SAHIN 
SKLEP SODI ŠČA (sedmi senat) 
z dne 19. decembra 2008 * 
V zadevi C-551/07, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odlo čbe na podlagi člena 234 ES, ki ga 
je vlo žilo Verwaltungsgerichtshof (Avstrija) z odlo čbo z dne 22. novembra 2007, ki je 
prispela na Sodi šče 11. decembra 2007, v postopku 
Deniz Sahin 
proti 
Bundesminister für Inneres , 
SODI ŠČE (sedmi senat), 
v sestavi A. Ó Caoimh, predsednik senata, J. N. Cunha Rodrigues (poro čevalec) in 
J. Klučka, sodnika, 
* Jezik postopka: nem ščina. 
I - 10457 
1 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
generalni pravobranilec: J. Mazák,
sodni tajnik: R. Grass, 
po odlo čitvi, da se odlo či z obrazlo ženim sklepom v skladu s členom 104(3), prvi 
pododstavek, Poslovnika, 
po opredelitvi generalnega pravobranilca 
sprejema naslednji 
Sklep 
Predlog za sprejetje predhodne odlo čbe se nana ša na razlago Direktive Evropskega
parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov Unije in 
njihovih dru žinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, ki 
spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 
72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 
93/96/EGS (UL L 158, str. 77 in popravki –UL 2004, L 229, str. 35; UL 2005, L 197, 
str. 34, in UL 2007, L 204, str. 28, v nadaljevanju: Direktiva), členov 18 ES in 39 ES ter 
temeljne pravice do spo štovanja dru žinskega življenja. 
I - 10458 
2 
3 SAHIN 
Ta predlog je bil vlo žen v okviru spora med D. Sahinom, tur škim dr žavljanom, in
Bundesminister für Inneres (zvezni minister za notranje zadeve) glede zavrnitve izdaje
dovoljenja za stalno prebivanje. 
Pravni okvir 
Skupnostna ureditev 
V skladu s členom 1 Direktive: 
„Ta direktiva dolo ča: 
(a) pogoje, ki urejujejo uresni čevanje pravice dr žavljanov Unije in njihovih dru žinskih 
članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic; 
(b) pravico do stalnega prebivali šča na ozemlju dr žav članic za dr žavljane Unije in 
njihove dru žinske člane; 
I - 10459 
4 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
(c) omejitve pravic, navedenih v to čkah (a) in (b), zaradi javnega reda, javne varnosti ali 
javnega zdravja. “
V členu 2 te direktive je dolo čeno: 
„Za namene te direktive: 
1. ‚Državljan Unije ‘pomeni vsako osebo, ki ima dr žavljanstvo dr žave članice; 
2. ‚Dru žinski član ‘pomeni: 
(a) zakonca; 
(b) partnerja, s katerim je dr žavljan Unije sklenil registrirano partnerstvo na 
podlagi zakonodaje dr žave članice, če zakonodaja dr žave članice gostiteljice
obravnava registrirana partnerstva kot enakovredna zakonski zvezi in v skladu
s pogoji, dolo čenimi v ustrezni zakonodaji dr žave članice gostiteljice; 
I - 10460 
5 SAHIN 
(c) potomce v ravni črti, ki so mlaj ši od 21 let ali so vzdr ževane osebe, in tiste 
zakonca ali partnerja, opredeljenega v to čki (b); 
(d) vzdr ževane prednike v ravni črti in vzdr ževane prednike v ravni črti zakonca ali 
partnerja, opredeljenega v to čki (b); 
3.‚Država članica gostiteljica ‘pomeni dr žavo članico, v katero se dr žavljan Unije 
preseli z namenom uresni čevanja svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja. “
V členu 3 te direktive je navedeno: 
„1. Ta direktiva se uporablja za vse dr žavljane Unije, ki se preselijo ali prebivajo v dr žavi 
članici razen v tisti dr žavi, katere dr žavljani so, in za njihove dru žinske člane, kot 
opredeljene v to čki 2 člena 2, ki jih spremljajo ali se jim pridru žijo. 
