(Glej točke od 56 do 60, 66, 67 in 69.)

(Glej točke od 61 do 65 in 68.)

(Glej točke od 76 do 80 in 102.)

(Glej točke od 120 do 122, 161, 255 in 256.)

Odločba, s katero Komisija po prenehanju veljavnosti Pogodbe ESPJ ugotovi, da je podjetje kršilo člen 65(1) PJ in mu naloži globo, ima pravno podlago v členu 7(1) Uredbe št. 1/2003 za ugotovitev kršitve in v členu 23(2) te uredbe za naložitev globe.

(Glej točke 147, 148 in od 150 do 153.)

S tega stališča glede materialnopravnih določb, ki se uporabljajo za pravni položaj, ki je dokončno nastal pred prenehanjem veljavnosti Pogodbe ESPJ, kontinuiteta pravnega reda Unije in zahteve v zvezi z načeloma pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj nalagajo, da se materialnopravne določbe, sprejete na podlagi Pogodbe ESPJ, uporabljajo za dejansko stanje, ki ratione materiae in ratione temporis spada na področje njihove uporabe. Glede tega načelo zakonitosti v zvezi s kaznivimi dejanji in kaznimi ne pomeni, da mora materialnopravna določba, za kršitev katere je naložena sankcija, veljati ne samo ob storitvi nezakonitega ravnanja, ampak tudi ob sprejetju odločbe, s katero je izrečena sankcija.

Pravila Pogodbe ES na področju, ki ga je sprva urejala Pogodba ESPJ, je treba uporabljati v skladu z načeli, ki urejajo časovno uporabo prava. Čeprav velja, da se postopkovna pravila splošno uporabljajo za vse postopke, ki potekajo, ko ta začnejo veljati, je treba materialnopravna pravila zaradi zagotavljanja spoštovanja načel pravne varnosti in varstva zaupanja v pravo razlagati tako, da se za položaje, ki so nastali, preden so začela veljati, uporabijo le, če je iz njihovega besedila, ciljev ali sistematike jasno razvidno, da jim je treba priznati takšen učinek.

Ker razglasitev ničnosti akta Unije ne vpliva nujno na pripravljalne akte, se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, načeloma lahko nadaljuje prav od tam, kjer je nastala nezakonitost. Zato je treba šteti, da sodba Splošnega sodišča, s katero je bila razglašena ničnost odločbe Komisije o ugotovitvi kršitve pravil o konkurenci in naložitvi glob, ne vpliva na zakonitost obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah in dodatnega obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah in da Komisija lahko upravičeno nadaljuje postopek prav od tam, kjer je nastala nezakonitost. Zato s tem, da Komisija tožeči stranki ni poslala novega obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah ali od nje ni zahtevala, naj se opredeli glede analize in povezane uporabe nove pravne podlage, ki jo je izbrala Komisija za sprejetje nove odločbe, ni bila kršena pravica tožeče stranke do obrambe.

Preprosto dejstvo, da ima kapital dveh ločenih gospodarskih družb v lasti ista oseba ali ista družina, sicer samo po sebi ne zadošča za ugotovitev obstoja gospodarske enote med tema družbama, vendar obstoj takšne gospodarske enote lahko izhaja iz celote elementov.

Med te elemente lahko med drugim spada okoliščina, da so nekatere osebe prevzele naloge tako v eni kot drugi družbi, zlasti s prevzemanjem ključnih nalog v njunih upravnih organih. Poleg tega to, ali neka pravna oseba sama proizvaja blago, ki je predmet omejevalnega sporazuma, ni odločilno za to, da se ji pripiše odgovornost za ravnanja, ki pomenijo kršitev člena 65 PJ. Nazadnje, mandatna pogodba, ki je bila molče podaljšana, na podlagi katere se je ena od družb zavezala k izvajanju naročil na podlagi in v skladu s pogodbenimi pogoji, ki jih je druga določila z dobavitelji in klienti (količine, cene in plačilni roki), prav tako lahko pomeni dokaz za to, da ti družbi tvorita gospodarsko enoto.

(Glej točke od 198 do 201, 220, od 223 do 225, 227, 229, 230 in 236.)