*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :601 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 16. septembra 2015  
Jezik postopka: slovaščina.„Neizpolnitev o bveznosti države — Uredba (ES) št. 883/2004 — Člen 7 — Dajatev za starost — 
Božični dodatek — Pogoj stalnega prebivališča“
V zadevi C-361/13,
zaradi t ožbe zaradi n eizpolnitve o bveznosti na podlagi člena 258 PD EU, vložene 26. junija 2013 ,
E v ropska komisija, ki j o zastopajo A. Tokár, D. Martin in F. Schatz, a genti, z naslovom za vročanje 
v Luxembourgu,
tožeča stranka,
proti
Slovaški republiki, ki j o zastopa B. Ricziová, agentka,
tožena stranka,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, S. Rodin, A. Borg Barthet, E. Levits (poročevalec), sodniki, in 
M. Berger, sodnica,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Evropska ko misija s tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da S lovaška republika s tem, da u pravičencem 
s stalnim p rebivališčem v državi članici, ki n i Slovaška r epublika, ni odobrila dodelitve b ožičnega 
dodatka, določenega v zakonu št. 592/2006 o dodelitvi božičnega dodatka n ekaterim upravičencem d o 
pokojnine in o dopolnitvi nekaterih zakono v, kakor je bil nazadnje spremenjen (v nadaljevanju: zakon
2 ECLI:EU:C:2015 :601SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
 št. 592/2006 ), ni izpolnila obveznosti, ki j ih ima na podlagi členov 45 PD EU in 48 PD EU ter člena 7 
Uredbe (ES) št. 883/2004 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji 
sistemov socialne varnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 72), kakor je 
bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 988/2009 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 
(UL L 284, str. 43, v nadaljevanju: Uredba št. 883/2004 ).
Pravni okvir
Pravo Unije
2 V uvodni izjavi 16 U redbe št. 883/2004 j e navedeno:
„Načeloma v Skupnosti ni utemeljitve z a to, da b i bile pravice iz socialne varnosti odvisne od kra ja 
stalnega prebivališča zadevne osebe; vendar s e v posebnih primerih, zlasti glede posebnih da jatev, ki s o 
povezane z njenim ekono mskim in socialnim okoljem, kra j stalnega prebivališča lahko u pošteva.“
3 V uvodni izjavi 37 te uredbe je navedeno:
„Kakor je Sodišče že večkrat potrdilo, je treba določbe, ki o dstopajo od načela, da s e dajatve iz socialne 
varnosti lahko i zvozijo, razlagati ozko. To pomeni, da s e lahko u porabljajo samo za da jatve, ki 
izpolnjujejo natančno d oločene pogoje. Iz tega sledi, da s e poglavje 9 naslova III t e uredbe lahko 
uporablja samo za da jatve, ki s o posebne in niso zagotovljene s prispevki za socialno v arnost ter so 
navedene v Prilogi X k tej uredbi.“
4 Člen 1(w) Uredbe št. 883/2004 d oloča:
„V tej uredbi:
[…]
(w) ‚pokojnina‘ pomeni pokojnine pa tudi pavšalne da jatve, ki j ih lahko n adomeščajo in izplačila, ki 
predstavljajo povračila prispevkov ter zvišanja zaradi r evalorizacije ali dopolnilne dodatke v skladu 
z določbami naslova III“.
5 Člen 3 navedene uredbe, naslovljen „Stvarna veljavnost“, določa:
„1.Ta uredba se uporablja za vso zakono dajo v zvezi z naslednjimi področji socialne varnosti:
[…]
(d) dajatve za starost;
[…]
2. Če v Prilogi XI ni določeno dr ugače, se ta uredba uporablja za splošne in posebne sisteme s ocialne 
varnosti, na podlagi plačevanja prispevkov ali brez njih, in za sisteme, ki s e nanašajo na obveznosti 
delodajalca ali ladjarja.
3. Ta uredba se uporablja tudi za posebne denarne da jatve, za ka tere se ne plačujejo s prispevki, iz 
člena 70.