I - 10461 
6 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
2. Brez vpliva na kakr šno koli pravico do prostega gibanja in prebivanja, ki jo zadevne 
osebe lahko imajo, dr žava članica gostiteljica, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, 
olajša vstop in prebivanje naslednjim osebam: 
(a) katerim koli dru žinskim članom, ne glede na dr žavljanstvo, ki ne spadajo pod 
opredelitev v to čki 2 člena 2, ki so v dr žavi, iz katere so pri šli, vzdr ževane osebe ali 
člani gospodinjstva dr žavljana Unije, ki ima temeljno pravico do prebivanja, ali
kadar resni zdravstveni razlogi dosledno zahtevajo, da dr žavljan Unije nudi osebno 
nego dru žinskemu članu; 
(b) partnerju, s katerim ima dr žavljan Unije trajno razmerje, ki je ustrezno potrjeno. 
Država članica gostiteljica temeljito preu či osebne razmere in utemelji vsako zavrnitev 
vstopa ali prebivanja tem ljudem. “
V členu 6 te direktive je dolo čeno: 
„1. Dr žavljani Unije imajo pravico prebivati na ozemlju druge dr žave članice v obdobju 
do treh mesecev brez kakr šnih koli pogojev ali kakr šnih koli formalnosti, razen zahteve, 
da imajo veljavno osebno izkaznico ali potni list. 
I - 10462 
7 SAHIN 
2. Dolo čbe odstavka 1 se uporabijo tudi za dru žinske člane, ki imajo veljavni potni list, 
ki niso dr žavljani dr žave članice in ki spremljajo ali se pridru žijo dr žavljanu Unije. “
V členu 7(1) in (2) te direktive je navedeno: 
„1. Vsi dr žavljani Unije imajo pravico prebivati na ozemlju druge dr žave članice 
v obdobju, dalj šem od treh mesecev če: 
(a) so delavci ali samozaposlene osebe v dr žavi članici gostiteljici ali 
(b) imajo dovolj sredstev zase in za svoje dru žinske člane, da med svojim prebivanjem 
ne bodo postali breme sistema socialne pomo či v dr žavi članici gostiteljici, in če 
imajo celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v dr žavi članici gostiteljici ali 
(c)–so vpisani v zasebno ali javno ustanovo, ki jo dr žava članica gostiteljica pooblasti 
ali financira na osnovi svoje zakonodaje ali upravne prakse, prvenstveno 
z namenom, da študirajo, kar vklju čuje poklicno usposabljanje, in 
–imajo celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v dr žavi članici gostiteljici in 
zagotovijo ustreznemu nacionalnemu organu, z izjavo ali na kakšen drug 
I - 10463 
8 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
enakovreden na čin, ki ga lahko izberejo, da imajo dovolj sredstev zase in za svoje 
družinske člane, da med svojim prebivanjem ne bodo postali breme sistema
socialne pomo či v dr žavi članici gostiteljici ali 
(d) so dru žinski člani, ki spremljajo ali so se pridru žili dr žavljanu Unije, ki izpolnjuje 
pogoje, navedene v to čkah (a), (b) ali (c). 
2. Pravica do prebivanja, predvidena v odstavku 1, se raz širi na dru žinske člane, ki niso 
državljani dr žave članice in ki spremljajo ali so se pridru žili dr žavljanu Unije v dr žavi 
članici gostiteljici, pod pogojem, da takšen dr žavljan Unije izpolnjuje pogoje, navedene 
v odstavku 1(a), (b) ali (c). “
Člen 9 Direktive se glasi: 
„1. Dr žave članice izdajo dovoljenje za prebivanje dru žinskim članom dr žavljana Unije, 
ki niso dr žavljani dr žave članice, kadar je predvideno obdobje prebivanja dalj še od treh 
mesecev. 
2. Rok oddaje vloge za izdajo dovoljenja za prebivanje ne sme biti kraj ši od treh 
mesecev od datuma prihoda. 
3. Neizpolnitev zahteve glede predlo žitve vloge za dovoljenje za prebivanje se lahko
kaznuje s sorazmernimi in nediskriminatornimi sankcijami. “
I - 10464 
9 SAHIN 
V členu 10 te direktive je dolo čeno: 
„1. Pravica do prebivanja dru žinskih članov dr žavljana Unije, ki niso dr žavljani dr žave 
članice, se doka že z izdajo listine, imenovane, dovoljenje za prebivanje dru žinskega 
člana dr žavljana Unije ‘in sicer najpozneje v šestih mesecih od datuma vloge. Potrdilo 
o predlo žitvi vloge za dovoljenje za prebivanje se izda takoj. 
