Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (drugi senat) 
z dne 20. septembra 2017 * 
„Pritožba –Znamka Evropske unije –Uredba (ES) št. 207/2009 –Člen 8(1)(b) –Besedne in  
figurativne znamke z besednim elementom ‚darjeeling‘ali ‚darjeeling collection de lingerie‘–  
Ugovor imetnika kolektivnih znamk Evropske unije –Kolektivne znamke z geografsko označbo  
‚Darjeeling‘–Člen 66(2) –Glavni namen –Kolizija s prijavami posameznih znamk –  
Verjetnost zmede –Pojem –Podobnost med proizvodi in storitvami –Merila presoje –Člen 8(5)“  
V združenih zadevah od C-673/15 P do C-676/15 P, 
zaradi štirih pritožb na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vloženih 15. decembra 2015 , 
T he Tea Board s sedežem v Kalkuti (Indija), ki jo zastopata C. Maier in A. Nordemann, odvetnika, 
tožeča stranka, 
drugi stranki v postopku sta 
Urad E v ropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), ki ga zastopa J. Crespo Carrillo, agent, 
tožena stranka na prvi stopnji, 
Delta Lingerie, s sedežem v Cachanu (Francija), ki jo zastopata G. Marchais in P. Martini-Berthon, 
odvetnika, 
intervenientka na prvi stopnji, 
SODIŠČE (drugi senat), 
v sestavi M. Ilešič (poročevalec), predsednik senata, A. Prechal, sodnica, A. Rosas, sodnik, C. Toader,  
sodnica in E. Jarašiūnas, sodnik,  
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,  
sodni tajnik: L. Hewlett, administratorka,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 25. januarja 2017 ,  
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 31. maja 2017  
izreka naslednjo  
* Jezik postopka: angleščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :702 1 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
Sodbo 
1 Družba The Tea Board s pritožbami predlaga razveljavitev sodb Splošnega sodišča Evropske unije z dne 
2. oktobra 2015 , The Tea Board/UUN T – Delta Lingerie (Darjeeling) (T-624/13, EU:T:2015 :743), z dne 
2. oktobra 2015 , The Tea Board/UUN T – Delta Lingerie (Darjeeling collection de lingerie) (T-625/13, 
neobjavljena, EU:T:2015 :742), z dne 2. oktobra 2015 , The Tea Board/UUN T – Delta Lingerie 
(DARJEELING collection de lingerie) (T-626/13, neobjavljena, EU:T:2015 :741), in z dne 2. oktobra 
2015 , The Tea Board/UUN T– Delta Lingerie (Darjeeling) (T-627/13, neobjavljena, EU:T:2015 :740) (v 
nadaljevanju: skupaj: izpodbijane sodbe), v delu, v katerem je Splošno sodišče z njimi delno zavrnilo 
njene tožbe za razveljavitev odločb drugega odbora Urada Evropske unije za intelektualno lastnino 
(EUIPO) za pritožbe z dne 11. in 17. septembra 2013 (zadeve R 1387 /2012 -2, R 1501 /2012 -2, 
R 1502 /2012 -2 in R 1504 /2012 -2, v nadaljevanju: sporne odločbe), izdanih v postopkih z ugovorom 
med družbo The Tea Board in družbo Delta Lingerie. 
2 Družba Delta Lingerie z nasprotno pritožbo predlaga razveljavitev izpodbijanih sodb v delu, v katerem 
je Splošno sodišče z njimi sporne odločbe razveljavilo. 
Pravni okvir 
3 Člen 22 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljevanju: Sporazum 
TRIPS), ki je priloga 1 C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO) , 
podpisanemu v Marakešu 15. aprila 1994 in potrjenemu s Sklepom Sveta 94/800/ES z dne 
22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj 
(1986 –1994 ), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 80), naslovljen „Varstvo geografskih označb“, 
v odstavku 2(a) določa: 
„2. V zvezi z geografskimi označbami članice zainteresiranim strankam zagotovijo zakonita sredstva za 
preprečitev: 
(a) uporabe vsakršnega sredstva pri imenovanju ali predstavitvi blaga, ki bi označevalo ali nakazovalo, 
da določeno blago izvira iz geografskega območja, ki ni dejanski kraj porekla, na način, ki bi zavajal 
javnost glede geografskega porekla blaga; 
[…]“ 
4 Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Evropske unije (UL 
2009 , L 78, str. 1) določa: 
„Blagovna znamka [Evropske unije] je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, ki jih je mogoče 
grafično predstaviti, kot so besede, vključno z osebnimi imeni, slike, črke, števila, oblika blaga ali 
njegove embalaže, če se s pomočjo teh znakov blago in storitve nekega podjetja lahko razlikujejo od 
blaga in storitev drugih podjetij.“ 
5 Člen 7(1)(c) te uredbe določa: 
„Kot blagovna znamka se ne registrirajo: 
[…] 
(c) znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo 
vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja 
storitve ali druge lastnosti blaga ali storitve“. 
ECLI:EU:C:2017 :702 2 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
6 Člen 8(1) in (5) te uredbe določa: 
„1. Ob ugovoru imetnika prejšnje blagovne znamke se znamka, za katero je vložena prijava, ne 
registrira v naslednjih primerih: 
[…] 
(b) če zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali 
storitev, ki jih označujejo blagovne znamke, obstaja verjetnost zmede v javnosti na ozemlju, na 
katerem je varovana prejšnja blagovna znamka; verjetnost zmede zajema verjetnost povezovanja 
s prejšnjo blagovno znamko. 
[…] 
5. Poleg tega blagovna znamka ob ugovarjanju imetnika prejšnje blagovne znamke v smislu odstavka 2 
ne bo registrirana, če je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki in naj bi bila registrirana za blago 
ali storitve, ki niso podobne tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja 
blagovna znamka [Evropske unije] uživa ugled v [Evropski uniji] in če ima prejšnja nacionalna 
blagovna znamka ugled v zadevni državi članici, in če bi uporaba blagovne znamke, za katero je vložena 
prijava, brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje 
blagovne znamke.“ 
7 Člen 66 te uredbe, naslovljen „Kolektivne blagovne znamke [Evropske unije]“, določa: 
„1. Kolektivna blagovna znamka [Evropske unije] je blagovna znamka [Evropske unije], ki se uporablja 
za in je sposobna razlikovati blago ali storitve članov združenja, ki je nosilec blagovne znamke, od blaga 
ali storitev drugih podjetij. Združenja izdelovalcev, proizvajalcev, izvajalcev storitev ali trgovcev, ki 
imajo po pravu, ki velja zanje, sposobnost, da imajo pravice in obveznosti vseh vrst, pravice do 
sklepanja pogodb ali izvrševanja drugih pravnih dejanj ter sposobnost, da tožijo in so tožene, pa tudi 
javnopravne osebe, lahko vložijo prijavo kolektivne blagovne znamke [Evropske unije]. 
