I - 8533Združene zadeve C-514/07 P , C-528/07 P in C-532/07 P
Kraljevina Švedska in drugi
proti
Association de la presse internationale ASBL (API) 
in
 Evropski komisiji
„Pritožba – Pravica dostopa do dokumentov institucij – Uredba (ES) št. 1049/2001 – 
Člen 4(2), druga in tretja alinea – Vloge, ki jih je Komisija vložila v postopkih  
pred Sodiščem in Splošnim sodiščem –  
Odločba Komisije o zavrnitvi dostopa“
Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M.  Poiaresa Madura, pred-  
st
avljeni 1. oktobra 2009   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 8537
Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 21. septembra 2010   .  .  .  .  .  .  .  .  .  . I - 8552
Povzetek sodbe
1. Evropska unija  – Institucije  – Pravica dostopa javnosti do dokumentov  – Uredba 
št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo sodnih postopkov
(
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2))
POVZETEK – ZDRUŽENE ZADEVE C-514/07 P , C-528/07 P IN C-532/07 P
I - 85342. Evropska unija  – Institucije  – Pravica dostopa javnosti do dokumentov  – Uredba 
št.  1049/2001  – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov  – Varstvo ciljev dejavnosti  
i
nšpekcij, preiskav in revizij
(člena 226 ES in 228 ES; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2))
3. Evropska unija  – Institucije  – Pravica dostopa javnosti do dokumentov  – Uredba 
št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo sodnih postopkov
(
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2))
1. Vloge, predložene Sodišču v  okviru so -
dnega postopka, imajo povsem posebne 
značilnosti, saj so že po svoji naravi bolj 
del sodne dejavnosti Sodišča kot pa del upravne dejavnosti Komisije, pri čemer 
upravna dejavnost ne zahteva enake -
ga obsega dostopa do dokumentov kot 
zakonodajna dejavnost institucije Sku -
pnosti. Te vloge so namreč sestavljene izključno za navedeni sodni postopek in so njegov bistveni del.
Vendar je iz upoštevnih določb Pogodb 
in iz sistematike Uredbe št.  1049/2001 o  dostopu javnosti do dokumentov 
Evropskega parlamenta, Sveta in Komi -
sije ter iz ciljev predpisov Unije na tem 
področju razvidno, da je sodna dejavnost izključena s  področja uporabe pravice dostopa do dokumentov, ki je določena 
s temi predpisi.
Namen varstva sodnih postopkov je zla -
sti zagotoviti upoštevanje načela enakosti 
orožij in načela dobrega delovanja sodne -
ga organa.
Vendar je treba na eni strani v  zvezi 
z  enakostjo orožij navesti, da če bi mo -
rala biti vsebina vlog Komisije predmet 
javnega razpravljanja, bi kritike teh vlog 
ne glede na njihov dejanski pravni pomen 
lahko vplivale na stališče, ki ga brani neka institucija pred sodišči Unije. Tak polo -
žaj bi lahko izkrivil nujno uravnoteženost med strankami v  sporu pred navedeni-mi sodišči – namreč uravnoteženost, ki 
ŠVEDSKA IN DRUGI PROTI API IN KOMISIJI
I - 8535je osnova načela enakosti orožij – če bi 
obveznost razkritja dokumentov veljala 
le za institucijo, na katero je bila naslo -
vljena prošnja za dostop do dokumentov, 
in ne za vse stranke v postopku. Načelo 
enakosti orožij je tako kot načelo kontra-
diktornosti le logična posledica samega pojma pravičnega postopka in glede nji -
ju mora imeti vsaka stranka v  postopku pred sodišči Unije ne glede na svoj prav -
ni status pravico, da se ju spoštuje. To, da je obveznost preglednosti z  Uredbo 
št. 1049/2001 naložena le institucijam, ki 
so v njej naštete, ne more v okviru nekon -
čanih sodnih postopkov povzročiti, da bi 
bil njihov procesni položaj prizadet z vi -
dika načela enakosti orožij.
