalo samo z vidika gr ške zako -
nodaje. 
26. V zvezi s tem Helenska republika 
opozarja, da je v skladu s členom 16 gr ške 
ustave visoko šolsko izobra ževanje v izklju čni 
pristojnosti javnih ustanov. Zato bi bila 
obveznost, da se diploma, pridobljena 
z izobra ževanjem in usposabljanjem na 
I - 7979 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
njenem ozemlju, prizna kot diploma, pridob -
ljena z univerzitetnim ali visoko šolskim 
izobra ževanjem, čeprav je v skladu z nacio -
nalno zakonodajo ni mogo če šteti kot tako, 
v nasprotju s členoma 149 ES in 150 ES. 12 
27. Po drugi strani pa Komisija meni, da 
diplome, izdane po kon čanem izobra ževanju 
in usposabljanju v okviru fran šiznih spora -
zumov, sodijo v izobra ževalni sistem dr žave 
članice, na ozemlju katere ima sede žuniverza, 
ki je te diplome izdala. Trdi, da so na podlagi
člena 1(a) Direktive 89/48 za presojo vsebine
in organizacije izobra ževanja in usposabljanja,
ki se izvaja v drugi dr žavi članici, odgovorni 
pristojni organi dr žave članice, ki je diplomo 
izdala. 
2. Presoja 
28. V okviru prvega o čitka se Helenski 
republiki o čita, da ne priznava diplom, ki so
jih izdale univerze drugih dr žav članic, če je 
izobra ževanje in usposabljanje, s katerim so 
bile te diplome pridobljene, potekalo 
v zasebni ustanovi, ki ima sede žna njenem 
ozemlju. 
12 –Vskladu s tema členoma lahko Skupnost po potrebi podpira in
dopolnjuje dejavnost dr žav članic glede poklicnega izobra že-
vanja in usposabljanja, pri čemer upo števa njihovo odgovor -
nost za vsebino izobra ževanja ter organizacijo njihovega 
sistema izobra ževanja in poklicnega usposabljanja. Poklicno 
izobra ževanje in usposabljanje torej ostaneta v pristojnosti 
držav članic. 29. Pri tem se postavlja vpra šanje, ali je 
diploma, izdana po kon čanem izobra ževanju 
in usposabljanju v okviru fran šiznega spora -
zuma, „diploma “v smislu člena 1(a) Direktive 
89/48, s čimer bi bila dr žava članica gostite -
ljica zavezana k njenemu priznanju v skladu 
s členom 3 te direktive. 
30. Posebnost takšne diplome je, da izobra -
ževanje in usposabljanje ni bilo izvedeno na
ozemlju dr žave članice, ki je to diplomo izdala,
ampak ga je izvedla zasebna ustanova, ki ima
sede žna ozemlju druge dr žave članice. 
31. Ali je treba zaradi te posebnosti sklepati,
da je za presojo vrednosti zadevne diplome
pristojna dr žava članica, na ozemlju katere se 
je izobra ževanje in usposabljanje izvajalo? 
32.Sam nisem tega mnenja. 
33. Najprej ugotavljam, da člen 1(a), prvi 
pododstavek, prva alinea, Direktive 89/48 
dolo ča, da je „diploma “vsaka diploma, „ki jo 
I - 7980 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
je izdal pristojni organ v dr žavi članici [ 13], 
imenovan v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi te dr žave “. Zato je treba ugotoviti, 
da se vrednost diplome presoja v skladu 
z zakonodajo dr žave članice, ki je diplomo 
izdala. 
34. Nadalje naj opozorim, da člen 1(a), prvi 
pododstavek, druga alinea, te direktive ne 
uvaja merila teritorialnosti glede kraja izobra -
ževanja in usposabljanja. Zato menim, da je
dolo čanje vsebine in organizacije izobra že-
vanja in usposabljanja, ki se izvaja za prido -
bitev te diplome, ter torej tudi kraja, v katerem 
se bo izvajalo zadevno izobra ževanje in 
usposabljanje, v pristojnosti dr žave članice, 
ki izda diplomo. 
