*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :249 1SODBA SODIŠČA (veliki senat)
z dne 21. aprila 2015  
Jezik postopka: švedščina.„Neizpolnitev o bveznosti države — Davek na dodano v rednost — Šesta dir ektiva 77 /388/EGS — 
Direktiva 2006 /112/ES — Člena 132(1)(a) in 135(1)(h) — Oprostitve — Javne poštne službe — 
Poštne znamke — Direktiva 97 /67/ES“
V zadevi C-114/14,
zaradi t ožbe zaradi n eizpolnitve obveznosti države n a podlagi člena 258 PD EU, vložene 10. marca 2014 ,
E v ropska komisija, ki j o zastopata J. Enegren in L. Lozano P alacios, agenta, z naslovom za vročanje 
v Luxembourgu,
tožeča stranka,
proti
Kraljevini Švedski, ki j o zastopata U. Persson in A. Falk, agentki,
tožena stranka,
SODIŠČE (veliki senat),
v sestavi V. Skouris, predsednik, K. Lenaerts, podpredsednik, M . Ilešič, L. Bay Larsen, T. von D anwitz, 
J.-C. Bonichot (poročevalec), S. Rodin, predsedniki senata, K. Jürimäe, predsednica senata, A. Rosas, 
E. Juhász, A. Borg Barthet, J. Malenovský in E. Levits, sodniki,
generalni pravobranilec: M. Wathelet,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2015 :249SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
Sodbo
1 Evropska ko misija s tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da K raljevina Švedska s tem, da o pravljanja 
storitev javnih poštnih služb, razen prevoza potnikov in telekomunikacijskih storitev, in dobav blaga 
v zvezi z opravljanjem t eh storitev ter dobav poštnih znamk po no minalni vrednosti, ki s e uporabljajo 
za poštne storitve n a nacionalnem o zemlju, ni oprostila plačila da vka n a dodano v rednost (v 
nadaljevanju: DD V), ni izpolnila obveznosti, ki j ih ima na podlagi členov 132(1)(a) in 135(1)(h) 
Direktive S veta 2006 /112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost 
(UL L 347, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva 2006 /112).
Pravni okvir
Direktiva 2006 /112
2 Naslov IX D irektive 2006 /112, naslovljen „Oprostitve“, zajema poglavje 2 z naslovom „Oprostitve z a 
določene dejavnosti, ki s o v javnem i nteresu“. Člen 132, ki j e v tem n aslovu, v odstavku 1(a) določa:
„Države članice oprostijo naslednje transakcije:
(a) opravljanje storitev javnih poštnih služb, razen prevoza potnikov in telekomunikacijskih storitev, 
ter dobavo blaga v zvezi z opravljanjem t eh storitev.“
3 Člen 135 D irektive 2006 /112, ki j e v naslednjem p oglavju, naslovljenem „Oprostitve z a dr uge 
dejavnosti“, v odstavku 1(h) določa:
„Države članice oprostijo naslednje transakcije:
[…]
(h) dobave p oštnih znamk po no minalni vrednosti, ki s e uporabljajo za poštne storitve n a njihovem 
ozemlju, fiskalnih znamk ter drugih podobnih znamk.“
4 Določbi, navedeni v točkah 2 in 3 te sodbe, sta identični prej veljavnim določbam člena 13(A)(1)(a) in 
(B)(e) Šeste dir ektive 77 /388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakono daje dr žav članic 
o prometnih da vkih – Skupni sistem da vka n a dodano v rednost: enotna osnova za odmero (UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 23), ki j e bila z Direktivo 2006 /112 
razveljavljena in nadomeščena.
Direktiva 97 /67/ES
5 Direktiva 97 /67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za 
razvoj no tranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje ka kovosti storitve (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 3, str. 71), kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega 
parlamenta in Sveta 2002 /39/ES z dne 10. junija 2002 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, 
zvezek 4, str. 316) (v nadaljevanju: Direktiva 97 /67), v skladu s členom 1 določa me d dr ugim skupna 
pravila o izvajanju univerzalne poštne storitve v Evropski skupnosti in o merilih, ki d oločajo storitve, 
ki so lahko rezervirane za izvajalce univerzalne storitve.