2. Države članice zahtevajo, da se za izdajo dovoljenja za prebivanje predlo žijo 
naslednje listine: 
(a) veljavni potni list; 
(b) listino, ki potrjuje obstoj dru žinskega razmerja ali registriranega partnerstva; 
(c) potrdilo o prijavi ali, če sistem prijavljanja ne obstaja, katero koli drugo dokazilo 
o prebivanju v dr žavi članici gostiteljici za dr žavljana Unije, ki ga spremljajo ali so se 
mu pridru žili; 
I - 10465 
10 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
(d) v primerih, navedenih v to čkah (c) in (d) člena 2(2), dokazilo o izpolnjevanju 
pogojev, ki so v njih dolo čeni; 
[…]“
V členu 27(1) in (2) Direktive je navedeno: 
„1. Ob upo števanju dolo čb tega poglavja lahko dr žave članice omejijo svobodo gibanja 
in prebivanja dr žavljanov Unije in njihovih dru žinskih članov ne glede na dr žavljanstvo,
in sicer zaradi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja. Na te razloge se ne da
sklicevati iz ekonomskih ciljev. 
2. Ukrepi, sprejeti zaradi javnega reda ali javne varnosti, so v skladu z na čelom 
sorazmernosti in temeljijo izklju čno na osebnem obna šanju zadevnega posameznika. 
Predhodne kazenske obsodbe same po sebi še ne predstavljajo razlogov za sprejetje 
takšnih ukrepov. 
Osebno obna šanje zadevnega posameznika mora predstavljati resni čno, sedanjo in 
dovolj resno gro žnjo, ki prizadene osnovne interese dru žbe. Utemeljitve, ki niso
neposredno povezane s podrobnostmi posameznega primera ali ki se nana šajo na 
splošno preventivo, niso dovoljene. “
I - 10466 
11 
12 SAHIN 
V členu 35 Direktive je dolo čeno: 
„Države članice lahko sprejmejo potrebne ukrepe za zavrnitev, prenehanje ali preklic
katere koli pravice, dodeljene s to direktivo, v primeru zlorabe pravic ali prevare, kot so
navidezne sklenitve zakonske zveze. Vsak takšen ukrep je sorazmeren in zavezan 
postopkovnim jamstvom, predvidenim v členih 30 in 31. “
Nacionalna ureditev 
V členu 1(2) zakona o nastanitvi in prebivanju (Niederlassungs- und Aufenthaltsgesetz,
BGBl. I, 100/2005, v nadaljevanju: NAG), v razli čici, ki se uporablja v zadevi v glavni 
stvari, je dolo čeno: 
„Ta zvezni zakon ne velja za tujce, ki jim 
1.je prebivanje dovoljeno po zakonu o azilu 2005 (Asylgesetz 2005, BGBl. I št. 100) ali 
v skladu s prej šnjimi dolo čbami pravice do azila, razen če ni s tem zveznim 
zakonom dolo čeno druga če. 
[…]“
I - 10467 
SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
13V členu 51 NAG je navedeno: 
„Državljani EGP, ki uresni čujejo svojo pravico do prostega gibanja in ve čkot tri mesece 
prebivajo na zveznem ozemlju, se imajo pravico naseliti, če: 
1.so zaposlena ali samozaposlena oseba na ozemlju Avstrije; 
2.imajo zadostno zdravstveno zavarovanje zase in za svoje dru žinske člane in 
doka žejo, da imajo dovolj sredstev, da s svojo naselitvijo ne bodo postali breme
sistema socialne pomo či, ali 
3.študirajo ali se usposabljajo na zasebni oziroma javni pravno priznani šoli ali šolski 
ustanovi in izpolnjujejo pogoje iz to čke 2. “
14V členu 52 tega zakona je dolo čeno: 
„Dru žinski člani dr žavljanov EGP, ki imajo pravico do prostega gibanja ( člen 51) in so 
tudi sami dr žavljani EGP, se imajo pravico naseliti, če so: 
1.zakonec; 
I - 10468 
SAHIN 
[…] 
in spremljajo ali se pridru žijo navedenemu dr žavljanu EGP. “
15 V skladu s členom 54(1) NAG: 