35. Poleg tega dodajam, da člen 1(a) navedene 
direktive natan čno opredeljuje samo, da mora 
biti izobra ževanje, potrjeno s pridobitvijo 
diplome, v prevladujo či meri izvedeno v Skup -
nosti. 14 V skladu s to dolo čbo je pomembno 
samo to, da gre za visoko šolski izobra ževalni 
program, ki traja najmanj tri leta in mora 
potekati v visoko šolski ustanovi ali drugi
ustanovi, ki nudi enako stopnjo izobrazbe. 
36. To analizo je mogo če potrditi s ciljem
Direktive 89/48 in sodno prakso Sodi šča. 37. Namen te direktive je namre čvzajemno
priznavanje diplom, pridobljenih s poklicnim
izobra ževanjem in z usposabljanjem, ki traja
najmanj tri leta. V nasprotju s sektorskimi 
direktivami sistem, ki ga uvaja Direktiva 
89/48, ne temelji na usklajevanju pogojev
dostopa do opravljanja reguliranih poklicev. 
38. Zato je Sodi šče v nedavni sodbi Price 15 
razsodilo, da so dr žave članice še naprej 
pristojne za urejanje pogojev dostopa ali, 
z drugimi besedami, za dolo čanje vsebine, 
stopnje in tudi strukture izobra ževanja ter 
usposabljanja, zahtevanega za opravljanje 
reguliranih poklicev, ki jih ne pokrivajo 
sektorske direktive. 
39. Okoli ščina, da je izobra ževanje in uspo -
sabljanje v celoti ali deloma izvedla zasebna
ustanova, ki ima sede žna ozemlju dr žave 
članice gostiteljice, te ne more odvezati njene
obveznosti, da prizna diplomo, ki je bila 
pridobljena s tem izobra ževanjem in z uspo -
sabljanjem. Če bi ji bila priznana ta mo žnost, 
bi bilo ponovno postavljeno pod vpra šaj 
načelo vzajemnega priznavanja. 
13 –Moj poudarek. 15 –Sodba z dne 7. septembra 2006 (C-149/05, ZOdl., str. I-7691,
14 –Glej člen 1(a), prvi pododstavek, Direktive 89/48. točka 54). 
I - 7981 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
40. K temu dodajam, da bi bila posledica
nepriznavanja diplome, ker je bila ta izdana po
končanem izobra ževanju in usposabljanju 
v okviru fran šiznega sporazuma, ne le odvra -
čanje študentov od vpisa v programe izobra -
ževanja in usposabljanja, ki jih ponujajo 
univerze drugih dr žav članic, ampak tudi 
oviranje prostega gibanja delavcev s takšnimi 
diplomami, kar bi bilo v nasprotju s ciljem
Direktive 89/48. 
41. Prva in trinajsta uvodna izjava te direktive 
v zvezi s tem navajata, da je njen namen 
olajšati opravljanje poklica v dr žavi članici, ki 
ni dr žava, na ozemlju katere so dr žavljani
Skupnosti pridobili poklicne kvalifikacije, in
da imajo ti pravico „do pridobivanja 
[poklicnih] znanj, kot želijo “. 
42. Fran šizni sporazumi omogo čajo takšno 
mobilnost in se poleg tega popolnoma skla -
dajo z duhom programa Skupnosti za izme -
njavo Erasmus, ki spodbuja sodelovanje med
visoko šolskimi ustanovami dr žav članic. 
43. Nazadnje naj opozorim še na to, da ima 
država članica gostiteljica, če meni, da izobra -
ževanje in usposabljanje, ki ga je opravil 
imetnik diplome, zajema predmete, ki so 
bistveno druga čni od predmetov, ki jih zajema diploma, zahtevana v tej dr žavi, na 
podlagi člena 4(1)(b), prvi pododstavek Direk -
tive 89/48 mo žnost, da od prosilca zahteva, 
naj zaklju či prilagoditveno obdobje ali opravi
preizkus usposobljenosti. 
