Zadeva T-851/14

(objava po odlomkih)

Slovak Telekom, a.s.

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca – Zloraba prevladujočega položaja – Slovaški trg širokopasovnih telekomunikacijskih storitev – Dostop tretjih podjetij do ‚krajevne zanke‘ prvotnega operaterja na tem trgu – Sklep o ugotovitvi kršitve člena 102 PDEU in člena 54 Sporazuma EGP – Enotna in trajajoča kršitev – Pojem ‚zloraba‘ – Zavrnitev dostopa – Cenovne škarje – Izračun cenovnih škarij – Merilo enako učinkovitega konkurenta – Pravica do obrambe – Pripis odgovornosti za kršitev, ki jo je storila hčerinska družba, matični družbi – Odločilni vpliv matične družbe na poslovno politiko hčerinske družbe – Dejansko izvajanje tega vpliva – Dokazno breme – Izračun zneska globe – Smernice o načinu določanja glob iz leta 2006“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (deveti razširjeni senat) z dne 13. decembra 2018

Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Obvladujoča in odvisne družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Dejansko izvajanje odločilnega vpliva na ravnanje hčerinske družbe, o katerem je mogoče sklepati na podlagi sklopa indicev v zvezi z gospodarskimi, organizacijskimi in pravnimi povezavami z njeno matično družbo – Okoliščine, ki omogočajo potrditev obstoja odločilnega vpliva – Dejanski nadzor nad upravo hčerinske družbe – Vpliv na postopek odločanja v upravi hčerinske družbe –Prekrivanje vodstvenega osebja matične družbe in njene hčerinske družbe – Dajanje osebja na razpolago – Redno prejemanje informacij o poslovni strategiji hčerinske družbe – Visoka raven vpletenosti matične družbe v opredelitev poslovne politike hčerinske družbe – Vpliv na strateške odločitve

Konkurenca – Upravni postopek – Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah – Obvezna vsebina – Odločba Komisije o ugotovitvi kršitve – Odločba, ki ni enaka obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah – Kršitev pravice do obrambe – Pogoji – Presoja od primera do primera

Prevladujoči položaj – Zloraba – Zavrnitev podjetja s prevladujočim položajem, da bi drugemu podjetju pustil dostop do proizvoda ali storitve – Dostop tretjih podjetij do krajevne zanke prvotnega operaterja na trgu širokopasovnih telekomunikacijskih storitev – Zavrnitev dostopa zaradi molka organa – Regulativni okvir, ki nalaga dostop – Obveznost Komisije, da dokaže nujnost tega dostopa za vstop konkurenčnih operaterjev na trg – Neobstoj

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 74 do 78.)

Na podlagi člena 21, prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije, ki se uporablja za postopek pred Splošnim sodiščem na podlagi člena 53, prvi odstavek, istega statuta in člena 44(1)(c) Poslovnika z dne 2. maja 1991, ki se je uporabljal ob vložitvi tožbe, mora vsaka tožba vsebovati predmet spora in kratek povzetek tožbeni razlogov , pri čemer je za dopustnost tožbe potrebno, da bistveni dejanski in pravni elementi, na katerih temelji, vsaj na kratko, vendar dosledno in razumljivo izhajajo iz besedila same tožbe. „Kratek povzetek tožbenih razlogov“, ki mora biti naveden v vsaki tožbi v smislu navedenih členov pomeni, da mora biti v tožbi pojasnjeno kaj obsega tožbeni razlog, na katerem tožba temelji Čeprav je besedilo tožbe glede specifičnih vprašanj gotovo lahko podprto in dopolnjeno s sklicevanjem na odlomke iz dokumentov, ki so ji priloženi, pa splošno sklicevanje na druge dokumente, tudi če so priloženi k tožbi, ne more nadomestiti bistvenih elementov pravne utemeljitve, ki morajo biti na podlagi zgoraj navedenih določb zajeti v tožbi. Poleg tega Splošno sodišče v prilogah ni dolžno iskati ter prepoznavati razlogov in trditev, ki bi jih lahko štelo za podlago za tožbo, ker imajo priloge le dokazno in pomožno funkcijo. Zato Splošno sodišče lahko upošteva prilogo le v delu, v katerem so podprti ali dopolnjeni tožbeni razlogi ali trditve, ki jih je tožeča stranka izrecno navedla v besedilu tožbe, in v katerem lahko Splošno sodišče natančno ugotovi, kateri elementi iz te priloge podpirajo ali dopolnjujejo navedene tožbene razloge ali trditve. (Glej točke od 83 do 87.)