„Dru žinski člani dr žavljanov EGP, ki imajo pravico do prostega gibanja ( člen 51), ki 
sami niso dr žavljani EGP in izpolnjujejo pogoje iz člena 52, to čke od 1 do 3, se imajo
pravico naseliti. Na zahtevo se jim za deset let izda dovoljenje za stalno prebivanje. To
vlogo morajo vlo žiti najpozneje v treh mesecih po svoji naselitvi. “
16 V skladu s členom 19 zakona o azilu iz leta 1997 (Asylgesetz 1997, BGBl. I, 76/1997): 
„1. Prosilci za azil, ki se nahajajo na zveznem ozemlju, [ …] so upravi čeni do pravice do 
začasnega prebivanja, razen če je treba njihovo vlogo zaradi pravnomo čne sodbe 
zavrniti [ …] 
[…] 
I - 10469 
SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
3. Prosilcem za azil, ki so do tega upravi čeni, se po uradni dol žnosti izda dokument, ki 
izkazuje njihovo pravico do za časnega prebivanja [ …] 
[…]“
Spor o glavni stvari in vpra šanja za predhodno odlo čanje 
17Iz predlo žitvene odlo čbe izhaja, da je D. Sahin pri šel v Avstrijo 15. junija 2003 in tam 
3. oktobra 2003 vlo žil pro šnjo za azil. Ker ta pro šnja ni bila predmet dokon čne odlo čbe, 
ima ta oseba pravico do za časnega prebivanja v skladu z zakonom o azilu iz leta 1997. 
18D. Sahin se je 22. aprila 2006 poro čil z nem ško dr žavljanko. Iz navedb predlo žitvenega 
sodišča izhaja, da sta živela kot zakonca vsaj od 10. oktobra 2003 in da živita skupaj od 
rojstva njunega otroka 19. julija 2005. 
D. Sahin je 29. maja 2006 s sklicevanjem na svoj zakon v skladu s členom 54 NAG 
zaprosil za dodelitev dovoljenja za stalno prebivanje. Landeshauptmann Spodnje 
Avstrije je ob uporabi člena 1(2), to čka 1, NAG to pro šnjo zavrnil. 
I - 10470 19 
SAHIN 
20Z odlo čbo z dne 14. marca 2007 je Bundesminister für Inneres zavrnil prito žbo 
D. Sahina zoper sklep Landeshauptmanna Spodnje Avstrije. Po mnenju Bundesmini -
ster für Inneres NAG in člen 54 tega zakona zaradi pravice do za časnega bivanja, do 
katere je zadevna oseba upravi čena v skladu z zakonodajo o azilu, za zadevno osebo ne 
veljata. Poleg tega naj bi žena D. Sahina, ki je Nemka ter po svojih navedbah „že tri leta 
živi v Avstriji “in opravlja poklicno dejavnost, svojo pravico do prostega gibanja
uporabljala takrat, ko je D. Sahin že prebival v Avstriji, tako da naj pogoj iz zadnje povedi 
člena 52 NAG, ki dolo ča, da mora dru žinski član spremljati ali se pridru žiti osebi, ki 
uresni čuje svojo pravico do prostega gibanja, ne bi bil izpolnjen. V tem smislu se
Bundesminister für Inneres sklicuje tudi na člen 7(2) Direktive. 
21D. Sahin je zoper sklep Bundesminister für Inneres vlo žil prito žbo pri Verwaltungsge -
richtshof, ki je prekinilo odlo čanje in Sodi šču v predhodno odlo čanje predlo žilo ta 
vpra šanja. 
„1. (a) Ali je treba člene 3(1), 6(2) ter 7(1)(d) in (2) Direktive 2004/38 [ …] razlagati 
tako, da zajemajo tudi dru žinske člane v smislu člena 2(2) Direktive, ki so 
neodvisno od dr žavljana Unije prispeli v dr žavo članico gostiteljico ( člen 2(3) 
Direktive) in so šele tam pridobili status dru žinskega člana oziroma ustvarili 
družino z dr žavljanom Unije? 
(b)Če je tako, ali je poleg tega pomembno, da dru žinski član, ko pridobi status 
družinskega člana ali ustvari dru žino, zakonito prebiva v dr žavi članici 
gostiteljici? Če je tako, ali zadostuje za zakonito prebivanje, da je dru žinski član 
do prebivanja upravi čen le zaradi statusa prosilca za azil? 