2. Z odstopanjem od člena 7(1)(c) so znaki in označbe, ki v gospodarskem prometu lahko označujejo 
geografski izvor blaga ali storitev, lahko kolektivne blagovne znamke [Evropske unije] v smislu 
odstavka 1. Kolektivna blagovna znamka ne daje nosilcu pravice, da tretji osebi prepove uporabo teh 
znakov ali označb v gospodarskem prometu, če jih ta uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji; 
še zlasti se taka blagovna znamka ne more uveljavljati nasproti tretji stranki, ki ima pravico do 
geografskega imena. 
3. Določbe te uredbe se uporabljajo za kolektivne blagovne znamke [Evropske unije], razen če členi 67 
do 74 določajo drugače.“ 
8 Člen 67 Uredbe št. 207/2009 , naslovljen „Pravilnik o uporabi blagovne znamke“, v odstavku 2 določa: 
„Pravilnik o uporabi določi osebe, upravičene do uporabe blagovne znamke, pogoje za pridobitev 
članstva in, če obstajajo, pogoje za uporabo blagovne znamke vključno s sankcijami. Pravilnik 
o uporabi blagovne znamke iz člena 66(2) morajo vsaki osebi, katere blago ali storitve izvirajo iz 
zadevnega geografskega območja, omogočiti, da postane član združenja, ki je nosilec blagovne 
znamke.“ 
ECLI:EU:C:2017 :702 3 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
9 Uredba (EU) št. 1151 /2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah 
kakovosti kme tijskih proizvodov in živil (UL 2012 , L 343, str. 1) v členu 5(2) določa: 
„Za namen te uredbe je ‚geografska označba‘ ime, ki opredeljuje proizvod: 
(a) s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države; 
(b) katerega določeno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu 
geografskem u poreklu ter 
(c) katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju.“ 
10 Člen 13(1)(c) in (d) te uredbe določa: 
„1. Registrirana imena so zaščitena pred: 
[…] 
(c) vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti 
proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali 
dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen 
vtis o njegovem poreklu; 
(d) vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda. 
[…]“ 
11 Člen 14 navedene uredbe, naslovljen „Povezave med blagovnimi znamkami, označbami porekla in 
geografskimi označbami“, v odstavku 1, prvi pododstavek, določa: 
„V primeru registracije označbe porekla ali geografske označbe v skladu s to uredbo se registracija 
blagovne znamke, katere uporaba bi bila v nasprotju s členom 13(1) in ki zadeva proizvod istega tipa, 
zavrne, če je zahtevek za registracijo blagovne znamke vložen po datumu vložitve zahtevka za 
registracijo v zvezi z označbo porekla ali geografsko označbo pri [Evropski] [k]omisiji.“ 
Dejansko stanje 
12 Dejansko stanje, kot izhaja iz izpodbijanih sodb, je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju. 
13 Družba Delta Lingerie je 21. in 22. oktobra 2010 v skladu z Uredbo št. 207/2009 pri EUIPO vložila 
prijave za registracijo blagovnih znamk Evropske unije. 
ECLI:EU:C:2017 :702 4 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
14 Znamke, za katere je bila vložena prijava za registracijo, so: 
– figurativni znak, prikazan v nadaljevanju, ki vsebuje besedni element „darjeeling“, napisan z belimi 
črkami in uokvirjen v pravokotnik svetlo zelene barve: 
– figurativni znak, prikazan v nadaljevanju, ki vsebuje besedni element „darjeeling collection de 
lingerie“, napisan z belimi črkami in uokvirjen v pravokotnik svetlo zelene barve: 
– figurativni znak, prikazan v nadaljevanju, ki vsebuje besedni element „darjeeling collection de 
lingerie“, napisan s črnimi črkami na beli podlagi: 
– figurativni znak, prikazan v nadaljevanju, ki vsebuje besedni element „darjeeling“, napisan s črnimi 
črkami na beli podlagi: 
15 Proizvodi in storitve, za katere je bila vložena prijava za registracijo, spadajo v razrede 25, 35 in 38 
v smislu Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk 
z dne 15. junija 1957 , kakor je bil revidira n in spremenjen (v nadaljevanju: Nicejski aranžma), in za 
vsakega od teh razredov ustrezajo temu opisu: 
– razred 25: „Žensko spodnje perilo in fino damsko dnevno in nočno perilo, predvsem stezniki, bodiji, 
životci, elastični stezniki, nedrčki, ženske spodnje hlače, spodnje hlačke, tangice, oprijeti životci, kratke 
hlače, boksarice, nogavični pasovi, nogavični pasovi, nogavične podveze, ohlapni životci, spalne srajčke, 
hlačne nogavice, damske nogavice, kopalne obleke; Oblačila, pletenine, fino damsko perilo, brezrokavne 
majice brez ovratnika, tee-shirts, stezniki, životci, ženske spalne srajčke, boe, bluze, kombineže, svitri, 
bodiji, pižame, spalne srajce, (dolge) hlače, (dolge) hlače za stanovanje, šali, domače halje, ženske 
domače halje, kopalni plašči, kopalne obleke, kopalne hlače, ženska spodnja krila, ovratne rute“; 
– razred 35: „Storitve maloprodaje ženskega spodnjega perila in finega damskega perila, parfumov, 
toaletnih vod in kozmetičnih sredstev, perila za gospodinjstvo in kopalnega perila; poslovne svetovalne 
storitve pri zasnovi in obratovanju maloprodajnih trgovin in prodajnih središč za maloprodajo in 
reklamiranje; storitve pospeševanja prodaje (za tretje osebe), oglasna dejavnost, vodenje komercialnih 
ECLI:EU:C:2017 :702 5 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
poslov, poslovna administracija, spletno oglaševanje v računalniškem omrežju, razdeljevanje 
reklamnega materiala (letakov, prospektov, brezplačnih časopisov, vzorcev blaga), storitve naročanja na 
časopise za tretje osebe; poslovne informacije ali poizvedbe; organizacija prireditev, razstav 
v komercialne ali reklamne namene, vodenje oglaševanja, oddajanje oglasnih površin v najem, radijsko, 
televizijsko oglaševanje, reklamno sponzorstvo“; 
– razred 38: „Telekomunikacije, računalniško podprt prenos sporočil in slik, storitve interaktivnega 
televizijskega oddajanja zaradi predstavitve izdelkov, komuniciranje preko računalniških terminalov, 
komunikacija (prenos) na svetovnem računalniškem omrežju, odprta ali zaprta“. 
16 Te prijave so bile objavljene v Biltenu blagovnih znamk Skupnosti št. 4/2011 z dne 7. januarja 2011 . 
17 Družba The Tea Board, subjekt, ustanovljen z indijskim zakono m o čaju št. 29 iz leta 1953 in pristojen 
za upravljanje pridelave čaja, je 7. aprila 2011 vložila ugovor zoper registracijo znamk, prijavljenih za 
blago in storitve, navedene v točki 15 te sodbe. 
