*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :20 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 23. januarja 2014  
Jezik postopka: nemščina.„Obdavčenje — Davek od dohodkov pravnih oseb — Prenos deležev iz osebne družbe v kapitalsko 
družbo — Knjigovodska vrednost — Ocenjena vrednost — Konvencija o izogibanju dvojnega 
obdavčevanja — Takojšnja obdavčitev nerealiziranega kapitalskega dobička — Različno o bravnavanje — 
Omejitev p rostega pretoka ka pitala — Ohranitev p orazdelitve da včne pristojnosti me d dr žavami 
članicami — Sorazmernost“
V zadevi C-164/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Finanzgericht H amburg (Nemčija) z odločbo z dne 26. januarja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 3. aprila 
2012 , v postopku
DMC Beteiligungsgesellsc haft mbH
proti
Finanzamt Hamburg-Mitte,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, A. Borg Barthet, E. Levits (poročevalec), sodnika, M. Berger, 
sodnica, in S. Rodin, sodnik,
generalni pravobranilec: N. Wahl,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 19. septembra 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za DM C Beteiligungsgesellschaft mbH O .-F. Graf Kerssenbrock in H. Bley, odvetniki,
— za Finanzamt Hamburg-Mitte M. Grote, agentka,
— za nemško v lado T. Henze, A. Wiedmann in J. Möller, agenti,
— za Evropsko ko misijo W. Mölls in W. Roels, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
2 ECLI:EU:C:2014 :20SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 49 PD EU.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d DM C Beteiligungsgesellschaft mbH, družbo avstrijskega 
prava s sedežem n a Dunaju (Avstrija), pravno n aslednico Schillhuber Beteiligungsgesellschaft mbH (v 
nadaljevanju: S-GmbH) in Klausnitzer Ges.mbH (v nadaljevanju: K-GmbH) na eni strani in Finanzamt 
Hamburg-Mitte (v nadaljevanju: Finanzamt) na dr ugi strani zaradi d oločitve ka pitalskega dobička 
v okviru obdavčitve d obička n emške ko manditne družbe za davčno leto 2000 .
Pravni okvir
Nemško p ravo
3 Člen 6(1)(1), tretji stavek, z akona o dohodnini (Einkomme nsteuergesetz) določa pojem o cenjena 
vrednost gospodarske d obrine ko t znesek, ki n aj bi si ga ku pec izposodil od podjetja v celotni 
vrednosti te gospodarske d obrine, upoštevan posamično, v okviru skupne vrednosti navedenega 
podjetja. Ocenjeno v rednost je treba razlikovati od kn jigovodske vrednosti, ki j e vrednost aktive, kot je 
navedena v bilanci stanja podjetja, in sicer znižana, me d dr ugim, za znesek amortizacije. Knjigovodska 
vrednost ni nikoli višja od ocenjene vrednosti.
4 Člen 20 zakona o preoblikovanju ka pitalskih dr užb (Umwandlungssteuergesetz) z dne 11. oktobra 1995 
(BGBl. 1995 I, str. 1250 ) je v različici, ki s e uporablja v zvezi z dejstvi v postopku v glavni stvari ( v 
nadaljevanju: UmwStG 1995 ), določal naslednje:
„1.Kadar s e delež podjetja, dela podjetja ali delež dr užbenika p renese na ka pitalsko dr užbo, ki j e 
neomejeno o bdavčena z davkom o d dohodkov pravnih oseb (člen 1(1)(1) zakona o davku o d 
dohodkov pravnih oseb (Körperschaftsteuergesetz)), in prenosna dr užba v zameno p rejme no ve 
kapitalske d eleže (stvarni vložek), se preneseno p remoženje družbe in no vi kapitalski deleži prikažejo 
z vrednostjo v skladu z naslednjimi odstavki […]
2. Kapitalska dr užba lahko d oloči vrednost prenesenega ka pitalskega deleža na njihovo kn jigovodsko 
vrednost ali višjo vrednost […]
3. Kapitalska dr užba mora določiti vrednost prenesenega ka pitalskega deleža na ocenjeno v rednostjo, 
kadar Z vezna republika N emčija ob vložitvi stvarnega vložka n ima pravice obdavčiti dobička, ki b i 
izhajal iz prenosa kapitalskih deležev, danih prenosni družbi.
4. Vrednost, po ka teri ka pitalska dr užba prikaže vrednost prenesenih ka pitalskih deležev, je za 
prenosno dr užbo cena prenosa in nabavnih stroškov deležev dr užbe.
[…]
6. V primerih iz odstavka 3 se člen 21(2), od tretjega do šestega stavka, po analogiji uporabi za odlog 
plačila dolgovane dohodnine oziroma davka o d dohodkov pravnih oseb.“
ECLI:EU:C:2014 :20 3SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
5 Člen 21(2), od tretjega do šestega stavka, UmwStG 1995 j e določal:
„V primerih iz prvega stavka, točke 1, 2 in 4 se dohodnina oziroma da vek od dohodkov pravnih oseb, 
dolgovan na podlagi dobička, lahko p lača v letnih obrokih, ki z našajo najmanj eno pe tino, če je za 
plačilo obrokov zagotovljeno z avarovanje. V primeru odloga plačila se obresti ne plačajo. V primeru 
kakršnegakoli prenosa deležev me d odlogom plačila se odlog takoj prekine. Peti stavek se uporabi po 
analogiji, kadar me d odlogom ka pitalska dr užba, katere deleži so, preneha in je v postopku likvidacije 
oziroma kadar s e ka pital te dr užbe zmanjša in vrne dr užbenikom o ziroma kadar s e preoblikuje 
v smislu dr ugega ali četrtega dela zakona.“
Konvencija o izogibanju dvojnega obdavčevanja
6 Člen 1(2) in (3) Konvencije o izogibanju dvojnega obdavčevanja na področju da vkov od dohodkov in 
premoženja, davkov na industrijske i n trgovinske d ejavnosti ter zemljiškega da vka, sklenjene me d 
Zvezno r epubliko N emčijo in R epubliko A vstrijo 4. oktobra 1954 ( BGBl. 1955 II, str. 750, 
v nadaljevanju: DBA 1954 ), je določal:
„2.Fizična oseba ima v skladu s to kon vencijo stalno p rebivališče v državi podpisnici, v kateri ima 
stanovanje, tako da j e mogoče ugotoviti, da b o to stanovanje obdržala in uporabljala. Če v državah 
podpisnicah n ima stalnega prebivališča, se kra j njenega običajnega prebivališča šteje za stalno 
prebivališče.