I - 10471 
SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
(c)Če iz odgovorov na prvo vpra šanje pod to čkama (a) in (b) iz Direktive sledi, da 
družinski član, ki je do prebivanja upravi čen ‚zgolj ‘kot prosilec za azil in je 
neodvisno od dr žavljana Unije prispel v dr žavo članico gostiteljico ter je šele 
tam pridobili status dru žinskega člana ali je ustvaril dru žino z dr žavljanom 
Unije, nima pravice do prebivanja: Če se tega ne upo števa, ali je mogo če iz 
člena 18 ES oziroma 39 ES, ob upo števanju pravice spo štovanja dru žinskega 
življenja, izpeljati pravico do prebivanja v polo žaju, za katerega je zna čilno, da 
družinski član skoraj štiri leta prebiva v dr žavi članici gostiteljici in je tam leto 
dni poro čen z dr žavljanom Unije, s katerim skupaj živi pribli žno tri leta in pol 
ter ima z njim 20 mesecev starega otroka? 
2.Ali člena 9(1) in 10(1) Direktive nasprotujeta nacionalni ureditvi, v skladu s katero 
družinski člani dr žavljana Unije, ki nimajo dr žavljanstva katere od dr žav članic in 
imajo glede na pravo Skupnosti, zlasti glede na člen 7(2) Direktive, pravico do
prebivanja, ne morejo pridobiti dovoljenja za prebivanje (,dovoljenje za prebivanje
družinskega člana dr žavljana Unije ‘) samo zato, ker so glede na zakonske dolo čbe 
o azilu dr žave gostiteljice (za časno) upravi čeni do prebivanja v tej dr žavi? “
Vpra šanja za predhodno odlo čanje 
Uvodne ugotovitve 
Člen 104(3), prvi pododstavek, Poslovnika dolo ča, da če je Sodi šču v predhodno 
odlo čanje predlo ženo vpra šanje, enako tistemu, o katerem je Sodi šče že odlo čalo, ali če 
je iz obstoje če sodne prakse mogo če jasno sklepati, kakšen bo odgovor na tako 
I - 10472 22 
SAHIN 
vpra šanje, lahko Sodi šče po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar koli odlo či 
z obrazlo ženim sklepom, v katerem glede na posamezen primer navede prej šnjo sodbo 
ali ustrezno sodno prakso. 
23Sodi šče meni, da je v tej zadevi tako. 
Prvo vpra šanje, to čki (a) in (b) 
24S prvim vpra šanjem, to čki (a) in (b), predlo žitveno sodi šče v bistvu spra šuje, ali je treba 
člene 3(1), 6(2) ter 7(1)(d) in (2) Direktive razlagati tako, da se nana šajo na dru žinske 
člane, ki so neodvisno od dr žavljana Unije prispeli v dr žavo članico gostiteljico in so šele 
tam postali dru žinski člani oziroma zasnovali dru žinsko življenje z dr žavljanom Unije. 
Predlo žitveno sodi šče želi poleg tega izvedeti, ali je pomembno, da dru žinski član takrat, 
ko pridobi omenjeni status ali ustvari dru žino, zakonito prebiva v dr žavi članici 
gostiteljici, in če je odgovor pritrdilen, ali zadostuje za zakonito prebivanje, da je 
družinski član do prebivanja upravi čen le zaradi statusa prosilca za azil. 
V členu 3(1) Direktive je dolo čeno, da se ta direktiva uporablja za vse dr žavljane Unije, 
ki se preselijo ali prebivajo v dr žavi članici, razen v tisti dr žavi, katere dr žavljani so, in za 
njihove dru žinske člane, kot opredeljene v to čki 2 člena 2 Direktive, ki jih spremljajo ali 
se jim pridru žijo. 
I - 10473 25 
26 SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
Tudi s členoma 6 in 7 Direktive, ki se nana šata na pravico do prebivanja do treh mesecev 
in na pravico do prebivanja za ve čkot tri mesece, se zahteva, da dru žinski člani 
državljana Unije, ki niso dr žavljani dr žave članice, zato da bi v dr žavi članici gostiteljici 
pridobili pravico do prebivanja, tega „spremljajo “ali se mu „pridru žijo“v tej dr žavi. 