44. Na podlagi teh ugotovitev menim, da je
prvi o čitek utemeljen. 
B –Drugi o čitek 
45. Člen 5(1)(b) Uredbe 165/2000 predvideva
odstopanje od na čela, ki ga dolo ča člen 4(1)
(b), drugi pododstavek, Direktive 89/48. 16 Ta 
uredba namre čdolo ča, da mo žnost izbire ne 
velja, in sicer ne le za poklice, katerih 
opravljanje zahteva posebna znanja s podro čja 
državne zakonodaje, ampak tudi „za vse druge
poklice, za katere veljajo posebne dolo čbe“. 
16 –Naj spomnim, da mora v skladu s tem na čelom dr žava članica 
gostiteljica, če uporabi mo žnost uvedbe izravnalnih ukrepov, 
prosilcu dati mo žnost izbire med prilagoditvenim obdobjem
in preizkusom usposobljenosti. 
I - 7982 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
46. Kot upravi čeno navaja Komisija, je ta 
nacionalna dolo čba, ki na splo šno dolo ča, da 
si dr žava članica gostiteljica pridr žuje pravico
do izbire med prilagoditvenim obdobjem in
preizkusom usposobljenosti „za vse druge
poklice, za katere veljajo posebne dolo čbe“, 
v nasprotju s členoma 4(1)(b), drugi 
pododstavek, drugi stavek, in 10 Direktive 
89/48. Dr žava članica gostiteljica lahko 
namre čodstopi od na čela prosil čeve izbire 
samo, če opravljanje zadevnega reguliranega
poklica zahteva posebna znanja s podro čja 
državne zakonodaje. 
47. Helenska republika priznava utemelje -
nost tega o čitka in dodaja, da je v postopku
sprejemanja predsedni ška uredba, s katero se 
bo sporni del stavka črtal. 
48. Dovolj je, da opozorim na dejstvo, da je
treba v skladu z ustaljeno sodno prakso 
o neizpolnitvi obveznosti presojati na 
podlagi polo žaja dr žave članice ob poteku 
roka, dolo čenega v obrazlo ženem mnenju. 17 
49. Treba je torej ugotoviti, da Helenska 
republika ob poteku tega roka ni sprejela 
ukrepov, potrebnih za uskladitev s členoma 
4(1)(b), drugi pododstavek, drugi stavek, in 10
Direktive 89/48. Iz tega sledi, da je drugi o čitek 
utemeljen. 
17 –Glej opombo 11. C –Tretji o čitek 
50. Člen 10(1)(b)(aa) in (bb) Uredbe 
165/2000 dolo ča, da je odlo čanje o pro šnjah 
za priznanje visoko šolskih diplom, ki sodijo na 
podro čje uporabe Direktive 89/48, v izklju čni 
pristojnosti organa Saeitte. 
51. V skladu s to dolo čbo je organ Saeitte
pristojen za to, da presodi, ali izobra ževalna 
ustanova, ki jo je obiskoval prosilec, izvaja
visoko šolsko izobra ževanje in ali ima prosilec 
zahtevane poklicne izku šnje, če je trajanje 
izobra ževanja in usposabljanja vsaj za eno leto 
krajše od izobra ževanja in usposabljanja, ki se 
za opravljanje enakega poklica zahteva 
v Gr čiji. 
52. Kot je poudarila že Komisija, tudi sam
menim, da je pristojnost, ki je bila dodeljena 
organu Saeitte, da presoja, ali dolo čena 
izobra ževalna ustanova izvaja visoko šolsko 
izobra ževanje, v nasprotju s členom 8(1) 
Direktive 89/48. V skladu s tem členom 
morajo spri čevala in dokumenti, ki jih izdajo
pristojni organi dr žave članice izdajateljice in 
I - 7983 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
jih predlo ži prosilec, zado ščati kot dokazilo, predsedni ška uredba, s katero bo sporn a
da so izpolnjeni pogoji iz členov 3 in 4 te dolo čba razveljavljena .
direktive .