3. V primeru pravne osebe se šteje, da i ma stalno p rebivališče v smislu te kon vencije v kraju, kjer se 
vodijo njene dejavnosti. Če tega kra ja ni v nobeni državi podpisnici, se za stalno p rebivališče šteje kra j, 
kjer ima sedež.“
7 Člen 4 DBA 1954 j e določal:
„1.Kadar o seba s stalnim prebivališčem v eni od dr žav podpisnic ko t podjetnik ali družbenik osebne 
družbe prejme d ohodke iz trgovinskega ali industrijskega podjetja, katerega dejavnosti so razširjene na 
ozemlje dr uge dr žave p odpisnice, lahko z adnjenavedena te dohodke u temeljeno o bdavči le, če bi 
obdavčila poslovno e noto podjetja na njenem o zemlju.
2. V ta namen m orajo biti poslovni enoti podjetja pripisani dohodki, ki b i jih prejela ko t neodvisno 
podjetje na podlagi enake a li podobne dejavnosti pod enakimi ali podobnimi pogoji in ne da b i bila 
odvisna od podjetja, katerega poslovna enota je.
3. Poslovna enota je v skladu s to kon vencijo vsaka s talna enota trgovinskega ali industrijskega 
podjetja, ki o pravlja vse ali del dejavnosti tega podjetja.
4. Odstavek 1 velja za dohodke iz upravljanja in iz neposredne uporabe trgovinskega ali industrijskega 
podjetja, za dohodke iz najemnine, njegovega da janja na voljo ali druge vrste njegove u porabe, in za 
dohodke iz prodaje celotnega podjetja, deleža v tem p odjetju, dela podjetja ali predmeta, ki g a to 
uporablja.“
8 Člen 7 DBA 1954 j e določal:
„1.Kadar o seba s stalnim p rebivališčem v državi podpisnici prejme d običek od odsvojitve ve čjega 
deleža v kapitalski dr užbi, ki i ma sedež uprave v drugi državi podpisnici, ima pravico ta dobiček 
obdavčiti država podpisnica, v kateri ima podjetje sedež.
4 ECLI:EU:C:2014 :20SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
2. Odstavek 1 se ne uporabi, kadar i ma oseba s stalnim p rebivališčem v eni od dr žav podpisnic 
poslovno e noto v drugi državi podpisnici in prejema dohodke z njenim posredovanjem. V podobnem 
primeru ima te dohodke p ravico obdavčiti druga država podpisnica (člen 4).“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
9 Družba DM C D esign for Media a nd Communication G mbH & C o. KG (v nadaljevanju: DM C KG) je 
bila do 28. avgusta 2001 ko manditna dr užba s sedežem v Hamburgu (Nemčija). Ker je bila osebna 
družba, sta bili torej njena ko manditista dr užbi K-GmbH in S-GmbH, nekdanja dr užba H ubert 
Schillhuber (v nadaljevanju: HS). Njen ko mplementar je bila dr užba DM C D esign for M edia a nd 
Communication G mbH (v nadaljevanju: DM C G mbH), družba nemškega prava. Kapitalske d eleže 
zadnjenavedene ka pitalske dr užbe sta do 28. novembra 2000 i meli družbi K-GmbH in HS, vsaka p o 
polovico oziroma v višini 50.000 nemških mark (DEM).
10 Družba HS je 28. novembra 2000 d eleže, ki j ih je imela v družbah DM C GmbH in DM C KG, prenesla 
na družbo S-GmbH.
11 Kapitalski d elež dr užbe DM C G mbH je bil z notarsko l istino z dne 28. avgusta 2001 p ovečan za 
100.000 DEM in je tako z našal 200.000 DEM.
12 To povečanje je bilo izvedeno s prenosom deležev ko t stvarnim vložkom, ki j ih imata družbi K-GmbH 
in S-GmbH v družbi DM C KG, družbi prevzemnici. Knjigovodska vrednost deležev p osamezne od teh 
prenosnih dr užb je bila določena na 50.000 DEM. Deleža sta bila na družbo DM C G mbH prenesena 
z učinkom za nazaj, s 1. januarjem 2001 , torej z davčnega vidika me rodajnim da tumom 31. decembra 
2000 .
13 Ker so bili vsi deleži družbe DM C K G p reneseni na dr užbo DM C G mbH, je ko manditna dr užba 
prenehala. Premoženje dr užbe, ki s ta ga prenesli družbi K-GmbH in S-GmbH, je bilo v prevzemno 
bilanco družbe DM C GmbH vp isano p o kn jigovodski vrednosti.