27V zadevi, v kateri je bila izdana sodba Metock in drugi z dne 25. julija 2008 (C-127/08,
ZOdl., str. I-6241, to čki 87 in 88), je Sodi šče presodilo, da z nobeno od teh dolo čb ni 
zahtevano, da bi moral dr žavljan Unije pred selitvijo v dr žavo članico gostiteljico že 
ustvariti dru žino, zato da bi lahko njegovi dru žinski člani, dr žavljani tretjih dr žav, 
pridobili pravice, ki so zagotovljene z Direktivo, in da je, nasprotno, zakonodajalec
Skupnosti, s tem ko je dolo čil, da se lahko dru žinski člani dr žavljana Unije temu 
pridru žijo v dr žavi članici gostiteljici, dopustil mo žnost, da lahko dr žavljan Unije ustvari 
družino šele po izvr šitvi svoje pravice do prostega gibanja. 
28Poleg tega je v to čki 93 te sodbe Sodi šče presodilo, da izraz „dru žinsk[i] član[i] 
[državljana Unije], ki [tega] spremljajo, “iz člena 3(1) Direktive hkrati zajema dru žinske 
člane dr žavljana Unije, ki so z njim vstopili v dr žavo članico gostiteljico, in dru žinske 
člane, ki z njim prebivajo v tej dr žavi članici, ne da bi bilo treba v drugem primeru 
razlikovati med tem, ali so dr žavljani tretjih dr žav vstopili v navedeno dr žavo članico 
pred dr žavljanom Unije ali za njim oziroma preden so postali njegovi dru žinski člani ali 
pozneje. 
V točki 95 zgoraj navedene sodbe Metock in drugi je Sodi šče dolo čilo, da od takrat, ko 
ima dr žavljan tretje dr žave, dru žinski član dr žavljana Unije, na podlagi Direktive 
pravico do vstopa in do prebivanja v dr žavi članici gostiteljici, lahko ta to pravico omeji 
le ob upo števanju členov 27 in 35 te direktive. 
I - 10474 29 
30 SAHIN 
Iz to čke 96 iste sodbe izhaja, da se spo štovanje navedenega člena 27 zahteva zlasti 
takrat, ko dr žava članica želi kaznovati dr žavljana tretje dr žave zaradi vstopa in/ali 
prebivanja na njenem ozemlju s kr šitvijo nacionalnih pravil s podro čja priseljevanja, 
preden je postal dru žinski član dr žavljana Unije. 
31Očitno je, da se proti osebi, kot je D. Sahin, ki mu je bilo, preden je pridobil status
družinskega člana dr žavljana Unije, v skladu z zakonodajo te dr žave članice med 
pričakovanjem odlo čitve o pro šnji za azil dovoljeno za časno prebivanje na ozemlju 
države članice, samo zaradi tega razloga ne more uporabiti člen 27 Direktive. 
32Kot je Sodi šče presodilo v to čki 99 zgoraj navedene sodbe Metock in drugi, za dr žavljana 
tretje dr žave, zakonca dr žavljana Unije, ki prebiva v dr žavi članici katere dr žavljan ni, in 
ki tega dr žavljana Unije spremlja ali se mu pridru ži, veljajo dolo čbe Direktive ne glede 
na kraj in datum sklenitve zakonske zveze ter ne glede na na čin, kako je ta dr žavljan 
vstopil v dr žavo članico gostiteljico. 
33Ob upo števanju teh ugotovitev je treba na prvo vpra šanje, to čki (a) in (b), odgovoriti, da 
je treba člene 3(1), 6(2) ter 7(1)(d) in (2) Direktive razlagati tako, da zajemajo tudi 
družinske člane, ki so neodvisno od dr žavljana Unije prispeli v dr žavo članico 
gostiteljico in so šele v tej dr žavi pridobili status dru žinskega člana oziroma ustvarili 
družino z dr žavljanom Unije. Pri tem ni pomembno, da dru žinski član takrat, ko pridobi 
omenjeni status ali ustvari dru žino, za časno prebiva v dr žavi članici gostiteljici, v skladu 
z zakonodajo te dr žave o azilu. 
I - 10475 
SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
Prvo vpra šanje, to čka (c) 
34Ob upo števanju odgovora na prvo vpra šanje, to čki (a) in (b), na prvo vpra šanje, 
točka (c), ni treba odgovoriti. To vpra šanje je bilo namre čpostavljeno le, če bi se morala 
Direktiva razlagati v smislu, da ne dodeljuje pravice do prebivanja dru žinskemu članu, 
ki se nahaja v polo žaju to žeče stranke iz spora o glavni stvari. 
