ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
59

Tudi če bi se štelo, da je ta pandemija otežila možnosti, da se postopek zaradi insolventnosti zaključi v najkrajšem možnem času, kot je na obravnavi trdila Komisija, namreč nič v izpodbijanem sklepu ne kaže na to, kakšna je po mnenju Komisije vzročna zveza med odpovedjo in spremembo datumov letov družbe Condor na eni strani ter nastankom navedenih dodatnih stroškov na drugi. Natančneje, čeprav je Komisija v točki 21 izpodbijanega sklepa navedla, da so bili navedeni stroški posledica neuspeha prodaje družbe Condor, ni pojasnila niti razloga za ta neuspeh niti tega, ali je bila družba Condor po navedenem neuspehu zavezana nadaljevati postopek zaradi insolventnosti ali pa bi lahko iz njega izstopila ne glede na navedeni neuspeh. To, da naj bi v skladu s točko 21 izpodbijanega sklepa navedeno podaljšanje trajalo od dveh do treh mesecev, medtem ko se v skladu s točkama 92 in 93 tega sklepa poznejša prodaja družbe Condor šteje za mogočo okoli junija 2022, kaže na to, da je imela družba Condor namen, da že veliko pred morebitno izvedbo take prodaje in neodvisno od nje ne bo več predmet navedenega postopka.
105

Tožeča stranka trdi, da je Komisija kršila zahtevo, ki izhaja iz člena 107(3)(b) PDEU, po tehtanju pozitivnih učinkov pomoči in njenih negativnih učinkov na trgovinske pogoje in ohranjanje neizkrivljene konkurence ter po preveritvi, ali so v izpodbijanem sklepu spoštovana načela prepovedi diskriminacije, svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja. Vsaka od teh napak naj bi, če se obravnava ločeno, zadostovala za ugotovitev, da zadevna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Izpodbijani sklep naj bi bil torej bistveno drugačen, če bi Komisija ugotovila obstoj dvomov glede združljivosti pomoči in začela formalni postopek preiskave. Komisija naj bi s tem, da ni začela formalnega postopka preiskave in zahtevala predložitve pripomb od zainteresiranih strank, in sicer v obravnavani zadevi pripomb tožeče stranke, kršila pravice, ki jih ima tožeča stranka na podlagi člena 108(2) PDEU in Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 PDEU (UL 2015, L 248, str. 9), ter načelo dobrega upravljanja.
1.

Pritožbe uradnikov – Predhodna upravna pritožba – Rok za vložitev pritožbe – Izračun (Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90(2) in 91(2); Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, člen 46; Uredba Sveta št. 1182/71, člen 3(4)) (Glej točke 34, 35 in od 38 do 41).
8.

Modeli Skupnosti – Razlogi za ničnost – Neobstoj individualne narave – Model, ki na seznanjenega uporabnika ne naredi celotnega vtisa, ki se razlikuje od celotnega vtisa, ki ga naredi prejšnji model – Predstavljanje radiatorja ogrevanja (Uredba Sveta št. 6/2002, člena 6(1) in 25(1)(b)) (Glej točke 117, od 129 do 131, 134, 136 in 145.)
3.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Figurativna znamka Pokój TRADYCJA JAKOŚĆ KRÓWKA SŁODKIE CHWILE Z DZIECIŃSTWA TRADYCYJNA RECEPTURA – Mednarodna figurativna znamka KOPOBKA KOROVKA (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(1)(b) in 53(1)(a)) (Glej točke od 30 do 32, 34, 49, od 52 do 55, 60, 69, 75, 83, 84, 91 in od 97 do 103.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki QUEST 9 in QUEX (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 40, 51, 53, 54, 66, 109 in 118.)
5.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo postopka odločanja – Razkritje vprašanj, postavljenih v preizkusih splošnega natečaja za zaposlitev uradnikov Unije – Domneva oslabitve postopka odločanja – Meje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4) (Glej točke od 60 do 64 in od 81 do 84.)
4.