[…]
ECLI:EU:C:2015 :601 3SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
5. Ta uredba se ne uporablja za:
(a) socialno in zdravstveno p omoč;
[…]“
6 Člen 7 Uredbe št. 883/2004 , naslovljen „Odstop od pravil glede stalnega prebivališča“, določa:
„Če v tej uredbi ni določeno dr ugače, se denarne da jatve, ki s e izplačujejo po zakono daji ene ali več 
držav članic ali po tej uredbi, ne morejo zmanjšati, spremeniti, začasno u staviti, odvzeti ali zapleniti 
zaradi t ega, ker upravičenec ali njegovi družinski člani stalno p rebivajo v drugi državi članici, kot je 
tista, v kateri ima sedež no silec, ki j e odgovoren za dodeljevanje dajatev.“
Slovaško p ravo
7 Zakon š t. 592/2006 v členu 1 določa:
„1.Če ta zakon n e določa dr ugače, lahko o sebe, ki s o na podlagi posebnih predpisov upravičene do 
starostne pokojnine, predčasne pokojnine, invalidske p okojnine, socialne pokojnine, vdovske p okojnine 
ali družinske p okojnine ter imajo pravico do izplačila navedene pokojnine decembra v koledarskem l etu 
in stalno p rebivajo na ozemlju Slovaške republike, iz socialnega zavarovanja prejmejo božični dodatek, 
ki pomeni državno s ocialno da jatev, če znesek pokojnine, ki j e bila izplačana decembra v koledarskem 
letu, ne presega 60 % p ovprečne me sečne plače v Slovaški republiki, ko t jo je objavil nacionalni 
statistični urad z a ko ledarsko leto, ki j e predhodno letu, v katerem s e izplača božični dodatek.
2. Osebe, ki s o na podlagi posebne ureditve upravičene do starostne pokojnine ko t pripadniki vojske ali 
policije, invalidske p okojnine ko t pripadniki vojske ali policije, vdovske p okojnine po pripadniku v ojske 
ali policije ali družinske p okojnine po pripadniku v ojske a li policije, katerih pokojnina je bila sprva 
razporejena pod starostno p okojnino, invalidsko p okojnino, delno invalidsko p okojnino, pokojnino z a 
delovno d obo, vdovsko a li družinsko p okojnino i n je bila priznana na podlagi splošne ureditve n a 
področju socialnega varstva, ki s e je uporabljala do 30. aprila 1998 t er je na podlagi zakono daje, ki 
velja od 1. maja 1998 , postala da jatev iz naslova zavarovanja pripadnika v ojske a li policije, ali pa se je 
uporabljala do 30. junija 2002 i n v skladu s posebno u reditvijo postala da jatev iz naslova zavarovanja 
pripadnika vojske ali policije, in osebe, ki s o upravičene do vdovske p okojnine po pripadniku v ojske ali 
policije, družinske p okojnine po pripadniku v ojske a li policije, ki s e je začela izplačevati po smrti 
upravičenca d o p rerazporejene s tarostne p okojnine, p rerazporejene i nvalidske p okojnine, 
prerazporejene delne invalidske p okojnine ali prerazporejene pokojnine za delovno d obo, ki i majo 
pravico do izplačila navedene pokojnine decembra v koledarskem l etu in imajo stalno p rebivališče na 
ozemlju Slovaške republike, od oddelka za socialno v arstvo ministrstva za no tranje zadeve, ministrstva 
za pravosodje, obveščevalne službe, urada z a nacionalno v arnost, m inistrstva za promet, pošto in 
telekomunikacije, ministrstva za finance in vojaškega urada z a socialno v arnost (v nadaljevanju: organi) 
prejmejo božični dodatek, ki s e izplača ko t socialna da jatev dr žave, če znesek pokojnine, izplačane 
decembra v koledarskem l etu, ne preseže zneska, izračunanega v skladu z odstavkom 1.
[…]
5. Upravičenci do starostne pokojnine ali do invalidske p okojnine, ki h krati prejemajo tudi socialno 
pokojnino, prejmejo božični dodatek iz odstavka 1 le enkrat, in sicer pod pogojem, da v sota zneskov 
starostne pokojnine in socialne pokojnine oziroma invalidske p okojnine in socialne pokojnine, 
izplačanih decembra v koledarskem l etu, ne presega zneska, izračunanega v skladu z odstavkom 1. 
Upravičenci do starostne pokojnine, predčasne pokojnine, invalidske p okojnine, socialne pokojnine, 
starostne pokojnine pripadnika v ojske ali policije ali invalidske p okojnine pripadnika v ojske ali policije 
iz odstavkov od 1 do 3, ki h krati prejemajo vdovsko p okojnino, družinsko p okojnino, vdovsko
4 ECLI:EU:C:2015 :601SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
 pokojnino p o pripadniku v ojske a li policije ali družinsko p okojnino p o pripadniku v ojske a li policije, 
prejmejo božični dodatek, če vsota zneskov pokojnin, izplačanih decembra v koledarskem l etu, ne 
presega zneska, izračunanega v skladu z odstavkom 1. Če upravičenci do pokojnine iz odstavkov od 1 
do 3 hkrati prejemajo pokojnino iz naslova socialnega zavarovanja in organov ter vsota teh pokojnin, 
izplačanih decembra v koledarskem l etu, ne presega zneska, izračunanega v skladu z odstavkom 1, se 
božični dodatek doda p okojnini, katere znesek je najvišji.