18 Ugovor je temeljil na teh prejšnjih znamkah: 
– prejšnja besedna kolektivna znamka Evropske unije DARJEELING, registrirana 31. marca 2006 pod 
številko 4325718 ; 
– prejšnja figurativna kolektivna znamka Evropske unije, registrirana 23. aprila 2010 pod številko 
8674327 in prikazana spodaj: 
19 Obe kolektivni znamki Evropske unije označujeta proizvode iz razreda 30 v smislu Nicejskega 
aranžmaja, ki ustrezajo temu opisu: „čaj“. 
20 Razlogi, navedeni v utemeljitev ugovora, so bili iz člena 8(1)(b) in (5) Uredbe št. 207/2009 . 
21 Oddelek za ugovore je ugovor zoper registracijo navedenih znamk zavrnil s štirimi odločbami, 
sprejetimi 31. maja, 11. junija in 10. julija 2012 . Družba The Tea Board je 27. julija in 10. avgusta 
2012 zoper te odločbe pri EUIPO vložila pritožbe za razveljavitev teh odločb. 
22 Iz izpodbijanih sodb je razvidno, da je družba The Tea Board v okviru teh pritožb pred drugim 
odborom EUIPO za pritožbe (v nadaljevanju: odbor za pritožbe) predložila dokaze o tem, da je 
besedni element „darjeeling“, to je skupni besedni element nasprotujočih si znakov, zaščitena 
geografska označba za čaj, registrirana na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1050 /2011 z dne 
20. oktobra 2011 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb 
[Darjeeling (ZGO)] (UL 2011 , L 276, str. 5), na podlagi vloge, ki je bila prejeta 12. novembra 2007 . Ta 
izvedbena uredba je bila sprejeta na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 
ozaščiti geografskih označb in označb porekla za kme tijske proizvode in živila (UL 2006 , L 93, 
str. 12), ki je bila nato nadomeščena z Uredbo št. 1151 /2012 . 
23 Odbor za pritožbe je s spornimi odločbami zavrnil pritožbe in potrdil odločbe oddelka za ugovore. 
Natančneje, ugotovil je, da zaradi neobstoja podobnosti med proizvodi in storitvami, ki so zajeti 
z nasprotujočimi si znaki, ni verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 . Zavrnil je 
tudi navedbe o kršitvi člena 8(5) te uredbe, ker na podlagi dokazov, ki jih je predložila družba The Tea 
Board, ni bilo mogoče ugotoviti, da so pogoji za uporabo navedenega člena izpolnjeni. 
ECLI:EU:C:2017 :702 6 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijane sodbe 
24 Družba The Tea Board je v tajništvo Splošnega sodišča 25. novembra 2013 vložila štiri tožbe za 
razveljavitev vseh štirih spornih odločb. 
25 V utemeljitev svojih tožb je navedla dva tožbena razloga, prvi se je nanašal na kršitev člena 8(1)(b) 
Uredbe št. 207/2009 , ker naj odbor za pritožbe ne bi priznal posebnega namena kolektivnih znamk 
Evropske unije, ki izhaja iz člena 66(2) te uredbe, in drugi na kršitev člena 8(5) navedene uredbe. 
26 Splošno sodišče je z izpodbijanimi sodbami na eni strani zavrnilo prvi tožbeni razlog kot neutemeljen 
s tem, da je v bistvu ugotovilo, da se glavni namen kolektivnih znamk Evropske unije, vključno 
s tistimi, ki so sestavljeni iz označbe, ki lahko označuje geografski izvor zadevnega blaga, ne razlikuje 
od glavnega namena posameznih znamk Evropske unije in da v obravnavanem primeru ni verjetnosti 
zmede, saj sporno blago in storitve niso niti enaki niti podobni. 
27 Na drugi strani je Splošno sodišče drugemu tožbenemu razlogu delno ugodilo. Ob upoštevanju 
hipotetične predpostavke izjemnega ugleda prejšnjih znamk, na kateri je odbor za pritožbe utemeljil 
svojo analizo uporabe člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 , je menilo, da je ta odbor za vse proizvode iz 
razreda 25 v smislu Nicejskega aranžmaja in za „storitve maloprodaje ženskega spodnjega perila in 
finega damskega perila, parfumov, toaletnih vod in kozmetičnih sredstev, perila za gospodinjstvo in 
kopalnega perila“ iz razreda v smislu 35 tega aranžmaja, za katere je bila vložena prijava za 
registracijo, napačno izključil obstoj nevarnosti okoriščanja z neupravičeno uporabo prijavljenih 
znamk. V tem delu je sporne odločbe razveljavilo. 
Postopek pred Sodiščem in predlogi strank 
28 Družba The Tea Board v vsaki pritožbi Sodišču predlaga, naj: 
– izpodbijano sodbo razveljavi v delu, v katerem je Splošno sodišče z njo zavrnilo tožbo; 
– po potrebi zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču, 
– EUIPO naloži plačilo stroškov. 
29 S sklepom predsednika Sodišča z dne 12. februarja 2016 so bile zadeve združene za pisni in ustni 
postopek ter izdajo sodbe. 
30 EUIPO in družba Delta Lingerie Sodišču predlagata, naj pritožbe zavrne in družbi The Tea Board 
naloži plačilo stroškov. 
31 Družba Delta Lingerie v nasprotni pritožbi Sodišču predlaga, naj: 
– izpodbijane sodbe razveljavi v delu, v katerem je Splošno sodišče z njimi sporne odločbe razveljavilo; 
– po potrebi zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču, 
– družbi The Tea Board naloži plačilo stroškov. 
32 EUIPO in družba The Tea Board Sodišču predlagata, naj nasprotno pritožbo zavrne in družbi Delta 
Lingerie naloži plačilo stroškov v zvezi z njo. 
ECLI:EU:C:2017 :702 7 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
Glavne pritožbe 
33 Družba The Tea Board navaja dva pritožbena razloga, ki se nanašata prvi na kršitev člena 8(1)(b) 
Uredbe št. 207/2009 in drugi na kršitev člena 8(5) te uredbe. 
Prvi pritožbeni razlog 
Trditve strank 
34 Prvič, družba Tea Board trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo in/ali izkrivilo dejstva, ko 
je vtočkah od 39 do 41 izpodbijanih sodb ugotovilo, da glavni namen kolektivne znamke, sestavljene iz 
znakov ali navedb, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo „geografski izvor blaga ali storitev“ 
v smislu člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 , ni drugačen od glavnega namena kolektivne znamke 
Evropske unije v smislu odstavka 1 tega člena, in da je torej Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, 
ker je sklenilo, da je glavni namen znamk v obeh primerih označitev trgovskega izvora. 
35 V zvezi s tem najprej trdi, da pomeni člen 66(2) Uredbe št. 207/2009 izjemo od absolutnih razlogov za 
zavrnitev iz člena 7(1)(c) te uredbe, ki članom nekega združenja izrecno dovoljuje monopol nad 
znakom, zavarovanim s kolektivno znamko Evropske unije. 