14 Finanzamt je moral v okviru da včnega nadzora d oločiti davčno o snovo dr užbe DM C K G za da včno 
leto 2000 .
15 Ker je Finanzamt ugotovil, da ko manditni družbi družbe DM C KG ko t družbenici zavezanki za da vek 
od dohodkov pravnih oseb po prenehanju dr užbe DM C K G n ista imeli ve č poslovne enote na 
nemškem o zemlju, je odločil, da n a podlagi člena 7 DBA 1954 Z vezna republika N emčija ni imela več 
pravice obdavčiti dobička, ki s ta ga imeli družbi K-GmbH in S-GmbH od odsvojitve ka pitalskih deležev 
družbi DM C GmbH, ki s ta jih pridobili v zameno z a prenos deležev, ki s ta ju imeli v družbi DM C KG.
16 Finanzamt je tako n a podlagi člena 20(3) UmwStG 1995 v rednost deležev, ki s ta ju dr užbi K-GmbH in 
S-GmbH v ložili v družbo DM C G mbH, prikazal z njuno o cenjeno v rednostjo, in n e njuno 
knjigovodsko v rednostjo, s čimer je povzročil obdavčitev n erealiziranega ka pitalskega dobička, ki s e 
nanaša na deleže v družbi DM C KG.
17 Tako je v zvezi z vložkom dr užbe K-GmbH n astal dobiček 194 172 ,70 DEM in v zvezi z vložkom 
S-GmbH dobiček 9 051 ,77 DEM. Ta dobička sta bila obdavčena z davkom od dohodkov pravnih oseb 
za leto 2000 .
18 Tožeča stranka v postopku v glavni stvari j e ko t pravna naslednica K -GmbH in S-GmbH p ri 
predložitvenem s odišču vložila tožbo zoper odločbo o odmeri da vka, ki j e bila naslovljena nanjo za 
leto 2000 , pri čemer se je sklicevala na nezdružljivost člena 20(3) UmwStG 1995 s pravom E vropske 
unije.
ECLI:EU:C:2014 :20 5SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
19 Predložitveno s odišče navaja, da j e Finanzamt v obravnavani zadevi pravilno u porabil nacionalno p ravo. 
Tako je morala družba DM C GmbH prikazati vrednost premoženja, ki s ta ga prenesli družbi K-GmbH 
in S-GmbH, z njegovo ocenjeno v rednostjo. Republika A vstrija ima namreč na podlagi DBA 1954 ko t 
država podpisnica, kjer imata prenosni družbi poslovno e noto, pravico obdavčiti dobiček od odsvojitve 
kapitalskih deležev dr užb K-GmbH in S-GmbH v zameno z a deleže v družbi DM C KG.
20 Vendar t o sodišče dvomi o združljivosti me hanizma iz člena 20(3) UmwStG 1995 , ki v odi do takojšnje 
obdavčitve n erealiziranega ka pitalskega dobička n a nemškem o zemlju s pravom U nije, ker imetnik 
premoženja v Nemčiji ni več da včni zavezanec za da vek od dohodkov pravnih oseb, ki j ih je imel 
zaradi n aknadnega prenosa zadnjenavedenega. Po eni strani bi to neenako o bravnavanje odvračalo 
družbe, ki i majo sedež v Avstriji, od udeležbe v družbah v Nemčiji. Po dr ugi strani te omejitve n aj ne 
bi bilo m ogoče utemeljiti s ciljem u ravnotežene porazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi 
državami članicami, ker Zvezna republika N emčija ni bila nikoli pristojna za obdavčitev ka pitalskih 
deležev, ki s ta jih dr užbi K-GmbH in S-GmbH imeli v družbi DM C GmbH.
21 V teh okoliščinah je Finanzgericht H amburg prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je združljivo s členom 43 E S (oziroma členom 49 PD EU), da n acionalna ureditev v primeru 
prenosa deležev dr užbenika o sebne družbe v kapitalsko dr užbo določa, da j e treba nujno p rikazati 
preneseno p oslovno p remoženje z vrednostjo tega premoženja ko t dela podjetja (zaradi č esar 
z odkritjem n erealiziranega povečanja vrednosti prenosni družbi nastane ka pitalski dobiček), če 
Zvezna republika N emčija ob vložiti stvarnega vložka n ima pravice do obdavčenja dobička o d 
odsvojitve no vih dr užbenih deležev, ki j ih je prenosna družba pridobila zaradi p renosa?
2. Če je na prvo vp rašanje treba odgovoriti nikalno: ali je združljivo s členom 43 E S […], da i ma 
prenosna dr užba na podlagi nacionalne ureditve p ravico, da z ahteva brezobrestni odlog plačila 
davka, dolgovan zaradi o dkritja nerealiziranega povečanja vrednosti, tako da l ahko da vek na 
kapitalski dobiček plača v letnih obrokih, ki z našajo najmanj eno pe tino, če je za plačilo obrokov 
zagotovljeno z avarovanje?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Dopustnost vprašanj
22 Uvodoma, Finanzamt se je v svojih pisnih stališčih skliceval na nedopustnost predloženih vp rašanj.
23 Tako je zatrjeval, da t ožba pred predložitvenim sodiščem n a podlagi nemškega procesnega prava ni 
dopustna in da s ta zato postavljeni vprašanji hipotetični.