[…]
8. Znesek božičnega dodatka
a) je 66 ,39 EUR, če je znesek pokojnine ali vsota zneskov pokojnin m anjši ali enak m inimalnemu 
dohodku z a preživljanje polnoletne osebe, v skladu z veljavno p osebno u reditvijo […],
b) se izračuna po formuli iz priloge, če je znesek pokojnine ali vsota zneskov pokojnin višji od 
minimalnega dohodka za preživljanje polnoletne osebe, v skladu z veljavno p osebno u reditvijo.“
8 Formula iz priloge k zakonu št. 592/2006 d oloča, da č e znesek pokojnine ali vsota zneskov pokojnin 
presega minimalni dohodek za preživljanje polnoletne osebe, se božični dodatek progresivno z manjša.
Predhodni postopek
9 Komisija je 28. februarja 2012 , potem ko j e prejela pritožbo ve č slovaških upokojencev in si v zvezi 
s tem d opisovala s Slovaško republiko, tej državi članici poslala pisni opomin in v njem n avedla, da j e 
božični dodatek, ki j e določen z zakono m š t. 592/2006 , treba šteti za „dajatev“ v smislu U redbe 
št. 883/2004 . Njenega izplačila naj zato v skladu s členom 7 te uredbe ne bi bilo m ogoče pogojevati 
s krajem s talnega prebivališča upravičenca.
10 Slovaška r epublika je na pisni opomin odgovorila z dopisom z dne 17. aprila 2012 , v katerem j e 
navedla, da j e božični dodatek posebna dr žavna socialna da jatev, ki i ma značilnosti posebne denarne 
dajatve, za katero se ne plačujejo prispevki, na katero se nanaša člen 70 U redbe št. 883/2004 , in da z ato 
zakon, ki u reja izplačilo tega božičnega dodatka, ne kr ši niti navedene uredbe niti členov 45 PD EU 
in 48 PD EU.
11 Ker utemeljitev Slovaške republike K omisije ni prepričala, je ta 22. novembra 2012 p odala obrazloženo 
mnenje in to državo članico pozvala, naj sprejme p otrebne ukrepe, da s e s tem m nenjem u skladi v roku 
dveh me secev o d njegovega prejema. Komisija je v tem m nenju navedla, da j e božični dodatek treba 
šteti za „dajatev z a starost“ v smislu U redbe št. 883/2004 , in ne za „posebno d enarno da jatev, za 
katero se ne plačujejo prispevki“ v smislu člena 70(2) navedene uredbe in da b i Slovaška r epublika 
zato m orala to da jatev izplačevati tudi u pravičencem, ki n imajo stalnega prebivališča na slovaškem 
ozemlju.
12 Slovaška r epublika j e na to obrazloženo m nenje odgovorila z dopisom z dne 16. januarja 2013 
z navedbo, da b ožični dodatek pomeni dajatev s ocialne pomoči, ki n e spada n a področje uporabe 
Uredbe št. 883/2004 .
13 Ker utemeljitev Slovaške republike K omisije ni prepričala, se je odločila vložiti to tožbo.
ECLI:EU:C:2015 :601 5SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
Tožba
Obseg t ožbe
Trditve strank
14 Slovaška republika tako v odgovoru na tožbo ko t v dupliki zatrjuje, prvič, da č e tožba Komisije temelji 
na navedbah, da j e božični dodatek „dajatev za starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 , se 
ne m ore nanašati na zavrnitev o dobritve n avedenega dodatka u pravičencem, ki n imajo stalnega 
prebivališča na Slovaškem , do pokojnine, ki kri je druga tveganja, ki n iso tveganje izgube dohodka zaradi 
starosti, kot so invalidska p okojnina, vdovska p okojnina, družinska p okojnina ali socialna pokojnina.
15 Slovaška r epublika z ato me ni, da j i Komisija s tožbo očita le zavrnitev o dobritve b ožičnega dodatka 
tistim u pravičencem d o starostne pokojnine, predčasne pokojnine ali starostne pokojnine pripadnika 
vojske ali policije, ki n imajo stalnega prebivališča na Slovaškem .