36 Dalje, v skladu s členom 67(2) navedene uredbe naj bi pravilnik o uporabi kolektivne znamke Evropske 
unije vsaki osebi, katere blago ali storitve izvirajo z zadevnega geografskega območja, omogočal, da 
postane član združenja, ki je imetnik znamke, zato naj se s kolektivno znamko Evropske unije, ki 
vsebuje geografsko označbo, nikoli ne bi moglo razlikovati blaga ali storitev članov združenja, ki je 
imetnik znamke, od blaga ali storitev drugih podjetij. Sodišče je v zvezi s tem v sodbi z dne 29. marca 
2011 , Anheuser-Busch/Budějovický Budvar (C-96/09 P, EU:C:2011 :189, točka 147), že razsodilo, da je 
glavni namen geografske označbe zagotavljanje geografskega porekla proizvodov in njihovih posebnih 
značilnosti potrošnikom. 
37 Nazadnje naj bi bilo treba Uredbo št. 207/2009 razlagati v povezavi s členom 13(1)(c) in (d) Uredbe 
št. 1151 /2012 in členom 22 Sporazuma TRIPS, ki določa, da morajo članice zainteresiranim strankam 
zagotoviti zakonita sredstva, ki pri imenovanju ali predstavitvi blaga preprečujejo uporabo vsakega 
takega sredstva, ki bi označevalo ali nakazovalo, da določeno blago izvira iz geografskega območja, ki 
ni resnični kraj porekla, na način, ki bi zavajal javnost glede geografskega porekla blaga. 
38 Drugič, Splošno sodišče naj bi napačno uporabilo pravo in/ali izkrivilo dejstva, ko je v točkah 49, od 51 
do 53 in 60 izpodbijanih sodb razsodilo, da v primeru kolektivne znamke iz člena 66(2) Uredbe 
št. 207/2009 , sestavljene iz označbe, ki označuje geografski izvor zadevnega blaga, pri presoji 
podobnosti zadevnih proizvodov ali storitev v okviru člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 ni mogoče 
upoštevati geografskega izvora – dejanskega ali morebitnega – teh proizvodov ali storitev. 
39 Tretjič, Splošno sodišče naj bi napačno uporabilo pravo in/ali izkrivilo dejstva s tem, da je v točki 60 
izpodbijanih sodb razsodilo, da v primeru kolektivne znamke iz člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 pri 
celoviti presoji verjetnosti zmede v okviru člena 8(1)(b) te uredbe ni mogoče upoštevati geografskega 
izvora – dejanskega ali morebitnega – teh proizvodov ali storitev in da ni pomem bno, ali lahko javnost 
šteje, da imajo zadevne storitve, proizvodi ali surovine, ki se uporabljajo pri izdelavi proizvodov, na 
katere se nanašajo zadevne znamke, lahko isti geografski izvor. 
40 EUIPO in družba Delta Lingerie prerekata trditve družbe The Tea Board. 
ECLI:EU:C:2017 :702 8 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
Presoja Sodišča 
41 Najprej, v zvezi z očitki o izkrivljanju, ki jih zatrjuje družba The Tea Board, je treba spomniti, da ob 
upoštevanju izrednosti očitka o izkrivljanju, člen 256 PDEU, člen 58, prvi pododstavek, Statuta Sodišča 
Evropske unije in člen 168(1)(d) Poslovnika Sodišča pritožniku nalagajo zlasti, da mora natančno 
opredeliti dejstva, ki naj bi jih Splošno sodišče izkrivilo, in dokazati napake pri presoji, zaradi katerih 
naj bi to sodišče izkrivilo dejstva. Tako izkrivljanje mora očitno izhajati iz listin v spisu, ne da bi bilo 
treba ponovno ugotavljati dejansko stanje in presojati dokaze (sodba z dne 11. maja 2017 , Yoshida 
Metal Industry/EUIPO, C-421/15 P, EU:C:2017 :360, točka 23 in navedena sodna praksa). 
42 Vendar je treba ugotoviti, da družba The Tea Board očitkov o izkrivljanju ni z ničemer podprla in jih je 
torej treba zavrniti kot neutemeljene. 
43 Kar zadeva očitek družbe The Tea Board o napačni uporabi prava, je treba ugotoviti, da je Splošno 
sodišče v točkah od 41 do 43 izpodbijanih sodb v bistvu razsodilo, da je glavni namen kolektivne 
znamke Evropske unije razlikovati proizvode in storitve članov združenja, ki je imetnik kolektivne 
znamke, od proizvodov in storitev drugih družb, ne pa razlikovati med proizvodi glede na njihov 
geografski izvor. 
44 Splošno sodišče je ob upoštevanju te okoliščine v točkah 49 in od 51 do 53 navedenih sodb menilo, da 
kadar so v postopku z ugovorom nasprotujoči si znaki na eni strani kolektivne znamke na drugi pa 
posamezne, je treba primerjavo zadevnih proizvodov in storitev opraviti na podlagi istih meril, kot so 
tista, ki se uporabljajo, kadar se presoja podobnost ali enakost proizvodov in storitev, zajetih z dvema 
posameznima znamkama. Splošno sodišče je tako zavrnilo trditev družbe The Tea Board, da bi lahko 
možnost, da bi javnost lahko štela, da imajo proizvodi in storitve, ki so zajeti z nasprotujočimi si 
znaki, isti geografski izvor, pomenila merilo, ki lahko zadostuje za dokaz njihove podobnosti ali 
enakosti za uporabo člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 . 
45 Nazadnje je Splošno sodišče vtočki 60 izpodbijanih sodb zavrnilo trditev družbe The Tea Board, da se 
pri presoji obstoja verjetnosti zmede, kadar gre za kolektivne znamke Evropske unije in posamezne 
znamke, ta verjetnost kaže v tem, da bi javnost lahko štela, da imajo proizvodi ali storitve, ki so zajeti 
z nasprotujočimi si znaki, ali surovine, ki se uporabljajo pri njihovi izdelavi, lahko isti geografski izvor. 
46 V zvezi s tem je treba spomniti, da člen 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 , ki se – če v členih od 67 do 74 te 
uredbe ni drugače določeno – v skladu s členom 66(3) te uredbe uporablja za kolektivne znamke 
Evropske unije, določa, da se na podlagi ugovora imetnika prejšnje znamke znamka, za katero je 
vložena prijava, ne registrira, če zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo znamko in enakosti ali 
podobnosti proizvodov ali storitev, ki jih označujeta znamki, obstaja verjetnost zmede v javnosti na 
ozemlju, na katerem uživa varstvo prejšnja znamka. 
47 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da za uporabo člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 verjetnost zmede 
predpostavlja hkrati enakost ali podobnost znamke, katere registracija se zahteva, in prejšnje znamke 
ter enakost ali podobnost proizvodov ali storitev, na katere se nanaša zahteva za registracijo, in 
proizvodov ali storitev, za katere je prejšnja znamka registrirana, in da gre pri tem za kumulativne 
pogoje (sodba z dne 23. januarja 2014 , UUN T/riha WeserGold Getränke, C-558/12 P, EU:C:2014 :22, 
točka 41 in navedena sodna praksa). 