Na drugi strani, kar zadeva dobro delova -
nje sodnega organa, se izključitev sodne 
dejavnosti s področja uporabe pravice do-
stopa do dokumentov brez razlikovanja 
med različnimi fazami postopka utemelju -
je z nujnostjo, da se med sodnim postop -
kom zagotovi, da razprave med strankami in posvetovanja zadevnega sodišča o tekoči zadevi potekajo nemoteno. Z  razkritjem zadevnih vlog bi se omogočilo, čeprav zgolj 
v zaznavi javnosti, izvajanje zunanjih priti-
skov na sodno dejavnost in poseganje v ne-motenost razprav.Zato je treba priznati obstoj splošne domneve, da bi razkritje vlog, ki jih je 
predložila institucija v  okviru sodnega 
postopka, pomenilo poseg v varstvo tega postopka v  smislu člena  4(2), druga ali -
nea, Uredbe št.  1049/2001, dokler teče navedeni postopek. Če bi bil tretjim ose -
bam na podlagi Uredbe št.  1049/2001 
omogočen dostop do navedenih vlog, bi 
bil omajan sistem postopkovnih predpi -
sov, ki ureja sodne postopke pred sodišči Unije.
Taka splošna domneva ne izključuje pra -
vice zainteresirane stranke, da dokaže, 
da za dokument, za razkritje katerega se 
prosi, ta domneva ne velja.
(Glej točke od 77 do 79, od 85 do 89,  
od 91 do 94, 100 in 103.)
2. Ni mogoče domnevati, da bi razkritje 
vlog, ki jih Komisija predloži v  okviru 
p
ostopka, v katerem je sprejeta sodba na 
POVZETEK – ZDRUŽENE ZADEVE C-514/07 P , C-528/07 P IN C-532/07 P
I - 8536podlagi člena 226 ES, poseglo v preisko -
valne dejavnosti, ki lahko vodijo k uvedbi 
postopka na podlagi člena 228 ES.
Cilj postopka, uvedenega s  členom   
226  ES, je namreč ugotoviti, da je rav-  
nanje države članice v  nasprotju z  za -
konodajo Unije, in doseči, da se tako rav -
nan
je konča, medtem ko je cilj postopka, 
določenega v  členu  228  ES, dosti bolj 
omejen, in sicer zgolj spodbuditi državo članico zamudnico k  izvršitvi sodbe za-
radi neizpolnitve obveznosti. Iz tega je 
razvidno, da ko Sodišče s sodbo, izdano na podlagi člena 226 ES, ugotovi, da dr -
žava članica ni izpolnila svojih obvezno -
sti, predmet nadaljnjih pogajanj med to državo in Komisijo ne bo več obstoj ne -
izpolnitve obveznosti – ki ga je Sodišče 
že ugotovilo – ampak vprašanje, ali so iz -
polnjeni pogoji, potrebni za vložitev tož -
be na podlagi člena 228 ES. Poleg tega je treba glede možnosti, da tožba zaradi ne -
izpolnitve obveznosti vodi k sporazumni 
rešitvi spora, poudariti, da po tem, ko je 
bila neizpolnitev obveznosti ugotovljena 
s sodbo, ki jo je Sodišče izdalo na podlagi člena 226 ES, glede te neizpolnitve obve -
znosti ni več mogoča taka rešitev spora.
(Glej točke od 119 do 122.)3. Ker je sodna dejavnost po končanju po -
stopka končana, ni več treba domnevati, 
da razkritje vlog posega v  to dejavnost. 
Nesporno pa ni mogoče izključiti, da raz -
kritje vlog v zvezi s sodnim postopkom, 
ki je končan, vendar povezan z  drugim 
nekončanim postopkom, lahko povzroči tveganje, da se poseže v zadnjenavedeni 
postopek, zlasti če stranke v  njem niso 
iste kot stranke v  končanem postopku. V  takem položaju bi namreč razkritje argumentov Komisije v okviru nekonča -
nega postopka – če bi uporabila enake argumente za utemeljitev svojega prav -
nega stališča v  obeh postopkih – lahko 
poseglo v nekončani postopek. Vendar je 
tako tveganje odvisno od več dejavnikov, med katerimi je zlasti stopnja podobno -
sti med trditvami, navedenimi v  obeh postopkih. Če se vloge Komisije ponovijo le delno, bi namreč delno razkritje lahko 
zadostovalo, da se prepreči vsako tvega -
nje posega v nekončani postopek. Vendar 
v  teh okoliščinah Komisija lahko le na 
podlagi konkretne preučitve dokumen -
tov, za katere se prosi za dostop, ugotovi, 
ali je njihovo razkritje mogoče zavrniti na 
podlagi člena 4(2), druga alinea, Uredbe 
št. 1049/2001 o dostopu javnosti do do -
kumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.
(Glej točke od 131 do 134.)