16 Komisija v zvezi s tem n i podala stališč.
17 Drugič, Slovaška republika trdi, da j e tožba nedopustna, kar z adeva zatrjevano kr šitev členov 45 PD EU 
in 48 PD EU, saj tožba glede zatrjevane kr šitve n avedenih členov ne vsebuje obrazložitve v skladu 
s členom 120(c) Poslovnika S odišča.
18 Komisija v zvezi s tem v odgovoru na tožbo navaja, da č lena 45 PD EU in 48 PD EU ter Uredba 
št. 883/2004 s estavljajo enoten pravni okvir, ki j e v obravnavani zadevi primeren, in da j e Slovaška 
republika s tem, da b ožičnega dodatka n i izplačala upravičencem, ki i majo stalno p rebivališče zunaj 
njenega ozemlja, hkrati kršila Uredbo št. 883/2004 , načelo izvoza da jatev iz člena 48 PD EU in pravico 
do prostega pretoka o seb znotraj Unije, ki g a ureja člen 45 PD EU.
Presoja Sodišča
19 Na prvem me stu je treba navesti, da j e za presojo učinkov, ki o b upoštevanju kr oga upravičencev d o 
božičnega dodatka izhajajo iz trditev K omisije, da g re za da jatev z a starost, božični dodatek treba 
opredeliti ob upoštevanju Uredbe št. 883/2004 in zlasti njenega člena 3(1)(d), kot ju je razlogovalo 
Sodišče.
20 Ta presoja pomeni vsebinsko vp rašanje in jo je treba opraviti ob preizkusu utemeljenosti tožbe.
21 Na drugem me stu je treba opozoriti, da i z člena 120(c) Poslovnika S odišča in iz sodne prakse v zvezi 
s to določbo izhaja, da j e treba v vsaki tožbi navesti predmet spora, navajane razloge in trditve ter 
povzetek navedenih razlogov in da m orajo biti te navedbe dovolj jasne in natančne, da t oženi stranki 
omogočijo pripravo obrambe in Sodišču opravljanje nadzora. Iz tega izhaja, da m orajo biti temeljni 
elementi glede dejstev in prava, na ka terih tožba temelji, skladno i n ra zumljivo ra zvidni iz besedila 
tožbe in da m orajo biti predlogi te tožbe nedvoumno o predeljeni, da s e prepreči, da b i Sodišče 
odločilo ultra petita ali da o nekem o čitku n e bi odločilo (glej v tem s mislu sodbi Komisija/Češka 
republika, C-343/08, EU:C:2010 :14, točka 26 in navedena sodna praksa, in Komisija/Španija, C-360/11, 
EU:C:2013 :17, točka 26).
22 Ugotoviti pa je treba, da č eprav Komisija v tožbi navaja, da j e člen 7 Uredbe št. 883/2004 , kršitev 
katerega se očita Slovaški republiki, treba ra zlagati ob upoštevanju člena 48 PD EU, pa tožba ne 
vključuje ar gumentacije v utemeljitev o čitkov v zvezi z zatrjevano kr šitvijo členov 45 PD EU in 48 
PDEU.
6 ECLI:EU:C:2015 :601SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
23 V teh okoliščinah je očitke v zvezi s kršitvijo členov 45 PD EU in 48 PD EU treba šteti za nedopustne in 
je treba utemeljenost tožbe Komisije presojati le ob upoštevanju člena 7 Uredbe št. 883/2004 .
Utemeljenost
Trditve strank
24 Komisija trdi, da j e božični dodatek „dajatev za starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 in jo 
je zato treba izplačati tudi u pravičencem, ki n imajo stalnega prebivališča na Slovaškem . Slovaška 
republika n aj bi s tem, da d oloča, da l ahko ta dodatek prejmejo le upravičenci s stalnim prebivališčem 
v tej državi članici, kršila člen 7 Uredbe št. 883/2004 .
25 Komisija trdi, da b ožični dodatek izpolnjuje oba pogoja, opredeljena s sodno p rakso Sodišča, na podlagi 
katerih se posebna da jatev šteje za da jatev socialnega varstva, ki s pada n a področje uporabe Uredbe 
št. 883/2004 .
26 Na prvem me stu n aj bi se tako b ožični dodatek u pravičencem d odelil na podlagi zakonsko 
opredeljenega položaja, brez vsakršne individualne ali diskrecijske p resoje osebnih potreb. Božični 
dodatek naj bi se namreč dodelil vsem o sebam, ki i zpolnjujejo me rila, določena z nacionalno 
zakono dajo, to je osebam, ki s o upravičene do ene vrste pokojnine, opredeljene z zakono m, in so iz 
naslova izplačane pokojnine me seca decembra v koledarskem l etu prejele dohodek, ka terega višina ne 
presega 60 % povprečne me sečne plače na Slovaškem . Ti pogoji naj bi bili splošni in zavezujoči in naj 
ne bi dopuščali ne individualne obravnave n e diskrecijske p resoje s strani slovaških organov.