48 V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba pri presoji podobnosti zadevnih proizvodov in storitev 
upoštevati vse pomem bne dejavnike, ki označujejo razmerje med temi proizvodi in storitvami. Ti 
dejavniki vključujejo zlasti njihovo naravo, namen, uporabo in konkurenčni ali dopolnilni značaj (glej 
zlasti sodbi z dne 11. maja 2006 , Sunrider/UUN T, C-416/04 P, EU:C:2006 :310, točka 85, in z dne 
18. decembra 2008 , Les Éditions Albert René/UUN T, C-16/06 P, EU:C:2008 :739, točka 65) 
ECLI:EU:C:2017 :702 9 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
49 Družba The Tea Board v obravnavanem primeru v bistvu trdi, da je Splošno sodišče – ob upoštevanju 
dejstva, da je glavni namen kolektivnih znamk Evropske unije, ki so sestavljene iz znakov ali označb, ki 
lahko v gospodarskem prometu označujejo geografski izvor blaga ali storitev, po njenem mnenju ta, da 
označuje skupni geografski izvor teh proizvodov ali storitev – napačno uporabilo pravo, ker pri presoji 
podobnosti zadevnih proizvodov ali storitev v smislu točke 48 te sodbe njihovega skupnega dejanskega 
ali morebitnega geografskega izvora ni štelo za upoštevni dejavnik. 
50 Ugotoviti je treba, da ta argumentacija temelji na predpostavki, da je glavni namen kolektivnih znamk 
Evropske unije iz člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 drugačen od glavnega namena znamk iz odstavka 1 
tega člena. Vendar je ta predpostavka napačna. Prvič, kakor je razvidno že iz besedila člena 66(2) 
Uredbe št. 207/2009 , so kolektivne znamke Evropske unije, ki so sestavljene iz znakov ali označb, ki 
lahko v gospodarskem prometu označujejo geografski izvor blaga ali storitev, kolektivne znamke 
Evropske unije v smislu odstavka 1 tega člena. V skladu z navedenim odstavkom 1 pa je lahko 
kolektivna znamka Evropske unije znak, ki je sposoben razlikovati blago ali storitve članov združenja, 
ki je imetnik znamke, od blaga ali storitev drugih podjetij. 
51 Poleg tega člen 4 Uredbe št. 207/2009 , ki se v skladu s členom 66(3) te uredbe uporablja za kolektivne 
znamke, v bistvu določa, da je lahko znamka Evropske unije sestavljena le iz znakov, s katerimi se 
določa trgovski izvor blaga ali storitev, ki so označeni s temi znaki. 
52 V zvezi s tem je Sodišče že večkrat razsodilo, da je glavni namen znamke potrošniku jamčiti za izvor 
blaga, tako da omogoča opredeliti proizvod ali storitev, ki ju znamka označuje, kot proizvod ali 
storitev, ki izhajata iz nekega podjetja, in ju tako razlikovati od proizvodov in storitev drugih podjetij 
(sodba z dne 6. marca 2014 , Backaldrin Österreich The Kornspitz Company, C-409/12, 
EU:C:2014 :130, točka 20 in navedena sodna praksa). 
53 Čeprav je Sodišče poleg tega že priznalo, da ima lahko znamka tudi druge namene, kot je označba 
izvora, ki jih je prav tako treba zavarovati pred posegi drugih, kot denimo zagotavljanje kakovosti 
proizvoda ali storitve s to znamko ali pa sporočanje, investiranje ali oglaševanje, je kljub temu vedno 
poudarilo, da je glavni namen znamke še vedno označba izvora (glej v tem smislu sodbe z dne 
23. marca 2010 , Google France in Google, od C-236/08 do C-238/08, EU:C:2010 :159, točki 77 in 82, in 
z dne 22. septembra 2011 , Interflora in Interflora British Unit, C-323/09, EU:C:2011 :604, točke od 37 
do 40 in navedena sodna praksa). 
54 Zato je stališče, da je glavni namen kolektivne znamke Evropske unije iz člena 66(2) Uredbe 
št. 207/2009 označba geografskega izvora blaga ali storitev, ki se ponujajo pod to znamko, ne pa 
označba trgovskega izvora, v nasprotju z glavnim namenom. 
55 Te ugotovitve ni mogoče ovreči s trditvami družbe The Tea Board, ki se nanašajo na člen 67(2) Uredbe 
št. 207/2009 in sodno prakso, ki se je oblikovala po sodbi z dne 29. marca 2011 , 
Anheuser-Busch/Budějovický Budvar (C-96/09 P, EU:C:2011 :189, točka 147), da kolektivna znamka 
Evropske unije iz člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 po naravi ne more imeti takega razlikovalnega 
učinka. 
56 Čeprav je trditev družbe The Tea Board, ki se nanašana člen 67(2) Uredbe št. 207/2009 , nejasna in ni 
podprta z dokazi, je treba ugotoviti, da je Sodišče v sodbi z dne 29. marca 2011 , 
Anheuser-Busch/Budějovický Budvar (C-96/09 P, EU:C:2011 :189, točka 147), menilo le, da je glavni 
namen geografske označbe potrošniku jamčiti za geografski izvor proizvodov in njihovih posebnih 
značilnosti. Sodišče pa v zvezi s tem ni opravilo nobene presoje glavnega namena kolektivnih znamk 
Evropske unije v smislu člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 . 
ECLI:EU:C:2017 :702 10 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
57 Drugič, čeprav je člen 66(2) Uredbe št. 207/2009 , kakor trdi družba The Tea Board, izjema od 
absolutnega razloga za zavrnitev registracije iz člena 7(1)(c) Uredbe št. 207/2009 , ta okoliščina ni taka, 
da bi se z njo omajalo dejstvo, da je glavni namen kolektivne znamke Evropske unije iz člena 66(2) 
Uredbe št. 207/2009 jamčiti za skupni trgovski izvor proizvodov, ki se prodajajo pod to znamko, ne pa 
za njihov skupni geografski izvor. 
58 Poleg tega, kot je navedel generalni pravobranilec v točkah od 34 do 36 sklepnih predlogov, je mogoče 
odstopanje od člena 7(1)(c) Uredbe št. 207/2009 , ki je umeščeno v člen 66(2) te uredbe, razložiti 
z naravo znaka, zajetega s kolektivnimi znamkami iz navedenega odstavka 2. 
59 Sodišče je v zvezi s tem že razsodilo, da se z navedenim členom 7(1)(c) uresničuje cilj splošnega 
interesa, v skladu s katerim lahko znake ali označbe, s katerimi se opisuje skupina proizvodov ali 
storitev, za katere se zahteva registracija, prosto uporabljajo vsi, vključno kot kolektivne znamke ali 
kot del sestavljenih ali grafičnih znamk. Ta določba torej preprečuje, da bi bili taki znaki ali označbe 
zaradi svoje registracije kot posamezna znamka pridržani le enemu podjetju (glej v tem smislu sodbe 
z dne 4. maja 1999 , Windsurfing Chiemsee, C-108/97 in C-109/97, EU:C:1999 :230, točka 25,inzdne 
19. aprila 2007 , UUN T/Celltech, C-273/05 P, EU:C:2007 :224, točka 75 in navedena sodna praksa). 