ECLI:EU:C:2015 :249 3SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
6 Člen 3(1) Direktive 97 /67 tako d oloča:
„Države č lanice zagotovijo, da l ahko u porabniki ko ristijo pravico do univerzalne storitve, ki v ključuje 
stalno izvajanje poštnih storitev p redpisane kakovosti na vseh točkah dostopa na njihovem o zemlju po 
dostopnih cenah za vse uporabnike.“
7 Člen 4 Direktive 97 /67 d oloča:
„Vsaka dr žava članica zagotovi, da j e izvajanje univerzalne storitve z ajamčeno i n obvesti Komisijo 
o ukrepih, ki j ih je izvedla za izpolnitev te obveznosti, predvsem p a sporoči identiteto izvajalca(-ev) 
univerzalne storitve. V skladu z zakono dajo Skupnosti vsaka dr žava določi obveznosti in pravice, ki j ih 
ima(-jo) izvajalec(-ci) univerzalne poštne storitve, in jih objavi.“
Predhodni postopek in postopek p red S odiščem
8 Komisija je 10. aprila 2006 n a Kraljevino Š vedsko n aslovila uradni opomin, v katerem j i je očitala, da n i 
izpolnila obveznosti, ki j ih ima v skladu s členom 13(A)(1)(a) in (B)(e) Šeste dir ektive 77 /388, ker niti 
opravljanja storitev javnih poštnih služb, razen prevoza potnikov in telekomunikacijskih storitev, in 
dobav blaga v zvezi z opravljanjem t eh storitev n iti dobav poštnih znamk po no minalni vrednosti, ki 
se uporabljajo za poštne storitve n a nacionalnem o zemlju, ni oprostila plačila da vka n a dodano 
vrednost.
9 Z dopisom z dne 7. junija 2006 s o švedski organi odgovorili na ta opomin in zavrnili očitek, da n iso 
izpolnili obveznosti iz Šeste dir ektive 77 /388.
10 Komisija, ki s tem o dgovorom n i bila zadovoljna, je z dopisom z dne 18. julija 2007 n a Kraljevino 
Švedsko n aslovila obrazloženo m nenje, s katerim jo je pozvala, naj svoje obveznosti izpolni v roku 
dveh me secev od prejetja tega mnenja.
11 Kraljevina Švedska je z dopisom z dne 17. septembra 2007 o dgovorila na obrazloženo m nenje in trdila, 
da se oprostitev storitev javnih poštnih služb, ki j e v Direktivi 2006 /112 u besedena enako ko t v Šesti 
direktivi 77/388, na švedskem t rgu ne uporablja, ker takih storitev n a njem n i.
12 Ker je Komisija me nila, da s tališče te države članice ni zadovoljivo, se je odločila pri Sodišču vložiti to 
tožbo.
13 Kraljevina Švedska je na podlagi člena 16, tretji odstavek, Statuta Sodišča Evropske u nije zahtevala, naj 
Sodišče zaseda v velikem s enatu.
Tožba
Prvi očitek: nepravilen prenos člena 132(1)(a) Direktive 2006 /112
Trditve strank
14 Komisija trdi, da b i morala Kraljevina Švedska v skladu z Direktivo 97 /67 s toritve, razen prevoza 
potnikov in telekomunikacijskih storitev, in dobave b laga v zvezi z njimi, ki j ih mora opravljati Posten 
AB, oprostiti plačila DD V.
4 ECLI:EU:C:2015 :249SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
15 Trdi, da s o storitve, ki j ih opravlja izvajalec univerzalne storitve v skladu z obveznostmi, ki j ih ima na 
podlagi členov od 3 do 6 Direktive 97 /67, zajete s pojmom „storit[ve] javnih poštnih služb“ v smislu 
člena 132(1)(a) Direktive 2006 /112.
16 V zvezi s tem n avaja, da j e bila Posten A B, ki j e dr užba zasebnega prava, določena za izvajalca 
univerzalne poštne storitve n a Švedskem . V utemeljitev te trditve s e Komisija opira n a spor me d 
Posten A B in švedsko u pravo za pošto in telekomunikacije v zvezi z odločitvijo te uprave, da 
dovoljenje dr užbe Posten AB za opravljanje poštne storitve ve že na pogoje v zvezi z določitvijo te 
družbe za izvajalca univerzalne storitve. Po m nenju Komisije iz sodbe, ki j o je izdalo Kammarrätten 
i Stockholm (pritožbeno u pravno s odišče v Stockholmu), jasno izhaja, da s e dejavnosti, ki j ih opravlja 
družba Posten AB, ra zlikujejo od dejavnosti, ki j ih opravljajo drugi operaterji na švedskem t rgu.
17 Po m nenju K omisije bi Kraljevina Švedska m orala izvesti oprostitev i z člena 132(1)(a) Direktive 
2006 /112, čeprav je ta dr žava članica ocenila, da b i davčno n evtralnost lažje zagotovila z drugimi 
ukrepi. V zvezi s tem s e sklicuje na sodbo Komisija/Španija (C-204/03, EU:C:2005 :588, točka 28).