24 V zvezi s tem j e treba spomniti, da v skladu z ustaljeno s odno p rakso za vp rašanja v zvezi z razlago 
prava Unije, ki j ih nacionalna sodišča zastavijo v pravnem i n dejanskem o kviru, ki s o ga pristojna 
opredeliti sama in ka terega pravilnosti Sodišče ne preizkuša, velja domneva upoštevnosti. Predlog za 
sprejetje predhodne odločbe nacionalnega sodišča je mogoče zavreči samo, če je očitno, da z ahtevana 
razlaga prava Unije nima no bene zveze z dejanskim stanjem a li predmetom spora v postopku v glavni 
stvari, če je problem h ipotetičen ali če Sodišče nima na voljo pravnih in dejanskih elementov, da b i 
lahko n a zastavljena vp rašanja da lo ko ristne odgovore (sodba z dne 8. septembra 2011 v združenih 
zadevah Paint Graphos in dr ugi, od C-78/08 d o C-80/08, ZOdl., str. I-7611 , točka 31 in navedena 
sodna praksa).
6 ECLI:EU:C:2014 :20SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
25 V zvezi z obravnavanim predlogom za sprejetje predhodne odločbe se v nasprotju s tem, kar z atrjuje 
Finanzamt, ne zdi, da b i bila težava, obravnavana v postopku v glavni stvari, hipotetična zaradi 
zatrjevane nedopustnosti tožbe v postopku v glavni stvari. Finanzgericht H amburg je namreč 
v predložitveni odločbi posebej navedlo, da b i bila navedena tožba avtomatično d opustna, če bi bil 
člen 20(3) in (4) UmwStG 1995 n ezdružljiv s pravom U nije.
26 Iz zgoraj navedenega izhaja, da s ta vp rašanji za predhodno o dločanje dopustni.
Prvo vprašanje
27 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 49 PD EU ra zlagati tako, da 
nasprotuje ureditvi države članice, ki d oloča, da s e sredstva, ki j ih osebna družba ko t kapitalski delež 
vloži v kapitalsko dr užbo, ki i ma sedež na ozemlju te dr žave č lanice, prikaže z ocenjeno v rednostjo, 
zaradi č esar je m ogoče nerealiziran ka pitalski d običek, p ovezan s temi sredstvi in nastal na tem 
ozemlju, obdavčiti pred njihovo dejansko r ealizacijo, če navedena dr žava članica tega ka pitalskega 
dobička o b njegovi dejanski realizaciji nima pravice obdavčiti.
Zadevna svoboščina v postopku v glavni stvari
28 Vse druge zainteresirane stranke, ki s o predložile svoja stališča Sodišču, pa se strinjajo s predložitvenim 
sodiščem, da s e dejansko s tanje v postopku v glavni stvari n anaša na svobodo ustanavljanja, Evropska 
komisija pa me ni, da s e člen 20(3) in (4) UmwStG 1995 n anaša na prost pretok ka pitala.
29 V zvezi z vprašanjem, ali navedena nacionalna zakono daja spada n a področje uporabe ene ali druge 
svoboščine o prostem p retoku, je treba upoštevati namen zadevne zakono daje (glej sodbi z dne 
24. maja 2007 v zadevi Holböck, C-157/05, ZOdl., str. I-4051 , točka 22, in z dne 17. septembra 2009 
v zadevi Glaxo W ellcome, C-182/08, ZOdl., str. I-8591 , točka 36).
30 Prav tako je iz sodne prakse razvidno, da S odišče načeloma preizkusi zadevni ukrep gl ede na eno o d 
teh dveh svoboščin, če se izkaže, da j e v okoliščinah obravnavanega primera ena drugotnega pomena 
v razmerju do dr uge in da s e ji lahko p ridruži (sodba z dne 3. oktobra 2006 v zadevi Fidium Finanz, 
C-452/04, ZOdl., str. I-34, točka 37).
31 V zvezi s tem j e Sodišče razsodilo, da n acionalna zakono daja, ki s e ne uporablja samo za deleže, na 
podlagi katerih je m ogoče vp livati na odločitve dr užbe in odločati o njenih dejavnostih, temve č se 
uporablja ne glede na velikost deleža, ki g a ima delničar v družbi, lahko s pada t ako v okvir člena 49 
PDEU ko t člena 63 PD EU (sodba z dne 11. novembra 2010 v zadevi Komisija proti Portugalski, 
C-543/08, ZOdl., str. I-11241 , točka 43 in navedena sodna praksa).
32 Iz predložitvene odločbe glede predmeta določb U mwStG 1995 i zhaja, da s e nanaša na ohranitev 
davčnih interesov Zvezne republike N emčije v primeru ka pitalskega dobička, nastalega na nemškem 
ozemlju, če bi me dnarodna porazdelitev da včne pristojnosti lahko škodila tem i nteresom.
33 Podrobneje, nanaša se na ka pitalski d običek iz sredstev, ki s o jih vložili vlagatelji, ki n a nemškem 
ozemlju niso ve č obdavčeni z davkom o d dobička o d prenosa teh sredstev s komanditne dr užbe na 
kapitalsko dr užbo.
34 Prvič, iz tega izhaja, da u poraba ureditve v postopku v glavni stvari z a posamičen primer ni pogojena 
z višino d eleža vlagatelja v komanditno dr užbo, ka tere deleži so v kapitalsko dr užbo preneseni 
v zameno z a ka pitalski delež. Tako s e na podlagi te ureditve n e zahteva, da i ma vlagatelj tak delež, ki 
mu zagotavlja določen vp liv na odločitve ko manditne družbe oziroma celo ka pitalske dr užbe.
ECLI:EU:C:2014 :20 7SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
35 Omejitev u porabe ureditve, obravnavane v postopku v glavni stvari, na primere, v katerih bi prenesene 
deleže ko manditne družbe imel vlagatelj, ki i ma določen vp liv na odločitve te družbe, bi bila neskladna 
s ciljem o hranitve da včnih interesov Zvezne republike N emčije.