60 Kolektivna znamka Evropske unije iz člena 66(2) Uredbe št. 207/2009 pa ne nasprotuje takem u 
splošnemu interesu, saj, prvič, ta znamka v skladu z zadnjim stavkom tega odstavka 2 imetniku ne daje 
pravice, da tretji osebi prepove uporabo teh znakov ali označb v gospodarskem prometu, če jih ta 
uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji, in drugič, člen 67(2) te uredbe nalaga, da se mora 
s pravilnikom o uporabi znamke iz navedenega člena 66(2) vsaki osebi, katere blago ali storitve 
izvirajo iz zadevnega geografskega območja, omogočiti, da postane član združenja, ki je imetnik 
blagovne znamke. 
61 Tretjič, družba The Tea Board se v utemeljitev svojih trditev ne more sklicevati niti na 
člen 13(1)(c) in (d) Uredbe št. 1151 /2012 niti na člen 22 Sporazuma TRIPS, ki se nanašata na varstvo 
zaščitenih geografskih označb. 
62 V zvezi s tem zadošča ugotovitev, da lahko navedene geografske označbe in kolektivne znamke 
Evropske unije, sestavljene iz znakov in označb, v gospodarskem prometu označujejo geografski izvor 
blaga ali storitev, in da gre za znake, ki spadajo v različne pravne sisteme in sledijo različnim ciljem. 
Znamka Evropske unije je torej v skladu s členom 4 Uredbe št. 207/2009 znak, s katerim se določa 
trgovski izvor blaga ali storitev, geografska označba pa je v skladu s členom 5(2) Uredbe št. 1151 /2012 
ime, ki opredeljuje proizvod s poreklom specifičnega geografskega območja, katerega določeno 
kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskem u poreklu 
in katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju. 
63 Ob upoštevanju navedenih preudarkov je treba ugotoviti, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo 
prava, ko je v točkah od 41 do 43 izpodbijanih sodb razsodilo, da je glavni namen kolektivne znamke 
Evropske unije razlikovati proizvode ali storitve članov združenja, ki je imetnik te znamke, od 
preostalih podjetij, ne pa te proizvode razlikovati na podlagi njihovega geografskega izvora. 
64 Iz tega sledi, da Splošno sodišče prav tako ni napačno uporabilo prava, ko je v točkah 49 in od 51 
do 53 navedenih sodb v bistvu ugotovilo, da kadar so na področju uporabe člena 8(1)(b) Uredbe 
št. 207/2009 nasprotujoči znaki na eni strani kolektivne znamke, na drugi strani pa posamezne 
znamke, možnost, da lahko javnost šteje, da imajo proizvodi in storitve, označeni z nasprotujočimi si 
znaki, isti geografski izvor, ni upoštevni dejavnik za ugotovitev njihove enakosti ali podobnosti. 
ECLI:EU:C:2017 :702 11 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
65 Kot je Splošno sodišče namreč ugotovilo v točki 52 izpodbijanih sodb, se na istem geografskem 
območju namreč lahko proizvaja ali opravlja zelo širok spekter proizvodov ali storitev. Prav tako ni 
izključeno, da je regija, katere geografsko ime je registrirano kot kolektivna znamka Evropske unije 
v skladu s členom 66(2) Uredbe št. 207/2009 , vir različnih surovin, ki se lahko uporabljajo pri 
izdelovanju različnih in raznovrstnih proizvodov. 
66 Nazadnje, kar zadeva napačno uporabo prava, ki naj bi jo Splošno sodišče storilo v točki 60 
izpodbijanih sodb, zadošča ugotovitev, da je navedena točka dodatna točka, saj je, kot je razvidno iz 
točk od 43 do 63 te sodbe, Splošno sodišče v točkah od 56 do 59 izpodbijanih sodb v bistvu že 
odločilo, in to pravilno, da se člen 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 ne more uporabiti zaradi 
neizpolnjenosti enega od pogojev za njegovo uporabo. Očitek, ki ga je družba The Tea Board navedla 
zoper to točko, je torej brezpredmeten in ga je treba zavrniti (glej v tem smislu sodbo z dne 19. aprila 
2007 , UUN T/Celltech, C-273/05 P, EU:C:2007 :224, točki 56 in 57). 
67 Na podlagi navedenih ugotovitev je treba prvi pritožbeni razlog zavrniti. 
Drugi pritožbeni razlog 
Trditve strank 
68 The Tea Board trdi, da je Splošno sodiščekršilo člen 8(5) Uredbe št. 207/2009 in/ali izkrivilo dejstva 
v obravnavanem primeru, ko je v točki 145 izpodbijanih sodb ugotovilo, da se pozitivnih lastnosti, ki jih 
v spomin prikliče besedni element „darjeeling“, ne more prenesti niti na storitve iz razreda 35 v smislu 
Nicejskega aranžmaja, razen na storitve maloprodaje ženskega spodnjega perila in finega damskega 
perila, parfumov, toaletnih vod in kozmetičnih sredstev, perila za gospodinjstvo in kopalnega perila, 
niti na katero od storitev iz razreda 38 v smislu Nicejskega aranžmaja, ki so zajete z izpodbijanimi 
znamkami. Natančneje, Splošno sodišče naj bi napačno potrdilo, da ni razloga, da bi imela družba 
Delta Lingerie zaradi uporabe izpodbijanih znamk poslovno prednost glede zadevnih storitev. 
Lastnosti prefinjenega in izjemnega proizvoda edinstvene kakovosti, ki naj bi jih po mnenju Splošnega 
sodišča izražal besedni element „darjeeling“, naj bi bilo mogoče prenesti tudi na storitve, kot so 
poslovne svetovalne storitve ali telekomunikacijske storitve, z njimi pa naj bi se lahko okrepila tudi 
privlačnost sporne znamke v zvezi s tem. Splošno sodišče naj prav tako ne bi obrazložilo svoje 
ugotovitve iz točke 145 izpodbijanih sodb, da se lastnosti, ki se jih povezuje z besednim elementom 
„darjeeling“, ne more prenesti na storitve iz razredov 35 in 38 v smislu Nicejskega aranžmaja. 
69 EUIPO in družba Delta Lingerie trdita, da drugi pritožbeni razlog ni dopusten, ker želi družba The Tea 
Board z njim doseči, da Sodišče presojo Splošnega sodišča nadomesti s svojo, in da ta pritožbeni razlog 
vsekakor ni utemeljen, saj družba The Tea Board ni dokazala niti napačne uporabe prava niti 
izkrivljanja dejstev. 
Presoja Sodišča 
70 Najprej je treba ob upoštevanju sodne prakse, navedene v točki 41 te sodbe, zavrniti očitek družbe The 
Tea Board glede izkrivljanja, saj tega očitka ni nikakor utemeljila. 