27 Na dr ugem me stu, božični dodatek naj bi se nanašal na tvegane ka tegorije iz člena 3(1) Uredbe 
št. 883/2004 . Natančneje, člen 3(1)(d) te uredbe naj bi da jatve z a starost uvrščal na m aterialno 
področje uporabe Uredbe št. 883/2004 . To naj bi ustrezalo področju uporabe zakona št. 592/2006 , ki 
določa, da s e božični dodatek dodeli upravičencem d o starostne pokojnine, predčasne pokojnine, 
invalidske p okojnine, vdovske p okojnine, družinske p okojnine ali socialne pokojnine.
28 Poleg tega okoliščina, da s am b ožični dodatek ne omogoča kri tja osnovnih potreb upravičenca, ne 
nasprotuje njegovi opredelitvi ko t „dajatev z a starost“, saj naj bi pomenil „povečanje dohodka 
upokojencev“ v smislu člena 1(w) Uredbe št. 883/2004 .
29 Namen božičnega dodatka n aj bi bilo povečanje dohodka u pravičencev d o pokojnine, kar n aj bi 
potrjevalo njegovo uvrstitev me d da jatve z a starost iz člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 in me d 
dajatve, ki s o me d dr ugim določene s členom 7 te uredbe.
30 V zvezi s tem n aj ne bi bilo pomem bno, da s e božični dodatek ne financira i z istega vira ko t sama 
pokojnina, saj naj bi bila taka z ahteva v nasprotju s členom 3(2) Uredbe št. 883/2004 , naj bi znatno 
oslabila polni učinek navedene uredbe in naj nanjo niti ne bi bilo mogoče sklepati iz sodbe Noteboom 
(C-101/04, EU:C:2005 :51, točka 27), saj naj bi uporaba prislova „več“ za opis ustreznega načina 
financiranja zadevnih da jatev izkazovala, da t a element ni bil nujen za argumentacijo Sodišča.
31 Okoliščina, da n aj bi šlo v zadevi, v kateri je bila izdana sodba Noteboom (C-101/04, EU:C:2005 :51), za 
dajatev, za katero se plačujejo prispevki in ki s e izplača vsem u pravičencem d o pokojnine, ne zmanjša 
upoštevnosti navedene sodbe v tej zadevi. To, da s e božični dodatek izplača le določenemu kr ogu 
upravičencev d o pokojnin, naj bi bilo pomem bno le, če bi bila pripadnost navedenemu kr ogu odvisna 
od individualne in diskrecijske p resoje, za kar p a ne gre v tem p rimeru, saj se dodatek izplača vsem 
osebam, ki i zpolnjujejo pogoje, določene z zakono m.
ECLI:EU:C:2015 :601 7SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
32 Za božični dodatek ko t dajatev za starost naj bi se torej uporabljal člen 7 Uredbe št. 883/2004 . Ta člen, 
ki ga je treba razlagati ob upoštevanju člena 48 PD EU, državam članicam nalaga, da m orajo zagotoviti, 
da s e da jatve, ki s padajo na področje uporabe te uredbe, „ne morejo zmanjšati, spremeniti, začasno 
ustaviti, odvzeti ali zapleniti zaradi t ega, ker upravičenec ali njegovi družinski člani stalno p rebivajo 
v drugi državi članici, kot je tista, v kateri ima sedež no silec, ki j e odgovoren za dodeljevanje da jatev“. 
Iz navedenega člena naj bi izhajalo, da m orajo biti izjeme o d tega pravila določene s samo navedeno 
uredbo. Slovaška republika n aj torej ne bi mogla zavrniti izplačila božičnega dodatka o sebam, ki i majo 
stalno p rebivališče zunaj slovaškega ozemlja, saj ji tega ne omogoča ne Uredba št. 883/2004 n e no bena 
druga določba prava Unije.
33 Nazadnje, Komisija trdi, da b ožični dodatek ne pomeni „posebne denarne da jatve, za ka tero se ne 
plačujejo prispevki“, v smislu člena 70(2) Uredbe št. 883/2004 , saj gre za „dajatev“ v smislu člena 3(1) te 
uredbe.
34 Slovaška republika se strinja s Komisijo, da b ožični dodatek ni „posebna denarna da jatev, za katero se 
ne plačujejo prispevki“, v smislu členov 3(3) in 70 U redbe št. 883/2004 .