36 Drugič, ugotoviti je treba, da j e mogoče v postopku v glavni stvari o bveznost kapitalske dr užbe, da 
vrednost deležev, ki s o bili preneseni v zameno z a ka pitalski d elež, določi na njihovo ocenjeno 
vrednost, utemeljiti na podlagi tega, da p renosne dr užbe na nemškem o zemlju niso ve č neomejeno 
obdavčene z davkom o d dohodkov, ki j ih je tam imela, saj je dr užba, katere ko manditistke s o bile, 
prenehala.
37 Zato nacionalna ureditev, obravnavana v postopku v glavni stvari, manj vpliva na postopek ustanovitve 
kot na postopek prenosa deležev me d ko manditno in ka pitalsko dr užbo.
38 Iz vseh teh ugotovitev torej izhaja, da j e treba ureditev, obravnavano v postopku v glavni stvari, preučiti 
le z vidika p rostega pretoka ka pitala, kot je določen v členu 63 PD EU.
Obstoj omejitev p rostega pretoka ka pitala
39 Iz nacionalne ureditve, obravnavane v postopku v glavni stvari, izhaja, da j e treba nerealiziran ka pitalski 
dobiček, če se – v primeru me njave d eležev ko manditne družbe, ki j ih ima družba, ki n ima da včnega 
rezidentstva v Nemčiji – za deleže v kapitalski dr užbi, ki i ma sedež v Nemčiji, nerealiziranega 
kapitalskega dobička, ki s e nanaša na te deleže na nemškem o zemlju, ne more obdavčiti, odkriti in 
znesek da vka o d dobička o d prenesenih ka pitalskih deležev d oločiti ob prenosu deležev ko manditne 
družbe ter izterjati v skladu s členoma 20(6) in 21(2), od tretjega do šestega stavka, UmwStG. Vendar 
če se prenosna dr užba še naprej obdavčuje na nemškem o zemlju, se znesek da vka n a nerealiziran 
kapitalski dobiček, ki s e nanaša na sredstva ko manditne družbe in ki j e v prenesenem d eležu, določi in 
izterja ob dejanski realizaciji tega ka pitalskega dobička, in sicer predvsem o b prenosu zadevnih 
kapitalskih deležev.
40 Okoliščina, da j e nerealiziran ka pitalski d običek nastal zaradi d eležev v lagatelja, ki g a na nemškem 
ozemlju ve č ni mogoče obdavčiti za dohodke, ki s o m u nastali iz teh sredstev, glede njega tako 
pomeni proračunsko n eugodnost v primerjavi z obdavčljivimi vlagatelji s stalnim prebivališčem n a tem 
ozemlju, ker pride pri preoblikovanju deležev ko manditne družbe v deleže ka pitalske dr užbe v prvem 
primeru do takojšnje obdavčitve ka pitalskega dobička, ki s e nanaša na zadevne deleže, me dtem ko j e 
v drugem p rimeru ta ka pitalski d običek obdavčen, le ko p ride do njegove d ejanske r ealizacije. To 
različno o bravnavanje v zvezi z obdavčitvijo dobička b i vlagatelje, ki n imajo da včnega rezidentstva 
v Nemčiji, odvračalo od prenosa ka pitala v komanditno dr užbo nemškega prava, če bi preoblikovanje 
deležev te dr užbe v deleže ka pitalske dr užbe povzročilo zgoraj navedeno da včno n eugodnost (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 29. novembra 2011 v zadevi National Grid I ndus, C-371/10, ZOdl., 
str. I-12273 , točka 37).
41 Ureditev, obravnavana v postopku v glavni stvari, tako o dvrača navedene vlagatelje od udeležbe 
v komanditni družbi nemškega prava, ker bi jim b il v primeru poznejšega preoblikovanja njihovih 
deležev v deleže ka pitalske dr užbe takoj naložen da vek na dobiček, nastal na nemškem o zemlju, saj ti 
vlagatelji zaradi p reoblikovanja njihove u deležbe v prihodnje na navedenem o zemlju n iso ve č 
zavezanci za plačilo tega davka.
42 Tako u gotovljenega različnega obravnavanja v nasprotju s trditvami Finanzamt Hamburg in nemške 
vlade ni mogoče pojasniti z objektivnimi razlikami v položaju. Ob upoštevanju ureditve dr žave članice, 
ki določa obdavčitev ka pitalskega dobička, ki j e nastal na njenem o zemlju, je namreč položaj vlagatelja, 
ki p renese svoje deleže v komanditni družbi, ki i ma sedež na tem o zemlju, v zameno z a deleže 
kapitalske dr užbe, ki i ma prav tako sedež na tem o zemlju, in ki s e ga zato ne obdavči več z davkom od 
dobička, ki b i ga lahko d osegel s prodajo teh deležev, podoben položaju vlagatelja, ki j e storil podobno,
8 ECLI:EU:C:2014 :20SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
 vendar j e še naprej obdavčen z davkom o d dobička v zvezi s kapitalskim d običkom, ki s e nanaša na 
deleže ko manditne dr užbe in ki j e nastal na ozemlju te dr žave č lanice pred njihovo zamenjavo (glej 
v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo National Grid I ndus, točka 38).