18 Poleg tega Komisija na podlagi sodbe TNT Post UK (C-357/07, EU:C:2009 :248) sklepa, da s e s sporno 
oprostitvijo plačila DD V ne bi kršilo načelo da včne nevtralnosti.
19 Nazadnje pojasnjuje, da n ikakršno izkrivljanje kon kurence – če se domneva, da o bstaja – Kraljevine 
Švedske n e m ore ra zbremeniti odgovornosti, da i zvede oprostitev i z člena 132(1)(a) Direktive 
2006 /112, ki s e od dr ugih določb te dir ektive ra zlikuje po tem, da j e nepogojen. Komisija trdi, da 
v nasprotju s tem ra vno p oložaj, v katerem v se države članice razen ene izvedejo to oprostitev, lahko 
povzroči izkrivljanja kon kurence na no tranjem t rgu.
20 Kraljevina Švedska p a trdi, da b i bila oprostitev dr užbe Posten AB od plačila DD V na podlagi izjeme, ki 
je določena za javne poštne službe, v nasprotju z Direktivo 2006 /112, določbami Pogodbe DEU na 
področju kon kurence in cilji Direktive 97 /67.
21 V zvezi s tem t rdi, da n a Švedskem p ribližno t rideset podjetji v enakih finančnih pogojih deluje na 
poštnem t rgu, ki j e bil že da vno l iberaliziran – celo pred pridružitvijo Kraljevine Švedske E vropski 
uniji – in ki n e vključuje več „javne poštne službe“. Zlasti naj družba Posten AB ne bi več prejemala 
nadomestila države zaradi s vojih obveznosti v okviru univerzalne storitve, čeprav to dopušča člen 7(1), 
drugi stavek, D irektive 97 /67.
22 Ta država članica poleg tega navaja, da s e švedski trg poštnih storitev ra zlikuje od britanskega, ki j e bil 
preučen v zadevi, v kateri je bila izdana sodba TNT Post UK (C-357/07, EU:C:2009 :248), saj so bile na 
dan razglasitve te sodbe številne poštne službe v Uniji zaupane javnim podjetjem, ki s o imela monopol, 
kar p a naj ne bi več ve ljalo, odkar j e bila s členom 7(1) Direktive 97 /67 o dpravljena možnost, da s e 
v tem s ektorju podelijo izključne ali posebne pravice.
23 V teh okoliščinah K raljevina Švedska me ni, da b i oprostitev dr užbe Posten A B od plačila DD V 
pomenila, da s e ji v primerjavi z njenimi kon kurenti podeli umetna cenovna kon kurenčna prednost, ki 
bi lahko z našala višino ve ljavne stopnje DD V, in sicer 20 %, s čimer bi se v škodo kon čnega potrošnika 
zmanjšal kon kurenčni pritisk na poštnem t rgu. Poleg tega bi taka o prostitev zvišala cene storitev, ki j ih 
za družbo Posten AB izvajajo zunanji sodelavci, saj ta družba pri svojih nakupih ne bi več mogla odbiti 
vstopnega DD V, kar b i lahko p ovzročilo reorganizacijo njenih dejavnosti, zato da b i družba zagotovila, 
da ve č storitev opravi sama.
24 Ta dr žava članica poleg tega trdi, da s e je na Švedskem DD V od vseh poštnih storitev p lačeval od 
leta 1993 in da t e ureditve n i izpodbijal nihče, razen bančno-zavarovalniškega sektorja, ki j e to storil 
ravno z aradi o prostitve p lačila DD V, do ka terega je upravičen in ki m u preprečuje, da o d poštnih 
storitev, ki j ih uporablja, odbije vstopni DD V.
ECLI:EU:C:2015 :249 5SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
25 Nazadnje trdi, da s e ta zadeva primarno n anaša na delovanje poštnega trga in da d oločbe na področju 
oprostitev DD V niso pomem bne za to, da b i ta trg deloval najbolje.
Presoja Sodišča
26 Najprej je treba ugotoviti, da s e Kraljevina Švedska o pira n a Direktivo 97 /67, kakor je bila spremenjena 
z Direktivo 2008 /6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 ( UL L 52, str. 3). 
Vendar z adnjenavedena dir ektiva v trenutku, ko s e je iztekel rok, določen v obrazloženem m nenju, še 
ni začela ve ljati. To tožbo je zato treba obravnavati na podlagi Direktive 97 /67, ka kor je bila 
spremenjena z Direktivo 2002 /39.