53. Po drugi strani pa v nasprotju s trditvijo
Komisije menim, da je organ Saeitte v skladu 
s členom 4(1)(a) navedene direktive pristojen,
da preveri, ali ima imetnik diplome zahtevane
poklicne izku šnje, če je trajanje izobra ževanja
in usposabljanja vsaj za eno leto kraj še od 
izobra ževanja in usposabljanja, ki se za 
opravljanje enakega poklica zahteva v Gr čiji. 
54. V skladu s to dolo čbo člen 3 Direktive 
89/48 dr žavi članici gostiteljici namre čne 
prepre čuje, da od prosilca zahteva tudi, „da 
prilo ži dokaze o poklicnih izku šnjah, če je 
trajanje izobra ževanja in usposabljanja [ …]
vsaj za eno leto kraj še od zahtevanega v dr žavi 
članici gostiteljici “. 
55. Helenska republika ima torej od imetnika
tuje diplome pravico zahtevati, naj predlo ži 
dokaze o poklicnih izku šnjah, če je trajanje 
izobra ževanja in usposabljanja za zadevni 
regulirani poklic za eno leto kraj še od 
izobra ževanja in usposabljanja, ki se zanj 
zahteva v Gr čiji. 
56. Helenska republika ne izpodbija tega 
očitka in navaja, da je v postopku sprejemanja 57. Na podlagi sodne prakse Sodi šča 18 in 
odgovora Helenske republike menim, da je
tudi tretji o čitek utemeljen, vendar le glede 
pristojnosti organa Saeitte, da presoja, ali 
izobra ževalna ustanova, ki ima sede žna 
ozemlju druge dr žave članice, izvaja visoko -
šolsko izobra ževanje. 
D –Peti o čitek 
58. Komisija Helenski republiki o čita, da ne 
priznava poklicne enakovrednosti imetnikom
diplom v smislu Direktive 89/48, ki delajo
v javnem sektorju, in jim s tem onemogo ča 
napredovanje v vi šji pla čni razred. Komisija 
meni, da je tako ravnanje v nasprotju 
s členom 3 Direktive 89/48. 
59. Helenska republika nasprotuje tem trdi -
tvam. Po njenem mnenju dolo čbe gr škega 
18 –Ibidem . 
I - 7984 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
zakonika o javnih funkcijah imetnikom tujih
diplom dajejo pravico do razvrstitve na 
delovna mesta z vi šjim nazivom. 
60. V podporo svojemu o čitku Komisija 
navaja le, da „je upravna praksa [organa 
Saeitte] in drugih slu žb javnega sektorja, to 
je ohranjanje nekdanjega sistema razvoja
karier uradnikov s strani Helenske republike,
v nasprotju s členom 3 Direktive [89/48] “. 
Poleg tega se sklicuje le na prito žbe, ki so ji jih 
predlo žili imetniki teh diplom, in na zapisnik
s sestanka organa Saeitte. 19 Komisija spisu ni 
prilo žila teh prito žb niti nobenega drugega
elementa, ki bi potrjeval te trditve. 
61. Treba je opozoriti, da mora Komisija 
v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodi šča 
v okviru postopka zaradi neizpolnitve obvez -
nosti, ki se spro ži na podlagi člena 226 ES, 
dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve
obveznosti, ne da bi se pri tem opirala na
kakr šno koli domnevo. 20 
19 –Glej to čki 66 in 67 to žbe. 