Uradniki – Ocena – Ocenjevalno poročilo – Priprava – Sistem, ki ga je določil Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) – Obveznost ocenjevanja referenčnega obdobja – Sklicevanja na predhodno obdobje – Težave v odnosih, ugotovljene v predhodnih obdobjih in ki so trajale v referenčnem obdobju – Dopustnost (Kadrovski predpisi za uradnike, člen 43) (Glej točke od 53 do 57.)
3.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi zaradi razmer v Ukrajini – Sklep o zamrznitvi sredstev – Sprejetje ali ohranitev na podlagi sodnega postopka, ki ga vodijo organi tretje države v zvezi z odtujitvijo javnih sredstev ali zlorabo položaja javnega funkcionarja – Pogoji – Nacionalna odločba, sprejeta ob spoštovanju pravice do obrambe in pravice do učinkovitega sodnega varstva – Obveznost pristojnega organa Unije, da v primeru izpodbijanja dokaže utemeljenost razlogov, sprejetih v zvezi z zadevnimi osebami ali subjekti – Obveznost preverjanja spoštovanja teh pravic, ki jo ima Svet – Kršitev (Sklep 2014/119/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2020/373, Priloga; uredbi Sveta št. 208/2014, Priloga I, in št. 2020/370) (Glej točke 90, od 92 do 101, od 103 do 108 in 131.)
4.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Zamrznitev sredstev – Pravica do obrambe – Obvestitev o obremenilnih elementih – Poznejši sklep, s katerim se je ohranilo ime tožeče stranke na seznamu oseb, na katere se nanašajo ti ukrepi – Sporočilo Sveta zadevni osebi o novih elementih, upoštevanih pri rednem pregledu omejevalnih ukrepov – Kršitev pravice do izjave – Neobstoj (Sklep Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2019/2109, člena 7(3) ter 9(2) in (3) in Priloga II; uredbi Sveta št. 1183/2005 in 2019/2101, Priloga) (Glej točke od 75 do 78, od 82 do 93, 96 in 106.)
9.

Uradniki – Nepogodbena odgovornost institucij – Pogoji – Povračilo škode, povzročene uradniku ali uslužbencu – Dolžnost skrbnega ravnanja uprave – Obseg (členi 268, 270 in 340, drugi odstavek, PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(b)); Kadrovski predpisi, členi 24, 90 in 91) (Glej točke od 156 do 170, 174 in 175.)
2.

Znamka Evropske unije – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila presoje – Zahteva po konkretnih in objektivnih dokazih (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 22 (3)) (Glej točke od 24 do 27.)
1.

Pomoči, ki jih dodelijo države – Preučitev pritožb – Obveznosti Komisije – Pritožba, ki jo je vložilo zainteresirano podjetje, da bi Komisijo obvestilo o nezakonito izplačani pomoči in tako pridobilo sklep o združljivosti navedene pomoči – Nedopustnost pritožbe – Kršitev načela pravne varnosti – Neobstoj (člena 107(1) in 108 PDEU; Uredba Sveta št. 2015/1589, členi 1(f) in (h), 12(1) in 24(2)) (Glej točke od 25 do 34 in od 37 do 56.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Besedna znamka Dormillo in figurativna znamka DORMILON (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 62, 67, 68, 92, 97, 103 in od 118 do 122.)
2.