27 Ni sporno, da K raljevina Švedska me ni, da o dkar j e leta 1993 u kinila monopol svojega zgodovinskega 
operaterja, na njenem o zemlju ne obstaja več „javna poštna služba“ v smislu Direktive 2006 /112 in da 
zato ne obstaja obveznost, da ka terega ko li izvajalca poštne službe oprosti plačila DD V. Ta dr žava 
članica je tako d oločila, da s e za opravljanje storitev v seh izvajalcev p oštnih storitev in dobav blaga 
v zvezi z opravljanjem t eh storitev p lačuje DD V.
28 V zvezi s tem j e treba poudariti, da j e Sodišče že odločilo, da j e treba izraz „javne poštne službe“, ki je 
uporabljen v členu 13(A)(1)(a) Šeste dir ektive 77 /388 in ka terega besedilo je enako b esedilu 
člena 132(1)(a) Direktive 2006 /112, razlagati tako, da z ajema javne in zasebne izvajalce, ki v državi 
članici „univerzalno p oštno s toritev“ v smislu člena 3 Direktive 97 /67 z agotavljajo v celoti ali delno 
(glej v tem s mislu sodbo TNT Post UK, C -357/07, EU:C:2009 :248, točka 40).
29 Ni pa sporno, da j e bila družba Posten AB ob izteku r oka, določenega v obrazloženem m nenju z dne 
18. julija 2007 , določena za „izvajalca univerzalne poštne storitve“ na Švedskem v smislu Direktive 
97/67.
30 Poleg tega iz pisanj Kraljevine Švedske i zhaja, da n acionalna zakono daja v skladu s členom 4(2) 
Direktive 97 /67 dr užbi Posten A B nalaga posebne obveznosti, katerih namen je zagotoviti, da t a 
družba jamči za univerzalno p oštno s toritev v smislu te dir ektive n a celotnem o zemlju te dr žave 
članice.
31 Iz tega sledi, da j e treba družbo Posten AB, ke r na Švedskem v celoti ali delno z agotavlja „univerzalno 
poštno s toritev“ v smislu D irektive 97 /67, šteti za „javno p oštno s lužbo“ v smislu člena 132(1)(a) 
Direktive 2006 /112 t er da j e z ato t reba s toritve t e dr užbe, ra zen p revoza p otnikov in 
telekomunikacijskih storitev, in dobave b laga v zvezi z opravljanjem t eh storitev, ki j ih zagotavlja ko t 
izvajalec univerzalne storitve, oprostiti plačila DD V.
32 Te ugotovitve n e more ogroziti trditev K raljevine Švedske, da n ačelo nevtralnosti nasprotuje razlagi 
Direktive 2006 /112, ki j o predlaga Komisija, ker naj bi se položaj na poštnem t rgu v tej državi članici 
bistveno ra zlikoval od položaja, ki g a je Sodišče obravnavalo v sodbi TNT P ost UK (C-357/07, 
EU:C:2009 :248), saj storitve dr užbe Posten A B n iso dr ugačne od storitev dr ugih operaterjev n a 
švedskem t rgu.
33 Iz točk od 37 d o 39 sodbe TNT Post UK (C-357/07, EU:C:2009 :248) namreč izhaja, da s e razlika me d 
„javnimi poštnimi službami“ in dr ugimi operaterji ne nanaša na naravo opravljenih storitev, temve č na 
dejstvo, da z a operaterje, ki z agotavljajo univerzalno p oštno s toritev v celoti ali delno, velja posebna 
pravna ureditev, ki o bsega specifične obveznosti. Iz točke 30 te sodbe pa izhaja, da t ake o bveznosti za 
družbo Posten AB dejansko ve ljajo.
34 Ugotovitve iz točke 31 te sodbe ne ogrozi niti okoliščina, da j e bila sodba TNT Post UK (C-357/07, 
EU:C:2009 :248) ra zglašena p o izteku r oka z a u skladitev š vedskega p rava, ki j e b il določen 
v obrazloženem m nenju z dne 18. julija 2007 .
6 ECLI:EU:C:2015 :249SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
35 V zvezi s primeri, v katerih obveznost izhaja iz razlage prava Unije, ki j o poda S odišče, je to sodišče 
namreč pojasnilo in natančneje določilo pomen in obseg pravila, kakor bi se m oralo ra zumeti in 
uporabljati od začetka n jegove u veljavitve, tako da b i morale države članice od tistega trenutka p ravo 
Unije razlagati in uporabljati tako, kot izhaja iz sodbe Sodišča, pa čeprav je ta poznejša. Drugače velja 
le, če je Sodišče iz razlogov pravne varnosti za nazaj izjemoma omejilo m ožnost sklicevanja na takó 
razlagano p ravico zaradi p onovne preučitve p ravnih ra zmerji (glej sodbo D enkavit italiana, 61 /79, 
EU:C:1980 :100, točki 16 in 17), kar p a za sodbo TNT Post UK (C-357/07, EU:C:2009 :248) ne velja.