20 –Glej zlasti sodbe z dne 25. maja 1982 v zadevi Komisija proti
Nizozemski (96/81, Recueil, str. 1791, to čka 6); z dne 
29. aprila 2004 v zadevi Komisija proti Avstriji (C-194/01,
Recueil, str. I-4579, to čka 34); z dne 12. maja 2005 v zadevi
Komisija proti Belgiji (C-287/03, ZOdl., str. I-3761, to čka 27) 
in z dne 20. oktobra 2005 v zadevi Komisija proti Zdru ženemu 
kraljestvu (C-6/04, ZOdl., str. I-9017, to čka 75). Poleg tega je 
treba navesti še, da je glede o čitka, ki zadeva prakso, o čitano 
upravnim organom neke dr žave članice, Sodi šče presodilo, da
je treba za dokaz neizpolnitve obveznosti predlo žiti posebne 
dokazne elemente v primerjavi s tistimi, ki se obi čajno 
upoštevajo v okviru to žbe zaradi neizpolnitve obveznosti, ki 
se nana ša samo na vsebino dr žavne dolo čbe (glej zgoraj 
navedeno sodbo Komisija proti Belgiji, to čka 28). 62. Glede na zgoraj navedeno je treba ugoto -
viti, da Komisija ni dokazala, da gr ški sistem 
razvoja karier uradnikov imetnikom diplom
v smislu Direktive 89/48 prepre čuje, da bi se 
za razvrstitev v vi šji pla čilni razred sklicevali 
na svoj strokovni naziv. 
63.Zato menim, da peti o čitek ni utemeljen. 
E –Šesti o čitek 
1. Glavne trditve strank 
64. V skladu s členom 2 gr škega zakona 
1486/1984 21 se morajo vsi dr žavljani Gr čije 
21 –FEK A ’161. Zakon, kot je bil spremenjen s členom 2 
predsedni ške uredbe 512/1991 (FEK A ’190, v nadaljevanju: 
zakon 1486/1984). 
I - 7985 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
ali Skupnosti, ki so imetniki diplome in ženir, 
pridobljene na atenski politehni ški šoli, gr ških 
inženirskih fakultetah in enakovrednih tujih
fakultetah, v članiti v TEE, da lahko opravljajo 
poklic in ženirja. 
65. Komisija se v pisnih stali ščih sklicuje na 
edini člen gr ške ministrske odlo čbe 
ED 5/1984/B-713 (v nadaljevanju: ministrska
odlo čba iz leta 1984) 22 , ki od imetnikov 
diplome v smislu Direktive 89/48 zahteva, 
naj za v članitev v TEE predlo žijo potrdilo 
o akademski enakovrednosti, ki ga izda 
Dikatsa, in uspe šno opravijo nate čaj. 
66. Komisija meni, da je ministrska odlo čba iz 
leta 1984 v nasprotju s členom 7(3), drugi
pododstavek, Direktive 89/48. V skladu s to
dolo čbo je lahko pridobitev članstva v neki 
poklicni organizaciji pogojena z dolo čenimi 
kvalifikacijami le pod pogoji, predvidenimi 
zlasti v členih 3 in 4 te direktive. 
67. Helenska republika izpodbija utemelje -
nost tega o čitka. Po njenem mnenju naj bi se 
po sprejetju Uredbe 165/2000 praksa TEE
spremenila in naj bi za v članitev zado ščalo že 
priznanje tujih diplom s strani organa Saeitte.
Poleg tega Helenska republika trdi, da zadeva
udele žba na nate čaju druge kategorije stro -
kovnih poklicev. V svoji dupliki še dodaja, da 
22 –Glej to čko 5 replike. bo TEE spremenila obvestila o nate čajih, da ne 
bo o tem ve čnobenega dvoma. 
2. Presoja 
68. Med tem postopkom se je od strank 
zahtevalo, naj natan čno opredelita, ali je TEE 
„zdru ženje “ali „organizacija “v smislu člena 1 
(d), drugi pododstavek, Direktive 89/48 in ali
tako spada na podro čje uporabe člena 7(3), 
drugi pododstavek, te direktive. 
69. Helenska republika trdi, da TEE ni 
poklicna organizacija v smislu navedenega 
člena 1(d), drugi pododstavek. Zato meni, da
ni mogo ča uporaba člena 7(3) Direktive 89/48. 