Skupna zunanja in varnostna politika – Posebni omejevalni ukrepi proti nekaterim osebam in subjektom glede na razmere v Siriji – Sklep 2013/255/SZVP in Uredba št. 36/2012 – Merila za sprejetje omejevalnih ukrepov – V Siriji delujoči vodilni poslovneži – Povezanost s sirskim režimom – Pojmi (člen 29 PEU; Sklep Sveta 2013/255/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepi (SZVP) 2015/1836, (SZVP) 2020/212, (SZVP) 2020/719, (SZVP) 2021/855, člena 27(1), 2(a) in (3), ter 28(1), (2)(a) in (3); Uredba Sveta št. 36/2012, kakor je bila spremenjena z uredbami 2015/1828, 2020/211, 2020/716 in 2021/848, člen 15(1)(a), 1a(a) in 1b) (Glej točke 48, 49, od 98 do 102 in 145.)
2.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Razlogi za razveljavitev – Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke – Dokaz o uporabi – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 15(1) in 51(1)(a); Uredba Komisije št. 2868/95, pravili 22(3) in 40(5)) (Glej točko 29.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Prekrivanje področij uporabe razlogov iz točk (b) in (c) člena 7(1) Uredbe 2017/1001 (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točki 19 in 20.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki Le-Vel in LEVEL (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 25, 35, 45, 51, 58 in 63.)
4.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Absolutni razlogi za ničnost – Prijavitelj, ki ni v dobri veri ob vložitvi prijave znamke – Merila presoje – Upoštevanje vseh upoštevnih dejavnikov, ki obstajajo ob vložitvi zahteve za registracijo – Zavedanje prijavitelja, da tretja oseba uporablja enak ali podoben znak – Namen prijavitelja – Stopnja pravne zaščite zadevnih znakov – Izvor in uporaba spornega znaka – Poslovna logika, na kateri temelji registracija izpodbijanega znaka kot znamke Evropske unije – Zaporedje dogodkov, značilno za vložitev zahteve za registracijo znamke (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 52(1)(b)) (Glej točke 26, od 28 do 30 in 68.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka Cachet (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke 25 in od 29 do 31.)
7.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu – Besedna znamka EDUCTOR in neregistrirana znamka EDUCTOR (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(3) in 53(1)(b)) (Glej točke 63, 64, 69, 72, 73, 77 in 78.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Figurativna znamka ROLF in besedna znamka Wolf (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 47, 49, 54, od 58 do 60, od 64 do 68 in 75.)
2.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Razlogi za razveljavitev – Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke – Besedna znamka KNEISSL (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 51(1)(a)) (Glej točke od 43 do 45, od 52 do 54, 61, 62 in od 65 do 67.)
8.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka KUGOO – Besedni znamki KUGA in KUGA ENERGI (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 76 do 82, 86 in 87.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Razlikovalni učinek ali ugled prejšnje znamke – Vpliv (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 38 do 43, od 78 do 81 in 93.)
3.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka, ki upodablja ribo, in besedna znamka BLINKA (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 8(1)(b) in 60(1)(a)) (Glej točke 33, 38, 44, 52 in od 67 do 70.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka GEWÜRZSOMMELIER (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 35 do 37, od 46 do 49, od 58 do 60 in od 72 do 74.)
2.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ločen preizkus razlogov za zavrnitev glede vsakega proizvoda ali storitve, na katerega se nanaša zahteva za registracijo – Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije – Obseg (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 8(1) in 94(1)) (Glej točke od 26 do 28 in 68.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativni znamki HAUZ NEW YORK in HOUZZ (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 25, 37, 42, 47 in od 68 do 72.)
1.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 17, 18 in od 48 do 50.)
59