36 Zato je treba prvemu očitku, ki g a Komisija navaja v utemeljitev svoje tožbe, ugoditi.
Drugi očitek: nepravilen prenos člena 135(1)(h) Direktive 2006 /112
Trditve strank
37 Komisija trdi, da b i Kraljevina Švedska m orala dobave p oštnih znamk po no minalni vrednosti, ki s e 
uporabljajo za poštne storitve n a nacionalnem o zemlju, oprostiti plačila DD V.
38 Trdi, da s o poštne znamke s redstvo za plačilo poštnih storitev in da b i moral v zvezi z njimi obseg 
predvidene oprostitve vsekakor ustrezati obsegu oprostitve, ki j e določena za javne poštne službe.
39 Kraljevina Švedska trdi e nako ko t Komisija, vendar n asprotno o d nje ugotavlja, da ke r javne poštne 
storitve n e bi smele biti oproščene plačila DD V, mora enako ve ljati za poštne znamke.
Presoja Sodišča
40 Že iz besedila člena 135(1)(h) Direktive 2006 /112 i zhaja, da m orajo dr žave č lanice dobave p oštnih 
znamk po no minalni vrednosti, ki s e uporabljajo za poštne storitve n a nacionalnem o zemlju, oprostiti 
plačila DD V.
41 Po dr ugi strani iz dokumentov v spisu, ki j e bil posredovan Sodišču, izhaja, da o b izteku r oka, 
določenega z obrazloženim m nenjem z dne 18. julija 2007 , švedska z akono daja za poštne znamke n i 
določala oprostitve iz člena 135(1)(h) Direktive 2006 /112.
42 Po drugi strani se Kraljevina Švedska v utemeljitev svojega predloga, da n aj se ta očitek zavrne, v bistvu 
omejuje le na trditev, da d obav poštnih znamk po no minalni vrednosti, ki s e uporabljajo za poštne 
storitve n a nacionalnem o zemlju, ni mogoče oprostiti plačila DD V, ker je treba od dobav blaga v zvezi 
s storitvami, ki j ih izvajajo javne poštne službe, razen telekomunikacijskih storitev in prevoza potnikov, 
plačati DD V. V točkah od 26 d o 32 t e sodbe pa je bilo ugotovljeno, da j e taka o bveznost plačila 
v nasprotju z določbami člena 132(1)(a) Direktive 2006 /112.
43 Zato je treba drugemu očitku u goditi.
44 Tožba, ki j o je vložila Komisija, je zato v celoti utemeljena.
45 Iz vsega navedenega sledi, da K raljevina Švedska s tem, da o pravljanja storitev javnih poštnih služb, 
razen prevoza potnikov in telekomunikacijskih storitev, in dobav blaga v zvezi z opravljanjem t eh 
storitev ter dobav poštnih znamk po no minalni vrednosti, ki s e uporabljajo za poštne storitve n a 
nacionalnem o zemlju, ni oprostila plačila DD V, ni izpolnila obveznosti, ki j ih ima na podlagi 
členov 132(1)(a) in 135(1)(h) Direktive Sveta 2006 /112/ES.
ECLI:EU:C:2015 :249 7SODBAZDNE21.4.2015 –ZADEVAC-114/14
KOMISIJA/ŠVEDSKA
Stroški
46 V skladu s členom 138 P oslovnika S odišča se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. 
Komisija je predlagala, naj se Kraljevini Švedski naloži plačilo stroškov, in ke r ta s predlogi ni uspela, 
se ji naloži plačilo stroškov.
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo:
1. Kraljevina Švedska s tem, d a opravljanja storitev javnih p oštnih služb, razen p revoza 
potnikov in te lekomunikacijskih storitev, in dobav bl aga v z vezi z opravljanjem te h storitev 
ter dobav poštnih znamk po nominalni v rednosti, ki se uporabljajo z a poštne storitve na 
nacionalnem o zemlju, ni oprostila p lačila d avka n a d odano v r ednost, ni izpolnila 
obveznosti, ki jih ima na podlagi č lenov 1 3 2(1)(a) in 1 3 5(1)(h) Direktive Sveta 2 0 0 6 / 1 1 2 / E S 
z dne 2 8. novembra 2 0 0 6 o skupnem sistemu davka na dodano v r ednost.
2. Kraljevini Švedski se naloži plačilo stroškov.
Podpisi