70. Medtem ko Komisija meni, da je TEE
poklicna organizacija. Torej meni, da je člen 1 
ministrske odlo čbe iz leta 1984, ki od imetnika 
diplome zahteva potrdilo o akademski enako-
I - 7986 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
vrednosti, ki ga izda Dikatsa, in uspe šno 
opravljen ustni preizkus, v nasprotju 
s členom 7(3), drugi pododstavek, Direkti -
ve 89/48. 
71. Vendar ne verjamem, da izhaja ministrska
odlo čba iz leta 1984 iz poklicne organizacije. 
72. Člen 1(d), prvi pododstavek, Direktive
89/48 namre čnavaja, da je treba regulirano 
„poklicno aktivnost “razumeti kot poklicno 
aktivnost, „za katero dr žava članica glede
dostopa ali opravljanja ali enega od pogojev 
za opravljanje neposredno ali posredno na 
podlagi zakonov in drugih predpisov zahteva
dolo čeno diplomo “. 
73. Da bi zajel vse primere, s katerimi se lahko 
sooči gospodarski subjekt, zakonodajalec
Skupnosti meni, da je treba poklice, ki jih ne
regulira dr žava članica, ampak sodijo v pristoj -
nost neodvisnih stanovskih organizacij, ki 
svojim članom nudijo dolo čene ugodnosti, 
kljub temu izena čiti z reguliranimi poklici. 
74. Zato se, če se ne uporablja člen 1(d), prvi
pododstavek, Direktive 89/48, poklicna aktiv -
nost, ki jo izvajajo člani nekega poklicnega zdru ženja ali organizacije v skladu s členom 1 
(d), drugi pododstavek, navedene direktive,
izena či z regulirano poklicno aktivnostjo. 
75. Zadnjenavedena dolo čba se uporablja, če 
poklicno zdru ženje ali organizacija svojim 
članom izdaja diplome, jih zavezuje k spo što-
vanju poklicnih pravil, ki jih sama dolo ča, in 
jim podeli pravico do uporabe naziva, njegove
okraj šave ali status, ki ustreza tej diplomi. 
76. Glede tega je treba ugotoviti, da je 
ministrska odlo čba iz leta 1984 predpis, ki ga
je neposredno izdala Helenska republika in ne
TEE. 
77. Poleg tega ugotavljam, da za dostop do
poklica in ženirja in opravljanje tega v Gr čiji 
nedvomno veljajo zakonske dolo čbe, saj imajo 
v skladu s členom 2 zakona 1486/1984 pravico 
do v članitve v TEE samo imetniki diplom, 
pridobljenih na gr ških ali tujih in ženirskih 
šolah. 23 Imetnik diplome ima mo žnost v čla-
nitve v TEE šele potem, ko je to diplomo že 
pridobil. 
23 –Glej odgovor Helenske republike na vpra šanja, ki ji jih je 
postavilo Sodi šče, str. 5. 
I - 7987 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
78. Torej je jasno, da dostop do poklica 82. Sam nisem tega mnenja iz naslednji h
inženirja in njegovo opravljanje v Gr čiji nepo- razlogov .
sredno ureja dr žava .
79. Poleg tega je treba opozoriti, da je Sodi šče 
v sodbi Peros 24 ocenilo, da TEE od imetnika 
tuje diplome ne more zahtevati, naj pristojni
državni organi potrdijo njegov naziv, in sicer
na podlagi člena 3, prvi pododstavek, to čka 
(a), Direktive 89/48. Če bi se TEE obravnavala 
kot poklicna organizacija, bi te obveznosti 
izhajale iz člena 7(3), drugi pododstavek, te 
direktive. 
80. Zato menim, da o čitek ni utemeljen, 
kolikor se nana ša na člen 7(3), drugi 
pododstavek, Direktive 89/48, in da se za 
zadevni polo žaj uporablja člen 3, prvi 
pododstavek, to čka (a), te direktive, ki se 
nana ša na aktivnosti, ki jih regulira dr žava. 