35 Vendar t a država članica v nasprotju s trditvami Komisije navaja, da s e za božični dodatek ne uporablja 
Uredba št. 883/2004 , saj izpolnjuje pogoje, ki s o potrebni, da s e opredeli ko t „dajatev s ocialnega 
varstva“, ki j e izrecno izključena s področja uporabe Uredbe št. 883/2004 .
36 Cilj božičnega dodatka n aj namreč ne bi bilo le povečanje dohodkov prejemnikov, ampak tudi 
izboljšanje težkega socialnega položaja prejemnikov z nizkim d ohodkom, ki s e uporabi različno gl ede 
na njihove d ohodke. Ta dodatek naj bi kot nesistematična, posebna socialna da jatev, ki s e financira iz 
virov dr žavnega proračuna, pomenila solidarnostno g esto celotne dr užbe v odnosu do skupine 
prejemnikov z nizkim dohodkom, da b i jim zagotovila minimalni dohodek v obdobju, v katerem l ahko 
osebno č utijo ekono mski in socialni pritisk svojih nizkih dohodkov.
37 Pri dodelitvi in izračunu zneska b ožičnega dodatka n aj bi se upoštevale osebne okoliščine upravičenca, 
saj naj bi se dodelil le upravičencem, katerih vsota dajatev n e presega 60 % povprečne me sečne plače na 
Slovaškem , znesek dodatka p a naj bi se progresivno z manjševal, če je vsota njihovih prejemkov višja od 
minimalnega dohodka za preživljanje polnoletne fizične osebe v tej državi članici.
38 Ob upoštevanju tega, da s e ta dodatek izplača v enkratnem i n nizkem z nesku, naj bi podrobnejše 
upoštevanje individualnih o koliščin p osameznega upravičenca, vključno z opredelitvijo n atančne 
vrednosti njegovega premoženja in dr ugih dohodkov, pomenilo nesorazmerno u pravno o bremenitev 
socialnega zavarovanja, ki i zplačuje božični dodatek.
39 Dodelitev in znesek božičnega dodatka n aj bi bila neodvisna od obdobja zaposlitve, zavarovanja in 
vplačevanja prispevkov upravičencev. A čeprav to, da s e božični dodatek ne financira i z prispevkov, 
samo po sebi ni odločilno z a ugotovitev, ali gre za da jatev socialnega varstva, naj bi skupaj s ciljem i n 
načinom dodelitve p otrjevalo naravo socialne pomoči tega dodatka.
40 Nazadnje, božični dodatek naj ne bi izpolnjeval nobenega od dveh pogojev, potrebnih za opredelitev 
kot „dajatev socialnega varstva“ iz Uredbe št. 883/2004 , saj naj upravičenci ne bi imeli nobene pravne 
pravice do tega dodatka i n naj se ta ne bi nanašala na tvegane ka tegorije iz člena 3(1) Uredbe 
št. 883/2004 .
41 Slovaška republika gl ede te zadnje točke trdi, da b ožični dodatek ni niti „dajatev za starost“ v smislu 
člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 n iti „pokojnina“ ko t taka v smislu člena 1(w) te uredbe. Že zaradi 
samega nizkega zneska in enkratne narave tega dodatka n aj namreč njegov cilj ne bi bila zagotovitev 
zadostnih sredstev z a kri tje potreb za preživljanje oseb, ki s o, potem ko s o dosegli upokojitveno 
starost, opustili zaposlitev.
8 ECLI:EU:C:2015 :601SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
42 Prav tako n aj božični dodatek ne bi ustrezal no beni od preostalih posebnih da jatev, navedenih 
v členu 1(w) Uredbe št. 883/2004 , ki j ih je treba šteti za „pokojnine“, zlasti tudi n e dodatnim 
dajatvam, saj se za božični dodatek ne plačujejo prispevki, ampak jih dr žava članica izplača popolnoma 
neodvisno o d pobiranja zavarovalnih prispevkov za dr uge da jatve, ki j ih izplačuje urad z a socialno 
varnost.
43 Zavrnitev m ožnosti izvoza zadevne da jatve n aj nikakor ne bi bila arbitrarna, ampak naj bi izhajala iz 
okoliščin, ki s e nanašajo na poseben položaj Slovaške. Te okoliščine naj bi se izražale v pogojih za 
dodelitev b ožičnega dodatka in izračunu njegovega zneska skozi parametre v zvezi s povprečno p lačo 
in m inimalnim d ohodkom z a preživljanje na Slovaškem . Možnost izvoza te da jatve n aj bi povsem 
nasprotovala njegovi povezavi z notranjim socialnim položajem.