Za to, da zavrnitev dostopa do storitve s strani podjetja s prevladujočim položajem lahko pomeni zlorabo v smislu člena 102 PDEU, je potrebno, da se s to zavrnitvijo lahko izloči vsa konkurenca na trgu, ki jo ustvarja povpraševalec po storitvi, da te zavrnitve ni mogoče objektivno utemeljiti in da je sama storitev nepogrešljiva za opravljanje dejavnosti povpraševalca. Poleg tega je iz točk 43 in 44 sodbe z dne 26. novembra 1998, Bronner, C‑7/97, razvidno, da je treba za ugotovitev, ali sta proizvod ali storitev nepogrešljiva za to, da podjetje opravlja dejavnost na določenem trgu, preučiti, ali obstajajo proizvodi ali storitve, ki pomenijo alternativne rešitve, tudi če so manj ugodne, in ali obstajajo tehnične, regulativne ali gospodarske ovire, ki vsakemu podjetju, ki želi poslovati na navedenem trgu, onemogočajo ali vsaj nerazumno otežujejo, da eventualno v sodelovanju z drugimi operaterji ustvari alternativne proizvode ali storitve. V skladu s točko 46 te sodbe, mora biti nazadnje za priznanje obstoja gospodarskih ovir ugotovljeno vsaj, da stvaritev teh proizvodov ali storitev ni gospodarsko donosna za proizvodnjo na ravni, ki je primerljiva s proizvodnjo podjetja, ki nadzira obstoječi proizvod ali storitev. Ker predpisi s področja telekomunikacij opredeljujejo pravni okvir, ki se uporablja zanj, in ker s tem prispevajo k določitvi pogojev konkurence, v katerih telekomunikacijsko podjetje opravlja svoje dejavnosti na zadevnih trgih, so upošteven dejavnik za uporabo člena 102 PDEU za ravnanje tega podjetja, med drugim za presojo, ali tako ravnanje pomeni zlorabo. Zato kadar upoštevni regulativni okvir prvotnemu operaterju na trgu širokopasovnih telekomunikacijskih storitev jasno nalaga, da odobri vse zahtevke za razvezani dostop do svoje krajevne zanke, ki se štejejo za razumne in utemeljene za to, da alternativnim operaterjem na tej podlagi omogoči ponujanje njihovih lastnih storitev na množičnem (široka javnost) maloprodajnem trgu širokopasovnih storitev na fiksni lokaciji, se dokaz Komisije, da je tak dostop nepogrešljiv, ne zahteva. (Glej točke od 115 do 117, 119 in 121.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 178 do 184 in od 207 do 209.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 228 do 231 in od 252 do 254.)

Glede praks, ki privedejo do zbijanja marž, ker podjetje s prevladujočim položajem določi cene tako, da so kriti najpomembnejši stroški, ki jih je mogoče pripisati prodaji zadevnega proizvoda ali opravljanju zadevnih storitev, bo imel konkurent, ki je tako učinkovit kot to podjetje, načeloma možnost konkurirati tem cenam, ne da bi mu na daljši rok nastale neobvladljive izgube. Če je marža pozitivna, sicer ni izključeno, da lahko Komisija v okviru preučitve učinka izrinjenja, ki jo ima praksa oblikovanja cen, dokaže, da bi uporaba take prakse na primer zaradi zmanjšanja donosnosti lahko povzročila, da bi zadevni operaterji vsaj težje izvajali svoje dejavnosti na zadevnem trgu. Vendar za Komisijo ob upoštevanju pozitivnih marž v določenem obdobju velja posebna obveznost glede dokaza učinkov izrinjenja prakse zbijanja marž, ki se očita podjetju v tem obdobju. To sodno prakso je mogoče primerjati s členom 2 Uredbe št. 1/2003, v skladu s katerim v vseh postopkih uporabe člena 102 PDEU dokazno breme kršitve iz tega člena nosi stranka ali organ, ki kršitev domneva, in sicer v obravnavani zadevi Komisija. V tem okviru zgolj trditev Komisije, da drugi operaterji kot je podjetje s prevladujočim položajem svojo zmogljivost doseganja razumnega donosa obravnavajo v daljšem obdobju, ki traja več let, ne more biti tak dokaz. Taka okoliščina, če se domneva, da je dokazana, namreč temelji na prospektivni analizi donosnosti, ki je nujno negotova. Poleg tega taka trditev ne more biti dokaz učinkov izrinjenja in ne izpolnjuje zahteve, ki izhaja iz načela pravne varnosti, v skladu s katero mora podjetje s prevladujočim položajem imeti možnost presoditi skladnost svojega ravnanja s členom 102 PDEU Iz tega razloga z ugotovitvijo negativnih marž z uporabo večobdobnega (večletnega) pristopa ni mogoče ovreči te presoje, ker je v obravnavani zadevi ta pristop privedel do take ugotovitve šele s ponderiranjem pozitivnih marž za določeno leto z negativnimi maržami, ugotovljenimi za druga leta. (Glej točke 257, 259, 261, 262 in 264.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 280 do 288, od 295 do 299, 308, 309, 311, 313, 321, 328, 332, 344, 357, 358, 362, 368, 384, 393, 396 in od 420 do 423.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 432 do 436, 439 in 444.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 441 do 444.)