81. Torej se zastavlja vpra šanje, ali dejstvo, da
se za dejansko stanje, ki ga je v o čitku opisala 
Komisija, uporabi navedeni člen 3, prvi 
pododstavek, to čka (a), ne bi spremenilo
predmeta spora in ali ne bi poseglo v pravico
do obrambe, s čimer bi se o čitek razglasil za 
nedopusten. 
24 –Sodba z dne 14. julija 2005 (C-141/04, ZOdl., str. I-7163, 
točki 39 in 40). 83. Člena 3 in 7(3), drugi pododstavek, 
Direktive 89/48, čeprav se prvi nana ša na 
poklicne aktivnosti, katerih opravljanje regu -
lira dr žava članica, drugi pa na poklicne 
aktivnosti, ki jih opravljajo člani poklicne
organizacije, uvajata enake obveznosti. Člen 
3 te direktive namre čdolo ča na čelo vzajem -
nega priznavanja diplom, medtem ko se 
člen 7(3), drugi pododstavek, navedene direk -
tive sklicuje zlasti na ta člen 3. 
84. Cilj je v obeh primerih enak, to je dr žavi 
članici gostiteljici prepre čiti, da bi od imetnika 
diplome, čigar tujo diplomo je priznal 
pristojni organ, zahtevala še kakr šno koli 
drugo potrditev s strani katerega od dr žavnih 
organov. 
85. Zato menim, da se, ker so obveznosti, ki 
jih uvajata zgoraj navedeni dolo čbi, enake, 
predmet spora ne spremeni in to ne glede na
to, ali se sklicujemo na člen 7(3), drugi 
I - 7988 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
pododstavek, Direktive 89/48 ali na člen 3, 
prvi pododstavek, to čka (a) te direktive. 
86. Sodi šče je v tem smislu razsodilo, da je, ko 
se med predhodnim postopkom spremeni 
pravo Skupnosti, dopustno, da Komisija
predlaga ugotovitev neizpolnitve obveznosti,
ki izhajajo iz prvotne razli čice dolo čene 
direktive in so bile ohranjene v novih 
odlo čbah. Sodi šče je torej menilo, da se 
predmet spora kljub tej spremembi ni spre -
menil, saj so bile bistvene obveznosti dr žave 
članice enake. 25 
87. Zato v obravnavanem primeru menim, da 
je šesti o čitek dopusten v delu, kjer se nana ša 
na člen 3, prvi pododstavek, to čka (a), 
Direktive 89/48. 
88. Sedaj je treba preu čiti še utemeljenost 
tega o čitka. 89. Iz dokumentacije v spisu izhaja, da člen 11 
Uredbe 165/2000 dolo ča, da mora pristojna 
poklicna organizacija imetnika diplome
v smislu Direktive 89/48 vpisati med svoje
člane takoj, ko organ Saeitte sprejme 
odlo čbo. 26 Inženirjem z diplomami visoko šol-
skih ustanov drugih dr žav članic za v članitev 
v TEE torej na čeloma zado šča že priznanje 
s strani organa Saeitte. 
90. Kot sem že navedel, pa se Komisija 
sklicuje na ministrsko odlo čbo, ki zadeva 
pravila za odobritev opravljanja poklica in že-
nirja. Naj spomnim, da iz te odlo čbe izhaja, da 
morajo imetniki tujih diplom za v članitev 
v TEE opraviti ustni preizkus in pridobiti
potrdilo o akademski enakovrednosti, ki ga
izda Dikatsa. 
91. Sodi šče pa je presodilo, da mora javni 
organ dr žave članice, ko se uporablja Direk -
25 –Glej sodbo z dne 9. novembra 1999 v zadevi Komisija proti 26 –Glej pisni odgovor Helenske republike na vpra šanja, ki ji jih je 
Italiji (C-365/97, Recueil, str. I-7773, to čke od 36 do 40). postavilo Sodi šče, str. 6. 