Drugo vpra šanje 
35Kot je bilo navedeno v to čki 32 tega sklepa, je Sodi šče v to čki 99 zgoraj navedene sodbe 
Metock in drugi presodilo, da za dr žavljana tretje dr žave, zakonca dr žavljana Unije, ki 
prebiva v dr žavi članici, katere dr žavljan ni, in ki tega dr žavljana Unije spremlja ali se mu 
pridru ži, veljajo dolo čbe Direktive. 
36Kot izhaja iz odgovora na prvo vpra šanje, to čki (a) in (b), je oseba v polo žaju, v kakr šnem 
je D. Sahin, ob uporabi člena 7(2) Direktive upravi čena do pravice do prebivanja. 
Iz členov 9(1) in 10(1) Direktive izhaja, da je dovoljenje za prebivanje listina, ki 
družinskim članom dr žavljana Unije, ki niso dr žavljani katere od dr žav članic, potrjuje 
pravico do prebivanja v dr žavi članici za ve čkot tri mesece. 
I - 10476 37 
38 SAHIN 
V členu 10(2) Direktive so taksativno na štete listine, ki so jih dr žavljani tretjih dr žav, 
družinski člani dr žavljana Unije, lahko dol žni predlo žiti dr žavi članici gostiteljici za
pridobitev dovoljenja za prebivanje (glej predvsem zgoraj navedeno sodbo Metock in
drugi, to čka 53). 
39Zavrnitev upravi čenosti do dovoljenja za prebivanje dru žinskega člana dr žavljana Unije 
osebi, ki je v polo žaju D. Sahina, samo zato, ker je zadevni osebi, v skladu z zakonodajo 
države članice gostiteljice o azilu, le za časno dovoljeno prebivati v tej dr žavi, bi 
pomenila postavljanje dodatnih pogojev, poleg teh, ki so iz črpno na šteti v členu 10(2) 
Direktive. 
40V teh okoli ščinah je treba na drugo vpra šanje odgovoriti, da člena 9(1) in 10 Direktive 
nasprotujeta nacionalni ureditvi, v skladu s katero dru žinski člani dr žavljana Unije, ki 
nimajo dr žavljanstva katere od dr žav članic in imajo v skladu s pravom Skupnosti, zlasti 
glede na člen 7(2) Direktive, pravico do prebivanja, ne morejo pridobiti dovoljenja za
prebivanje za dru žinskega člana dr žavljana Unije samo zato, ker so v skladu 
z zakonskimi dolo čbami o azilu dr žave gostiteljice za časno upravi čeni do prebivanja 
v tej dr žavi. 
Stro ški 
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred
predlo žitvenim sodi ščem, to odlo či o stro ških. Stro ški, prigla šeni za predlo žitev stali šč
Sodi šču, ki niso stro ški omenjenih strank, se ne povrnejo. 
I - 10477 41 
SKLEP Z DNE 19. 12. 2008 –ZADEVA C-551/07 
Iz teh razlogov je Sodi šče (sedmi senat) razsodilo: 
1.Člene 3(1), 6(2) ter 7(1)(d) in (2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta
2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov Unije in njihovih 
družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, 
ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS,
68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS,
90/365/EGS in 93/96/EGS, je treba razlagati tako, da zajemajo tudi dru žinske 
člane, ki so neodvisno od dr žavljana Unije prispeli v dr žavo članico gostiteljico 
in so šele tam pridobili status dru žinskega člana oziroma ustvarili dru žino 
z dr žavljanom Unije. Pri tem ni pomembno, da dru žinski član takrat, ko 
pridobi omenjeni status ali ustvari dru žino, v skladu z zakonodajo te dr žave 
o azilu za časno prebiva v dr žavi članici gostiteljici. 
2.Člena 9(1) in 10 Direktive 2004/38 nasprotujeta nacionalni ureditvi, v skladu
s katero dru žinski člani dr žavljana Unije, ki nimajo dr žavljanstva katere od 
držav članic in imajo v skladu s pravom Skupnosti, zlasti glede na člen 7(2) te
direktive, pravico do prebivanja, ne morejo pridobiti dovoljenja za prebivanje
za dru žinskega člana dr žavljana Unije samo zato, ker so v skladu z zakonskimi 
dolo čbami o azilu dr žave gostiteljice za časno upravi čeni do prebivanja v tej 
državi. 
Podpisi 
I - 10478