43 Iz tega izhaja, da ra zlično o bravnavanje vlagateljev – v ureditvi, obravnavani v postopku v glavni 
stvari – ki s o imeli deleže v komanditni družbi, ki s o se preoblikovali v deleže ka pitalske dr užbe, ki 
zaradi t ega v Nemčiji niso ve č obdavčeni z davkom o d dohodkov, ki s o nastali v tej državi članici, 
v primerjavi z vlagatelji, ki s o v istih okoliščinah še naprej obdavčeni s tem da vkom, pomeni omejitev, 
ki jo določbe Pogodbe o prostem p retoku ka pitala načeloma prepovedujejo.
Utemeljitev omejitve p rostega pretoka ka pitala
44 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da j e omejitev p rostega pretoka ka pitala dopustna, samo če jo 
upravičujejo nujni razlogi v splošnem i nteresu (sodbe z dne 13. decembra 2005 v zadevi Marks & 
Spencer, C-446/03, ZOdl., str. I-10837 , točka 35; z dne 12. septembra 2006 v zadevi Cadbury 
Schweppe s et Cadbury Schweppe s Overseas, C-196/04, ZOdl., str. I-7995 , točka 47; z dne 13. marca 
2007 v zadevi Test Claimants in th e Thin C ap G roup Litigation, C-524/04, ZOdl., str. I-2107 , 
točka 64, in z dne 18. junija 2009 v zadevi Aberdeen Property Fininvest Alpha, C-303/07, ZOdl., 
str. I-5145 , točka 57).
45 Po m nenju p redložitvenega sodišča je cilj ureditve, obravnavane v postopku v glavni stvari, 
uravnotežena p orazdelitev da včne p ristojnosti me d dr žavami članicami v skladu z načelom 
teritorialnosti. Zvezna republika N emčija naj bi izvajala svojo da včno p ristojnost v zvezi s kapitalskim 
dobičkom, nastalim n a njenem o zemlju, ki g a zaradi s kupnega učinka p reoblikovanja sredstev, ki s e 
nanašajo nanj, in uporabe bilateralne kon vencije o izogibanju dvojnega obdavčevanja ta država članica 
ne bi mogla obdavčiti ob njegovi dejanski realizaciji.
46 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e na eni strani ohranitev p orazdelitve da včne pristojnosti me d 
državami članicami legitimen cilj, ki g a Sodišče priznava (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo 
Marks & S pencer, točka 45, ter sodbe z dne 7. septembra 2006 v zadevi N, C-470/04, ZOdl., 
str. I-7409 , točka 42; z dne 18. julija 2007 v zadevi Oy AA , C-231/05, ZOdl., str. I-6373 , točka 51, in 
z dne 15. maja 2008 v zadevi Lidl Belgium, C-414/06, ZOdl., str. I-3601 , točka 31).
47 Na drugi strani iz ustaljene sodne prakse izhaja, da o b neobstoju ukrepov za poenotenje ali uskladitev 
na ravni Unije države članice ostanejo pristojne, da s sporazumom ali enostransko o predelijo me rila za 
porazdelitev da včne pristojnosti, zlasti za odpravo dvojnega obdavčevanja (sodba z dne 19. novembra 
2009 v zadevi Komisija proti Italiji, C-540/07, ZOdl., str. I-10983 , točka 29 in navedena sodna praksa, 
ter zgoraj navedena sodba National Grid I ndus, točka 45).
48 V zvezi s tem p reoblikovanje deležev ko manditne družbe v deleže kapitalske dr užbe ne pomeni, da s e 
mora dr žava članica, v kateri imata ti družbi sedež, odpovedati pravici do obdavčitve ka pitalskega 
dobička, ki j e nastal na njenem o zemlju in ki s pada v njeno da včno p ristojnost, pred navedenim 
preoblikovanjem, ker ta kapitalski dobiček dejansko n i bil realiziran.
49 Sodišče je tako p resodilo, da l ahko p ri prenosu sedeža dejanske u prave dr užbe iz ene dr žave č lanice 
v drugo prvonavedena dr žava članica – v skladu z načelom da včne teritorialnosti, povezanim 
s časovnim dejavnikom, namreč da včnim rezidentstvom da včnega zavezanca na nacionalnem o zemlju 
v obdobju, ko j e nastal nerealiziran ka pitalski d običek – obdavči navedeni dobiček, ko s e navedeni 
davčni zavezanec preseli v tujino ( glej zgoraj navedeno s odbo N, točka 46). Namen takega ukrepa je 
namreč preprečiti položaje, ki b i lahko p osegali v pravico m atične dr žave č lanice, da i zvršuje svojo 
davčno p ristojnost v zvezi z dejavnostmi, ki s e opravljajo na njenem o zemlju, in je torej lahko 
utemeljen z razlogi, povezanimi z ohranitvijo porazdelitve da včne pristojnosti me d dr žavami članicami
ECLI:EU:C:2014 :20 9SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
 (glej zgoraj navedeni sodbi Marks & Spencer, točka 46; Oy AA, točka 54; sodbo z dne 21. januarja 2010 
v zadevi SGI, C-311/08, ZOdl., str. I-487, točka 60, in zgoraj navedeno s odbo National Grid I ndus, 
točka 46).
50 Iz predložitvene odločbe izhaja, da dr užbi K-GmbH in S-GmbH po prenosu njunih deležev iz družbe 
DMC K G v družbo DM C G mbH n imata ve č stalne poslovne enote na nemškem o zemlju v smislu 
člena 4(3) in 7(2) DBA 1954 . Ker dr užbi K-GmbH in S-GmbH n a podlagi člena 7(1) DBA 1954 
v Nemčiji nista več obdavčeni z davkom od dobička, ki b i ga v prihodnje imeli zaradi p renosa deležev 
v kapital dr užbe DM C G mbH v zameno z a njun delež, je bila prenesenim d eležem v skladu 
s členom 20(3) in (4) UmwStG 1995 p ripisana ocenjena vrednost in ka pitalski dobiček je bil obdavčen. 