I - 7989 
SKLEPNI PREDLOGI Y. BOTA –ZADEVA C-274/05 
tiva 89/48, upo števati standarde, ki jih
postavlja zadevna direktiva, in od zainteresi -
rane osebe ne more ve čzahtevati potrditve 
njenih nazivov s strani pristojnih dr žavnih 
organov. 27 94. V vsakem primeru je sedanji polo žaj glede 
včlanitve stranke v TEE vir pravne negoto -
vosti, ker soobstoj dveh nasprotujo čih si pravil 
ustvarja dvoumen pravni polo žaj, in torej ne
more zagotoviti jasnega izpolnjevanja obvez -
nosti, ki izhajajo iz Direktive 89/48, zlasti iz
člena 3, prvi pododstavek, to čka (a), te 
direktive. 29 
92. V zvezi s tem naj opozorim, da je v skladu 
s členom 9(1) te direktive Helenska republika
imenovala Saeitte za pristojni organ, ki je 
poobla ščen za sprejemanje pro šenj za 
priznanje poklicnih kvalifikacij. 
93. Zato je zahteva, naj imetnik tuje diplome,
ki jo je priznal organ Saeitte, predlo ži potrdilo 
o akademski enakovrednosti, ki ga izda 
Dikatsa, in uspe šno opravi ustni preizkus, 
v nasprotju s členom 3, prvi pododstavek, 
točka (a), Direktive 89/48. 28 
27 –Zgoraj navedena sodba Peros, to čka 35 in navedena sodna 
praksa. 
28 –Ibidem, točka 40. 95. Zato menim, da je šesti o čitek utemeljen 
v delu, kjer se nana ša na člen 3, prvi 
pododstavek, to čka (a), Direktive 89/48. 
96. Ker je bila ve čina o čitkov utemeljena, se 
v skladu s členom 69(2), prvi pododstavek,
Poslovnika Helenski republiki nalo ži pla čilo 
stroškov. 
29 –Glej sodbo z dne 10. januarja 2006 v zadevi Komisija proti
Nem čiji (C-98/03, ZOdl., str. I-53, to čka 78), v kateri je 
Sodi šče presodilo, da soobstoj pravila, ki se sklada s pravom
Skupnosti, in pravila, ki se z njim ne sklada, ne more 
učinkovito, jasno in natan čno zagotoviti izpolnjevanja obvez -
nosti, ki izhajajo iz predpisov Skupnosti. 
I - 7990 
KOMISIJA PROTI GR ČIJI 
V –Predlog 
97.Glede na zgoraj povedano predlagam Sodi šču, naj: 
1.ugotovi, da Helenska republika ni izpolnila obveznosti iz členov 1, 3, 4, 8 in 10 
Direktive Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splo šnem sistemu 
priznavanja visoko šolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobra ževanjem in 
z usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta, ker: 
–ni priznavala diplom, ki so jih izdali pristojni organi druge dr žave članice 
v okviru fran šiznih sporazumov; 
–je prosilca prikraj šala za mo žnost izbire med prilagoditvenim obdobjem in
preizkusom usposobljenosti za poklice, ki niso poklici, katerih opravljanje
zahteva posebna znanja s podro čja dr žavne zakonodaje; 
–je Symvoulio Anagnoriseos Epangelmatikis Isotimias Titlon Tritovathmias
Ekpaidefsis dodelila pristojnost, da presoja, ali izobra ževalna ustanova, v kateri 
je prosilec opravljal izobra ževanje, izvaja visoko šolsko izobra ževanje, in 
–je od imetnikov diplome v smislu Direktive 89/48 za v članitev v Techniko 
Epimelitirio Ellados zahtevala predlo žitev potrdila o akademski enakovred -
nosti, ki ga izda Diapanepistimiako Kentro Anagnoriseos Titlon Spoudon tis
Allodapis, in uspe šno opravljen nate čaj; 
2.Helenski republiki nalo ži pla čilo stro škov. 
I - 7991