Nazadnje, iz vsebine dokumenta z dne 18. septembra 2018 je razvidno, da so NRO RIZ Core od ACER pričakovali, da bo pri izvajanju svojih pristojnosti preverila in zagotovila, da MIZ za dan vnaprej in znotraj dneva RIZ Core vsebujejo potrebna pravila za preprečitev vsakršne neupravičene diskriminacije med notranjimi izmenjavami in izmenjavami med trgovalnimi območji, kot to zahteva člen 21(1)(b)(ii) Uredbe 2015/1222, kar je regulativno vprašanje, glede katerega niso mogli doseči celovitega dogovora. Sledenje takemu cilju pa je lahko vključevalo ponovno preučitev in po potrebi spremembo pravil o izračunu zmogljivosti, da bi se zagotovila njihova skladnost s pravili, katerih namen je prav preprečiti vsakršno diskriminacijo med notranjimi izmenjavami in izmenjavami med trgovalnimi območji. Poleg tega je iz elementov spisa razvidno, da je bilo tako v obravnavanem primeru, saj so bile določbe prilog I in II k prvotnemu sklepu, ki ju tožeča stranka izpodbija, sprejete za zagotovitev spoštovanja načela prepovedi diskriminacije pri notranjih izmenjavah in izmenjavah med trgovalnimi območji. To znova dokazuje, da se točke soglasja ali nesoglasja med NRO regije Core glede MIZ za dan vnaprej in znotraj dneva navedene RIZ niso nujno prekrivale z regulativnimi vprašanji ali vidiki navedenih MIZ, ki bi bila jasno razmejena.
172

V zvezi s tem je treba poudariti, da se sodišču Unije lahko predložijo vprašanja o trajanju postopkov. V sporih v zvezi z odgovornostjo je treba institucije, organe, urade in agencije Unije sankcionirati, če so povzročile škodo s kršitvijo načela razumnega roka (sodbi z dne 26. novembra 2013, Kendrion/Komisija, C‑50/12 P, EU:C:2013:771, točka 94, in z dne 11. julija 2019, Italmobiliare in drugi/Komisija, T‑523/15, neobjavljena, EU:T:2019:499, točka 159). V sporih v zvezi z razglasitvijo ničnosti lahko trajanje postopka povzroči razglasitev ničnosti izpodbijanega sklepa, če sta kumulativno izpolnjena dva pogoja, in sicer se mora izkazati, da je bilo to trajanje nerazumno dolgo, pri čemer je prekoračitev razumnega roka ovirala uresničevanje pravice do obrambe (sodbe z dne 21. septembra 2006, Technische Unie/Komisija, C‑113/04 P, EU:C:2006:593, točki 47 in 48; z dne 8. maja 2014, Bolloré/Komisija, C‑414/12 P, neobjavljena, EU:C:2014:301, točki 84 in 85, in z dne 9. junija 2016, PROAS/Komisija, C‑616/13 P, EU:C:2016:415, točke od 74 do 76).
33

V obravnavani zadevi pa je zadevni postopek javnega razpisa sledil postopku javnega razpisa FRONTEX/OP/800/2017/JL, ki se je začel leta 2017 in se je nanašal na izvedbo preizkusov dveh vrst sistemov RPAS. Cilj tega postopka je bil, kot je navedeno v obvestilu o javnem naročilu, „da se agenciji Frontex omogoči, da nadaljuje analizo in oceno RPAS, s katerim je mogoče dolgoročno nadzorovati meje na morju“. Poleg tega je bilo navedeno, da „se ta analiza osredotoča zlasti na sposobnost take platforme zagotavljati redne, zanesljive in stroškovno učinkovite storitve nadzora“. To naročilo je bilo razdeljeno na dva sklopa, pri čemer se je prvi nanašal na preizkus MALE RPAS standardne velikosti za dolgoročni zračni nadzor morske meje do največ 600 ur letenja na navedenih območjih Sredozemlja med drugim in četrtim četrtletjem leta 2018, drugi pa na preizkus MALE RPAS majhne velikosti za dolgoročni zračni nadzor morske meje do največ 300 ur letenja na navedenih območjih Sredozemlja med drugim in četrtim četrtletjem leta 2018. V zvezi s tem je tožeča stranka 29. decembra 2017 pridobila naročilo za drugi sklop.
87