Da bi Zvezna republika N emčija ostala še naprej pristojna za obdavčitev d ohodkov, ki n astanejo v tej 
državi članici, ureditev, obravnavana v postopku v glavni stvari, določa odkritje nerealiziranega 
kapitalskega dobička, ki s e nanaša na deleže ko manditne dr užbe, pri preoblikovanju teh deležev 
v deleže kapitalske dr užbe.
51 Prvič, v zvezi s tem s e z okoliščino, da u reditev, obravnavana v postopku v glavni stvari, določa 
obdavčitev n erealiziranega ka pitalskega dobička, ne m ore izpodbiti utemeljenosti cilja ohranitve 
porazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi državami članicami.
52 Sodišče je namreč na eni strani razsodilo, da i ma država članica pravico obdavčiti ekono msko v rednost, 
ustvarjeno z nerealiziranim ka pitalskim d običkom n a njenem o zemlju, čeprav zadevni ka pitalski 
dobiček tam še ni bil dejansko realiziran (zgoraj navedena sodba National Grid I ndus, točka 49).
53 Na dr ugi strani so dr žave č lanice, ki i majo pravico obdavčiti nastal kapitalski d običek, čeprav so 
zadevna sredstva na njihovem o zemlju, pristojne, da z a to obdavčenje poleg dejanske realizacije tega 
kapitalskega dobička d oločijo še ka kšen dr ug obdavčljivi dogodek, da b i zagotovile obdavčitev teh 
sredstev (glej v tem s mislu sodbo z dne 18. julija 2013 v zadevi Komisija proti Danski, C-261/11, 
točka 37).
54 Drugič, z vidika o hranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi državami članicami ni 
odločilno, da s e ka pitalski dobiček iz člena 20(3) in (4) UmwStG 1995 p o preoblikovanju zadevnih 
deležev n anaša na dr ugo vrsto sredstev, in sicer najprej na deleže v komanditni družbi, nato pa na 
deleže v kapitalski dr užbi. Kapitalski dobiček, ki s e nanaša na deleže ko manditne dr užbe, je namreč 
nujno v deležih ka pitalske dr užbe, ki s o da ni v zameno z a deleže prvonavedene družbe.
55 Zato zgolj okoliščina, da b i se zaradi p reoblikovanja deležev ko manditne dr užbe v deleže ka pitalske 
družbe zmanjšali dohodki pri izvrševanju da včne pristojnosti države članice na ozemlju, na katerem s o 
nastali navedeni dohodki, zadostuje za utemeljitev določbe, kot je ta v postopku v glavni stvari, v skladu 
s katero je treba ob navedenem p reoblikovanju določiti znesek da vka o d teh dohodkov.
56 Cilj ohranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi dr žavami članicami pa ureditev, 
obravnavano v postopku v glavni stvari, predvsem u temeljuje, le če se dr žavo članico, na ozemlju 
katere so n astali dohodki, dejansko o vira p ri izvrševanju n jene da včne p ristojnosti v zvezi 
z navedenimi dohodki.
57 V obravnavani zadevi torej iz dejanskega stanja v postopku v glavni stvari n e izhaja nedvoumno, da 
Zvezna republika N emčija dejansko izgubi vso pravico obdavčitve n erealiziranega kapitalskega dobička, 
ki se nanaša na deleže osebne dr užbe, če so bili zadnjenavedeni dani v zameno z a deleže ka pitalske 
družbe. Ni namreč izključeno, da b i se lahko n avedeni nerealiziran ka pitalski dobiček, ki s e nanaša na 
deleže, prenesene v premoženje kapitalske dr užbe, upoštevalo pri določitvi davka o d dohodkov pravnih 
oseb, za ka tere bi bila prenosna ka pitalska dr užba, v obravnavani zadevi dr užba DM C G mbH, 
obdavčena v Nemčiji, kar m ora preveriti predložitveno s odišče.
10 ECLI:EU:C:2014 :20SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
58 Ob upoštevanju tega je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 63 PD EU ra zlagati tako, da 
je m ogoče na podlagi cilja ohranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi dr žavami 
članicami utemeljiti ureditev dr žave članice, ki d oloča, da s e sredstva, ki j ih ko manditna družba vloži 
v kapitalsko dr užbo, ki i ma sedež na ozemlju te države članice, prikaže z ocenjeno v rednostjo, zaradi 
česar je mogoče nerealiziran ka pitalski dobiček iz teh sredstev, nastal na tem o zemlju, obdavčiti pred 
njegovo dejansko r ealizacijo, če navedena dr žava članica nima pravice obdavčiti tega ka pitalskega 
dobička o b njegovi dejanski realizaciji, kar m ora preveriti predložitveno s odišče.
Drugo vprašanje
59 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali nacionalna ureditev, obravnavana 
v postopku v glavni stvari in omejitev, ki j o določa, ne presegata tistega, kar j e potrebno z a uresničitev 
cilja ohranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi državami članicami predvsem z vidika 
postopka izterjave da vka o d dohodkov, kot je določen v členih 20(6) in 21(2), od tretjega do šestega 
stavka, UmwStG 1995 .
60 Uvodoma je treba spomniti, da j e sorazmerno, da dr žava članica zaradi o hranitve izvrševanja svoje 
davčne pristojnosti odmeri da vek, ki g a je treba plačati na nerealiziran ka pitalski dobiček, ki j e nastal 
na njenem o zemlju, ko j e prenehala njena da včna pristojnost v zvezi z zadevnim v lagateljem, 
v obravnavanem p rimeru, ko j e vlagatelj preoblikoval deleže, ki j ih ima v komanditni družbi, v deleže 
v kapitalski dr užbi (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo National Grid I ndus, točka 52).