71 Kar zadeva očitek glede neobrazložitve ugotovitev iz točke 145 izpodbijanih sodb, zadošča ugotovitev, 
da je Splošno sodišče v tej točki trditev zavrnilo, ker razlog, iz katerega bi uporaba prijavljenih znamk 
družbi Delta Lingerie omogočila poslovno prednost glede storitev, ki niso maloprodaja ženskega 
spodnjega perila in finega damskega perila, parfumov, toaletnih vod in kozmetičnih sredstev, perila za 
gospodinjstvo in kopalnega perila, iz spisa ni nikakor razviden in ker družba The Tea Board ni 
predložila nobenega posebnega dokaza, s katerim bi dokazala to prednost. Zatrjevana neobrazložitev 
torej ni dokazana. 
ECLI:EU:C:2017 :702 12 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
72 Kar zadeva trditev, da je lastnosti, ki naj bi jih izražal besedni element „darjeeling“, mogoče prenesti na 
vse storitve, za katere se zahteva registracija, se želi z njo v resnici doseči, da bi Sodišče opravilo 
presojo dejanskega stanja, zato jo je treba zavreči kot nedopustno (glej v tem smislu sodbo z dne 
24. marca 2011 , Ferrero/UUN T, C-552/09 P, EU:C:2011 :177 točki 73 in 89). 
73 Iz tega sledi, da je treba drugi pritožbeni razlog in s tem tudi pritožbe v celoti zavrniti. 
Nasprotna pritožba 
74 Družba Delta Lingerie v utemeljitev nasprotne pritožbe navaja en razlog, ki se nanašanakršitev 
člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 . Ta pritožbeni razlog ima dva dela, od katerih se prvi nanašana 
izkrivljanje namena znamk na eni strani in namena geografskih označb na drugi, drugi pa na 
protislovnost obrazložitve in napačno uporabo prava pri uporabi člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 . 
Prvi del edinega pritožbenega razloga 
Trditve strank 
75 Družba Delta Lingerie trdi, da je namen znamke jamčiti za trgovski izvor, namen geografske označbe 
pa jamčiti za geografski izvor. Glede na ta različna namena naj ne bi bilo nikakor mogoče šteti, da se 
ugled zaščitene geografske označbe dejansko lahko prenese na isti znak, zaščiten v okviru kolektivne 
znamke za enake proizvode. Iz tega naj bi sledilo, da je Splošno sodišče s tem, da se je sklicevalo na 
hipotetično predpostavko, da je bil ugled prejšnjih znamk dokazan z ugotovitvijo, da se je ugled imena 
„Darjeeling“ kot zaščitene geografske označbe za čaj prenesel na isti znak, zaščiten v okviru kolektivne 
znamke za enake proizvode, napačno uporabilo pravo, ker je izkrivilo namen zadevnih znamk na eni 
strani in geografskih označb na drugi. 
76 EUIPO in družba The Tea Board prerekata trditve družbe Delta Lingerie. 
Presoja Sodišča 
77 Ugotoviti je treba, da je Splošno sodišče v točki 79 izpodbijanih sodb v zvezi z vprašanjem, ali imata 
prejšnji znamki ugled v smislu člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 , ugotovilo, da je besedilo spornih 
odločb vsaj dvoumno. Vendar je Splošno sodišče poudarilo, da edini stavek, ki v tem poglavju spornih 
odločb ni dvoumen, ta, iz katerega izhaja, da „odbor za pritožbe ni dokončno ugotovil, da imata prejšnji 
znamki ugled“. Splošno sodišče je navedlo tudi, da je EUIPO, ko je bil o tem vprašan na obravnavi, 
potrdil, da v zvezi s tem ni sprejel dokončne ugotovitve. 
78 Splošno sodiščeje vtočki 80 izpodbijanih sodb vseeno menilo, da je treba, glede na to, da je odbor za 
pritožbe nadaljeval svojo analizo za uporabo člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 , šteti, da je ta analiza 
temeljila na hipotetični predpostavki, da je bil ugled prejšnjih znamk dokazan. 
79 Splošno sodiščeseje vtočki 146 izpodbijanih sodb na podlagi okoliščine, da sporne odločbe temeljijo 
na hipotetični predpostavki, da imata prejšnji znamki izjemen ugled, sklenilo, da te odločbe razveljavi 
v delu, v katerem je odbor za pritožbe zavrnil uporabo člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 , pri čemer je za 
vse proizvode iz razreda 25 v smislu Nicejskega aranžmaja in storitve maloprodaje iz razreda 35 
v smislu Nicejskega aranžmaja, zajete s prijavljenimi znamkami, izključil obstoj nevarnosti nastanka 
koristi z uporabo prijavljenih znamk brez upravičenega razloga. Splošno sodiščeje v točki 147 
navedenih sodb pojasnilo, da mora odbor za pritožbe po delni razveljavitvi spornih odločb oblikovati 
dokončno ugotovitev glede obstoja ugleda prejšnjih znamk in po potrebi glede njegove intenzivnosti. 
ECLI:EU:C:2017 :702 13 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
80 Splošno sodišče torej – v nasprotju s trditvami družbe Delta Lingerie in kot je generalni pravobranilec 
navedel v točki 85 sklepnih predlogov – ni sprejelo lastnega stališča niti o tem, ali je bil predložen 
dokaz ugleda prejšnjih znamk, niti o tem, ali se lahko za namene takega dokaza ugled, ki ga ima ime 
„Darjeeling“ kot zaščitena geografska označba za čaj, prenese na isti znak, zaščiten v okviru kolektivne 
znamke za enake proizvode. 
81 Prvi del edinega pritožbenega razloga družbe Delta Lingerie temelji torej na napačni razlagi 
izpodbijanih sodb in ga je zato treba kot neutemeljenega zavrniti. 
Drugi del edinega pritožbenega razloga 
Trditve strank 
82 Družba Delta Lingerie trdi, da je obrazložitev Splošnega sodišča v izpodbijanih sodbah protislovna in da 
je Splošno sodiščekršilo člen 8(5) Uredbe št. 207/2009 . 
83 Natančneje, Splošno sodišče naj bi v točkah 89, 107, 111 in 120 izpodbijanih sodb ugotovilo, da je bilo 
treba potrditi ugotovitve odbora za pritožbe o neobstoju nevarnosti izkoriščanja ali škodovanja 
razlikovalnemu učinku ali ugledu prejšnjih znamk ob upoštevanju, prvič, da ni bila opravljena nobena 
posebna analiza obstoja vezi med nasprotujočimi si znaki, in drugič, popolnega neobstoja podobnosti 
med proizvodi in storitvami, zajetimi z nasprotujočimi si znaki. Te ugotovitve pa naj bi bile 
v nasprotju z ugotovitvijo o neupravičenem izkoriščanju ali škodovanju razlikovalnemu učinku ali 
ugledu prejšnjih znamk, v skladu s katero je Splošno sodišče vtočki 141 izpodbijanih sodb razsodilo, 
da ni izključeno, da lahko javnost, na katero so naslovljene prijavljene znamke, pritegne prenos 
vrednosti in pozitivnih lastnosti, povezanih s pokrajino Darjeeling (Indija), na te znamke. 