Dvostranski dialog med Komisijo in zadevno državo članico je lahko zagotovilo za lojalno sodelovanje zadnjenavedene, pri čemer si Komisija ves čas prizadeva za pravilno in čimprejšnjo izvršitev svojega sklepa. Kot navaja ta institucija, bi razkritje dokumentov v zvezi s postopkom nadzora nad izvrševanjem sklepa, s katerim je naloženo vračilo državne pomoči, ogrozilo spremljanje tega postopka in pripravljenost držav članic, da predložijo podrobna pojasnila zlasti o napredku vračila in težavah, na katere naletijo pri izterjavi. Tako bi se lahko izkazalo, da Komisija še težje pridobi take informacije ter po potrebi začne pogajanja in sklene sporazum z zadevno državo članico, s katerim bi prenehala neizpolnitev obveznosti, ki jo je mogoče očitati tej državi, in sicer neizvršitev sklepa Komisije, da bi se omogočila spoštovanje prava Unije in izognitev uporabi pravnih sredstev na podlagi člena 108(2) PDEU (glej v tem smislu in po analogiji sodbo z dne 14. novembra 2013, LPN in Finska/Komisija, C‑514/11 P in C‑605/11 P, EU:C:2013:738, točka 63).
114

Te ugotovitve ni mogoče ovreči s trditvijo Sveta, s katero ta izpodbija upoštevnost statuta družbe Asas Iron Company in potrdila o registraciji, ki ju je predložila tožeča stranka, pri čemer v bistvu trdi, da ti dokazi izkazujejo, da tožeča stranka ni bila več eden od lastnikov družbe od 6. novembra 2019. Trdi, da je bila z resolucijo št. 832 z dne 19. marca 2019 sirskega ministrstva za notranjo trgovino in varstvo potrošnikov, ki jo je predložila tožeča stranka, pravna oblika družbe spremenjena. Družba Asas Iron Company, ki je bila enoosebna družba z omejeno odgovornostjo, je tako postala družba z omejeno odgovornostjo Asas Iron Company, potem ko je lastnik kapitala odstopil 50 % svojih deležev. Na podlagi statuta družbe Asas Iron Company in potrdila o registraciji pa naj ne bi bilo mogoče potrditi identitete ustanoviteljev družbe Asas Iron Company med datumom ustanovitve te družbe 30. marca 2017, in datumom resolucije št. 832, to je pred spremembo pravne oblike družbe. Drugače povedano, Svet trdi, da bi bila tožeča stranka lahko vpisana kot edini ustanovni družbenik enoosebne družbe z omejeno odgovornostjo pred odstopom svojih deležev, s tem pa ne bi bila več vpisana v uradnih dokumentih v zvezi z družbo Asas Iron Company, vendar ni predložil dokazov v podporo svoji trditvi.
200

Na drugem mestu, omeniti je treba, da je vloga družbe IPCT eden od glavnih elementov, ki utemeljujejo sporno prilagoditev. Res je, da je ta družba med končnim pregledom, zaključenim leta 2018, že poslovala in da je Komisija to omenila v Izvedbeni uredbi 2018/1469. Vendar iz sodne prakse izhaja, da morajo institucije pri pregledu iztekajočih se protidampinških ukrepov, opravljenem na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, ugotoviti le, ali bo po izteku teh ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode, tako da bi se ti ukrepi ohranili. V nasprotnem primeru se protidampinški ukrepi prekličejo. Zato pregled iztekajočih se ukrepov ne more povzročiti spremembe veljavnih ukrepov. Nasprotno pa lahko Komisija pri vmesnem pregledu na podlagi člena 11(3) te uredbe med drugim preuči, ali so se okoliščine v zvezi z dampingom in škodo bistveno spremenile, in lahko protidampinške ukrepe ne samo prekliče ali ohrani, ampak tudi spremeni (sodbe z dne 11. februarja 2010, Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, točka 76; z dne 18. septembra 2014, Valimar, C‑374/12, EU:C:2014:2231, točka 52, in z dne 18. oktobra 2016, Crown Equipment (Suzhou) in Crown Gabelstapler/Svet, T‑351/13, neobjavljen, EU:T:2016:616, točka 57).
18