Presoja Sodišča
44 Najprej je treba spomniti, da m ora K omisija v skladu z ustaljeno s odno p rakso v okviru postopka zaradi 
neizpolnitve o bveznosti dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve o bveznosti. Sodišču m ora p redložiti 
dokaze, ki j ih potrebuje za preverjanje obstoja te neizpolnitve, pri tem p a se ne sme o pirati na kakršno 
koli domnevo (glej zlasti sodbe Komisija/Nizozemska, 96/81, EU:C:1982 :192, točka 6; Komisija/Španija, 
C-404/00, EU:C:2003 :373, točka 26; K omisija/Italija, C -135/05, EU:C:2007 :250, točka 26; in 
Komisija/Grčija, C-305/06, EU:C:2008 :486, točka 41).
45 Da bi se v obravnavani zadevi presodilo o utemeljenosti te tožbe, je treba opredeliti, ali božični dodatek 
pomeni „dajatev socialnega varstva“ v smislu Uredbe št. 883/2004 , na ka terega se nanaša odstop od 
pravil glede stalnega prebivališča iz člena 7 te uredbe.
46 Spomniti je treba, da ra zlika me d da jatvami, ki s padajo na področje uporabe Uredbe št. 883/2004 , in 
tistimi, ki s o iz njega izključene, pretežno t emelji na kon stitutivnih elementih vsake da jatve, zlasti 
njenih ciljih in pogojih za pridobitev, in ne na tem, ali je da jatev z nacionalno z akono dajo opredeljena 
kot „dajatev socialne varnosti“ (sodba Molenaar, C-160/96, EU:C:1998 :84, točka 19).
47 V skladu z ustaljeno s odno p rakso je da jatev m ogoče šteti za da jatev s ocialne varnosti, če se 
upravičencem d odeljuje na podlagi zakonsko o predeljenega položaja brez vsakršne individualne ali 
diskrecijske p resoje osebnih potreb in če se nanaša na eno o d tveganj, izrecno n aštetih v členu 3(1) 
Uredbe št. 883/2004 ( glej zlasti sodbo da S ilva M artins, C-388/09, EU:C:2011 :439, točka 38 in 
navedena sodna praksa).
48 Najprej, iz določb v zvezi z dodelitvijo božičnega dodatka je razvidno, da s e ta dodeli upravičencem d o 
ene od vrst pokojnin, navedenih v členu 1(1) in (2) zakona št. 592/2006 , ki i majo pravico do izplačila 
navedene pokojnine decembra v zadevnem ko ledarskem l etu, imajo stalno p rebivališče na Slovaškem 
in ka terih znesek dohodkov obveznih pokojnin je manjši ali enak 60 % povprečne me sečne plače na 
Slovaškem v referenčnem o bdobju.
49 Dalje, člen 1(5) zakona št. 592/2006 d oloča pravila, v skladu s katerimi lahko o sebe, ki s o upravičene do 
več pokojnin, navedenih v odstavkih od 1 do 3 člena 1, prejmejo božični dodatek.
50 Nazadnje, člen 1(8) zakona št. 592/2006 in priloga k temu zakonu določata pravila, po ka terih se 
izračuna znesek tega dodatka.
51 Kar zadeva prvi pogoj v zvezi z dodelitvijo da jatve b rez vsakršne individualne ali diskrecijske p resoje 
osebnih potreb, torej sledi, da s e božični dodatek dodeli pod pogoji, ki s o izčrpno n ašteti v členu 1 
zakona št. 592/2006 , ne da b i pristojni organi v zvezi s to dodelitvijo imeli polje proste presoje.
ECLI:EU:C:2015 :601 9SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
52 Božični dodatek se res dodeli ali zavrne, njegov znesek pa se izračuna ob upoštevanju zneska 
pokojninskih prejemkov upravičenca. Ve ndar g re za objektivno in zakonsko d oločeno me rilo, ki da je 
pravico do tega dodatka, ne da b i pristojni organ mogel upoštevati druge osebne okoliščine. Dodelitev 
božičnega dodatka torej ni odvisna od individualne presoje osebnih potreb prosilca, ki s o značilne za 
socialno p omoč (glej v tem s mislu sodbe H ughes, C-78/91, EU:C:1992 :331, točka 17; Acciardi , 
C-66/92, EU:C:1993 :341, točka 15, in De Cuyper, C-406/04, EU:C:2006 :491, točka 23).