84 EUIPO prereka trditve družbe Delta Lingerie. 
85 Družba The Tea Board meni, da ta del edinega tožbenega razloga ni dopusten in da vsekakor ni 
utemeljen. 
Presoja Sodišča 
86 Najprej je treba ugotoviti, da je Splošno sodišče v zvezi z nevarnostjo oškodovanja iz člena 8(5) Uredbe 
št. 207/2009 v točki 94 izpodbijanih sodb opozorilo, da so v tej določbi navedene tri različne vrste 
nevarnosti, in sicer, da uporaba prijavljene znamke brez upravičenega razloga, prvič, škoduje 
razlikovalnemu učinku prejšnje znamke, drugič, škoduje ugledu prejšnje znamke, in tretjič, 
neupravičeno izkorišča razlikovalni učinek ali ugled prejšnje znamke. 
87 Splošno sodišče je v izpodbijanih sodbah ločeno obravnavalo vsako nevarnost, navedeno v prejšnji točki 
te sodbe. Najprej, Splošno sodišče je glede škodovanja razlikovalnemu učinku prejšnjih znamk 
vtočkah 107 in 111 izpodbijanih sodb zlasti menilo, prvič, da se zdi glede na popolno nepodobnost 
med proizvodi in storitvami, zajetimi z nasprotujočimi si znaki, nevarnost, ki jo navaja družba The Tea 
Board, povsem hipotetična, in drugič,daje m ožnost, da je lahko upoštevna javnost zavedena, da 
proizvodi in storitve, zajeti s prijavljenimi znamkami, izvirajo iz pokrajine Darjeeling, malo verjetna. 
88 Dalje, Splošno sodišče je v zvezi s škodovanjem ugledu prejšnjih znamk v točki 120 izpodbijanih sodb 
navedlo, da edinstvena vez med pokrajino Darjeeling in kategorijo proizvodov, zajetih s prejšnjima 
znamkama, in neobstoj take vezi med proizvodi in storitvami, zajetimi s prijavljenimi znamkami, in 
navedeno pokrajino, še povečujeta hipotetično nevarnost zmanjšanja privlačnosti prejšnjih znamk. 
ECLI:EU:C:2017 :702 14 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
89 Nazadnje je Splošno sodišče v zvezi z neupravičenim izkoriščanjem razlikovalnega učinka ali ugleda 
vtočki 141 izpodbijanih sodb razsodilo, da ni izključeno, da lahko javnost, na katero so naslovljene 
prijavljene znamke, pritegne prenos vrednosti in pozitivnih lastnosti, povezanih z navedeno pokrajino, 
na te znamke. 
90 Obrazložitev v tem delu izpodbijanih sodb ni v ničemer protislovna. 
91 Točke 107, 111 in 120 izpodbijanih sodb se nanašajo na presojo obstoja resne nevarnosti škodovanja 
razlikovalnemu učinku in ugledu prejšnjih znamk, v točki 141 teh sodb pa je Splošno sodišče 
obravnavalo obstoj nevarnosti, da se z neupravičeno uporabo prijavljenih znamk neupravičeno 
izkoriščata razlikovalni učinek in ugled prejšnjih znamk. 
92 Kotpaje vtočki 90 sklepnih predlogov v bistvu poudaril tudi generalni pravobranilec, se presoja 
različnih vrst nevarnosti opravi v okviru preizkusa, katerega merila niso nujno enaka. V zvezi s tem je 
treba – kot je Splošno sodišče opozorilo v točkah 71 in 95 izpodbijanih sodb – obstoj nevarnosti, da bo 
prišlo do kršitev v obliki oškodovanja razlikovalnega učinka ali ugleda prejšnje znamke, presojati 
z vidika povprečnega potrošnika proizvodov ali storitev, za katere je ta znamka registrirana, ki je 
običajno obveščen ter razumno pozoren in preudaren. Obstoj kršitve, ki pomeni neupravičeno 
izkoriščanje razlikovalnega učinka ali ugleda prejšnje znamke, kadar je prepovedana korist, ki jo ima 
od te znamke imetnik poznejše znamke, pa je treba presojati z vidika povprečnega potrošnika 
proizvodov ali storitev, za katere je prijavljena registracija poznejše znamke, ki je običajno obveščen 
ter razumno pozoren in preudaren. 
93 Splošno sodišče je torej lahko, ne da bi bilo protislovno, po eni strani ugotovilo, da potrošnik 
proizvoda, zajetega s prejšnjima znamkama, v obravnavanem primeru čaja, ne bo zaveden, da 
proizvodi in storitve, zajeti z znamkami, ki jih prijavlja družba Delta Lingerie, izvirajo iz pokrajine 
Darjeeling, pri čemer je po drugi strani vseeno upoštevalo, da bodo lahko potrošnika proizvodov in 
storitev, zajetih z znamkami, ki jih prijavlja družba Delta Lingerie, pritegnile vrednosti in pozitivne 
lastnosti, povezane s to pokrajino. 
94 Dalje, kar zadeva natančneje kršitev člena 8(5) Uredbe št. 207/2009 , zadošča ugotovitev, da 
v utemeljitev te trditve ni bila navedena nobena trditev, razen te, ki se nanaša na domnevno 
protislovnost obrazložitve izpodbijanih sodb, ki pa, kot je razvidno iz točk od 90 do 93 te sodbe, ni 
utemeljena. 
95 Na podlagi navedenega je treba drugi del edinega pritožbenega razloga in s tem nasprotno pritožbo 
v celoti zavrniti. 
Stroški 
96 Člen 184(2) Poslovnika določa, da kadar pritožba ni utemeljena, Sodišče odloči o stroških. V skladu 
s členom 138(1) Poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi člena 184(1) tega 
poslovnika, se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. 
97 Ker družba The Tea Board z glavnimi pritožbami ni uspela in ker sta EUIPO in družba Delta Lingerie 
predlagali, naj se ji naloži plačilo stroškov, se družbi The Tea Board naloži plačilo stroškov, povezanih 
s pritožbami. 
98 Ker družba Delta Lingerie ni uspela z nasprotno pritožbo in ker sta EUIPO in družba The Tea Board 
predlagali, naj se ji naloži plačilo stroškov, se družbi Delta Lingerie naloži plačilo stroškov, povezanih 
z nasprotno pritožbo. 
ECLI:EU:C:2017 :702 15 
SODBA Z DNE 20. 9. 2017 – ZDRU ŽENE ZADEVE OD C-673/15 P DO C-676/15 P  
THE TEA BOARD/EUIPO  
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo: 
1. Pritožbe se zav rne. 
2. Družbi Tea Board se naloži plačilo stroškov, povezanih s pritožbami. 
3. Družbi Delta Lingerie se naloži plačilo stroškov, povezanih z nasprotno pritožbo. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2017 :702 16