Na drugem mestu je treba opozoriti, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso pravni interes tožeče stranke pogojen s tem, da ima lahko razveljavitev akta ali njegova sprememba sama po sebi pravne posledice in da lahko rezultat pravnega sredstva stranki, ki ga je vložila, prinese korist (glej v tem smislu sodbo z dne 17. septembra 2015, Mory in drugi/Komisija, C‑33/14 P, EU:C:2015:609, točka 55 in navedena sodna praksa). Ugotoviti pa je treba, da se v skladu s členom 54(2) Uredbe št. 40/94 (postal člen 62(2) Uredbe 2017/1001) za znamko, ki je bila razglašena za nično, šteje, da že od začetka ni imela učinkov, določenih s to uredbo. Iz tega sledi, da bi ničnost izpodbijane znamke, do katere lahko pride šele po razveljavitvi ali spremembi izpodbijane odločbe, lahko imela pravne posledice, ki bi tožeči stranki lahko prinesle korist za obdobje pred potekom registracije prejšnjega modela. Zato in v nasprotju s tem, kar v bistvu trdi EUIPO, niti okoliščina, da je registracija prejšnjega modela potekla, niti okoliščina, da tožeča stranka na podlagi tega modela ne more prepovedati uporabe drugih znamk, ki so bile registrirane po poteku registracije navedenega modela, tožeči stranki ne odvzema interesa za razveljavitev ali spremembo izpodbijane odločbe.
35

Splošno sodišče je 3. decembra (zadeva T‑389/19), 4. decembra (zadeve od T‑390/19 do T‑394/19), 5. decembra (zadeve T‑397/19, T‑398/19, T‑403/19, T‑404/19, T‑406/19, T‑407/19, od T‑409/19 do T‑412/19, T‑418/19, od T‑420/19 do T‑422/19, od T‑425/19 do T‑427/19, od T‑429/19 do T‑432/19, T‑435/19, T‑436/19 in od T‑438/19 do T‑441/19), 6. decembra (zadeve T‑413/19, T‑414/19, T‑416/19 in T‑417/19), 9. decembra (zadeve T‑442/19, od T‑444/19 do T‑446/19, T‑448/19, T‑450/19, T‑451/19, T‑454/19, T‑463/19 in T‑465/19) in 10. decembra 2019 (zadevi T‑452/19 in T‑453/19) stranke pozvalo, naj se opredelijo do možnosti, da se zadeve od T‑389/19 do T‑394/19, T‑397/19, T‑398/19, T‑403/19, T‑404/19, T‑406/19, T‑407/19, od T‑409/19 do T‑418/19, od T‑420/19 do T‑422/19, od T‑425/19 do T‑427/19, od T‑429/19 do T‑432/19, T‑435/19, T‑436/19, od T‑438/19 do T‑442/19, od T‑444/19 do T‑446/19, T‑448/19, od T‑450/19 do T‑454/19, T‑463/19 in T‑465/19 združijo.
95

Poleg tega je iz podatkov, ki so se zahtevali od Parlamenta, Sodišča Evropske unije in Računskega sodišča (glej točko 19 zgoraj) razvidno, da je 52 uradnikov in uslužbencev na Sodišču Evropske unije, ki so v času svoje kariere pridobili luksemburško državljanstvo, še naprej upravičenih do izselitvenega dodatka na podlagi člena 4(1)(b) Priloge VII h Kadrovskim predpisom in da jih je na Računskem sodišču od 23 državljanov Združenega kraljestva, osebja, ki so bili upravičeni do tega dodatka in ki so pridobili luksemburško državljanstvo, 20 ohranilo ta dodatek na podlagi iste določbe, trije pa so ga izgubili, ker so deset let pred začetkom svoje zaposlitve živeli v Luksemburgu.