53 V zvezi z drugim pogojem j e treba spomniti, da j e božični dodatek po mnenju Komisije treba opredeliti 
kot „dajatev z a starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 in pomeni „povečanje dohodka 
upokojencev“ v smislu člena 1(w) te uredbe.
54 V skladu s sodno p rakso, navedeno v točki 46 te sodbe, je za ugotovitev, ali je božični dodatek mogoče 
opredeliti ko t „dajatev z a starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 , treba torej presoditi 
konstitutivne elemente tega dodatka, zlasti njegov namen in pogoje za njegovo dodelitev.
55 V zvezi s tem j e treba navesti, da j e za da jatve za starost iz člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 z načilno 
predvsem t o, da s e z njimi poskuša zagotoviti sredstva za preživljanje oseb, ki p o dopolnitvi določene 
starosti opustijo zaposlitev in niso ve č zavezani biti na voljo pri zavodu za zaposlovanje (glej sodbo 
Valentini, 171 /82, EU:C:1983 :189, točka 14).
56 Poleg tega je Sodišče presodilo, da s e za „dajatev za starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 , 
ki se izplačuje ko t dodatek, me d dr ugim š teje da jatev, ki s e izplačuje izključno u pravičencem d o 
starostne in/ali družinske p okojnine in ka tere viri financiranja so enaki ko t viri, ki s o predvideni za 
financiranje starostnih in dr užinskih p okojnin, ter se izplačuje p oleg starostne p okojnine in 
upravičencem o mogoča kri tje njihovih potreb tako, da j im zagotavlja finančni dodatek za morebiten 
odhod na dopust (sodba Noteboom, C-101/04, EU:C:2005 :51, točke o d 25 d o 29).
57 V obravnavani zadevi je treba ugotoviti, da s e božični dodatek ne izplačuje izključno u pravičencem d o 
starostne pokojnine, predčasne pokojnine ali starostne pokojnine pripadnika v ojske a li policije, ampak 
krogu upravičencev, ki v ključuje tudi u pravičence do dr ugih vrst pokojnin, me d dr ugim invalidske, 
socialne, vdovske ali družinske p okojnine.
58 Komisija pa ne navaja razlogov, iz katerih – ob upoštevanju tako o zkega pojmovanja osebnega področja 
uporabe – me ni, da j e božični dodatek treba šteti za „dodatek za starost“ v smislu člena 3(1)(d) 
Uredbe 883/2004 .
59 Iz spisa, predloženega Sodišču, je razvidno, da j e cilj božičnega dodatka ta, da s e upravičencem d o 
različnih obveznih pokojnin, katerih dohodki ne presegajo zakonsko d oločenega praga, izplača finančni 
dodatek.
60 Če se božični dodatek izplača upravičencem d o starostne pokojnine ali do njej podobnih pokojnin, je 
njegov učinek ta, da d opolni sredstva za preživljanje oseb, ki s o dopolnile določeno s tarost. Kljub 
temu ni mogoče šteti, da j e namen božičnega dodatka o dvisen le od vrste pokojnine, ki j o dopolnjuje.
61 Kot trdi S lovaška r epublika, je namreč na eni strani cilj finančnega dodatka, izplačanega v obliki 
božičnega dodatka, izboljšati težaven socialni položaj prejemnikov z nizkimi dohodki v obdobju, 
v katerem l ahko o sebno č utijo ekono mski in socialni pritisk svojih nizkih dohodkov. Na drugi strani je 
cilj, ki j e specifičen za božični dodatek, ra zviden tudi iz pravil, določenih v členu 1(5) zakona 
št. 592/2006 o izplačevanju tega dodatka, kadar u pravičenec prejema ve č pokojnin. Iz te določbe 
v bistvu izhaja, da u pravičenci do ve č obveznih pokojnin božični dodatek prejmejo le enkrat in le če 
vsota pokojnin ne presega določenega praga.
62 Zato je treba ugotoviti, da K omisija ni dokazala, da e lementi božičnega dodatka o mogočajo, da s e ga 
opredeli kot „dajatev za starost“ v smislu člena 3(1)(d) Uredbe št. 883/2004 .
10 ECLI:EU:C:2015 :601SODBAZDNE16.9.2015 –ZADEVAC-361/13
KOMISIJA/SLOVAŠKA
63 Tožbo Komisije je zato treba zavrniti.
Stroški
64 V skladu s členom 138(1) Poslovnika S odišča se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti 
priglašeni. Ker je Slovaška r epublika p redlagala, naj se plačilo stroškov naloži Komisiji, in ke r ta 
s svojim predlogom ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1. Tožba se zav rne.
2. E v ropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
Podpisi