61 Sodišče je v zvezi z izterjavo da vka n a nerealizirani kapitalski dobiček razsodilo, da j e treba da včnemu 
zavezancu na eni strani dati možnost izbire me d takojšnjim plačilom da vka n a nerealizirani kapitalski 
dobiček, ki s e nanaša na sredstva, ki j ih ima, in poznejšim plačilom navedenega da vka, h kateremu se, 
odvisno o d primera, prištejejo obresti v skladu z veljavno n acionalno u reditvijo na dr ugi (glej v tem 
smislu zgoraj navedeno s odbo N ational Grid I ndus, točka 73, in sodbo z dne 6. septembra 2012 
v zadevi Komisija proti Portugalski, C-38/10, točki 31 in 32).
62 V zvezi s tem, glede na dejstvo, da s e tveganje neizterjave s časom p ovečuje, porazdelitev p lačila 
dolgovanega da vka p red dejansko r ealizacijo n erealiziranega ka pitalskega dobička n a pe t letnih 
obrokov pomeni ustrezen in sorazmeren ukrep z a uresničevanje cilja ohranitve p orazdelitve da včne 
pristojnosti me d zadevnimi državami članicami.
63 V obravnavani zadevi določbe členov 20(6) in 21(2), od tretjega do šestega stavka, UmwStG 1995 
davčnemu zavezancu omogočajo, da p lačilo da vka iz dobička o d odsvojitve ka pitalskih deležev, ki j ih 
ima, razdeli v pet letnih obrokov, ne da b i moral plačati obresti.
64 Ker ureditev, obravnavana v postopku v glavni stvari, davčnemu zavezancu tako da je izbiro me d 
takojšnjim p lačilom a li plačilom, porazdeljenim n a pe t letnih obrokov, ne presega tistega, kar j e 
potrebno z a uresničitev c ilja ohranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi dr žavami 
članicami.
65 Nazadnje, Sodišče je v zvezi z obveznostjo pridobitve b ančne garancije ra zsodilo, da l ahko dr žava 
članica upošteva tveganje neizterjave da vka v okviru ve ljavne nacionalne ureditve, ki s e uporablja za 
poznejše plačilo da včnega dolga (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo N ational Grid I ndus, 
točka 74).
66 Vendar i majo take b ančne garancije restriktivni učinek, ke r davčnemu zavezancu on emogočajo, da b i 
užival premoženje, ki g a je zagotovil kot garancijo (sodba z dne 11. marca 2004 v zadevi de Lasteyrie 
du Saillant, C-9/02, Recueil, str. I 2409 , točka 47, in zgoraj navedena sodba N, točka 36).
67 Ta zahteva pa načeloma ni določena, ne da b i bilo predhodno o cenjeno tveganje neizterjave.
ECLI:EU:C:2014 :20 11SODBAZDNE23.1.2014 –ZADEVAC-164/12
DMC
68 Podrobneje, v zadevi v postopku v glavni stvari je treba to tveganje presoditi predvsem z vidika, ali se 
nerealiziran ka pitalski dobiček, ki j e predmet izpodbijane obdavčitve, na eni strani nanaša le na eno 
obliko s redstev, in sicer kapitalski delež zgolj dveh dr užb, ki i mata sedež v Avstriji, in na drugi, ali so 
to deleži kapitalske dr užbe, ki i ma sedež na nemškem o zemlju.
69 Na dr ugo vp rašanje je treba zato odgovoriti tako, da u reditev dr žave č lanice, ki d oloča takojšnje 
obdavčenje nerealiziranega ka pitalskega dobička, ki j e nastal na njenem o zemlju, ne presega tistega, 
kar j e potrebno z a uresničitev cilja ohranitve p orazdelitve da včne pristojnosti me d zadevnimi državami 
članicami, če se, kadar da včni zavezanec izbere odlog plačila, obveznost pridobitve b ančne garancije 
naloži ob upoštevanju dejanskega tveganja neizterjave da vka.
Stroški
70 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1. Člen 6 3 P DEU je treba razlagati tako, da je m ogoče na podlagi c ilja oh ranitve porazdelitve 
davčne pristojnosti med z adevnimi državami članicami utemeljiti ureditev države članice, ki 
določa, da se sredstva, ki jih komanditna družba vloži v kapitalsko družbo, ki ima sedež na 
ozemlju te d ržave č lanice, prikaže z ocenjeno v r ednostjo, zaradi česar je m ogoče 
nerealizirani kapitalski dobiček i z te h sredstev, nastal na te m o zemlju, obdavčiti pred 
njegovo de jansko realizacijo, če n avedena d ržava članica n ima p ravice o bdavčiti te ga 
kapitalskega d obička p remoženja o b n jegovi de janski realizaciji, kar m ora p reveriti 
predložitveno sodišče.
2. Člen 6 3 P DEU je treba razlagati tako, da ureditev države članice, ki določa takojšnje 
obdavčenje nerealiziranega k apitalskega d obička, ki je nastal na njenem o zemlju, ne presega 
tistega, kar je potrebno za uresničitev cilja oh ranitve porazdelitve davčne pristojnosti med 
zadevnimi državami članicami, če se, kadar davčni zavezanec p redlaga o dlog p lačila, 
obveznost pridobitve bančne ga rancije naloži ob upoštevanju de janskega tveganja neizterjave 
davka.
Podpisi