1.

Ali je treba člen 67(2) PDEU ter člena 22 in 23 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (1), razlagati tako, da nasprotujejo nacionalni zakonski ureditvi, ki policijskim organom zadevne države članice daje pooblastilo, da lahko zaradi preprečitve ali zaustavitve nedovoljenega vstopa na ozemlje navedene države članice ali nedovoljenega prebivanja na ozemlju te države članice ali zaradi preprečitve nekaterih kaznivih dejanj, ki so usmerjena proti varnosti meje, na območju do 30 kilometrov od državne meje te države članice z drugimi državami pogodbenicami Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, podpisane v Schengnu (Luksemburg) 19. junija 1990, ugotavljajo identiteto vsake osebe ne glede na njeno vedenje in obstoj posebnih okoliščin, in jo ministrski odlok dopolnjuje tako: „(a) Čezmejna kriminaliteta se dogaja dinamično (časovno, krajevno in ob uporabi različnih prevoznih sredstev), zato mora imeti policija za boj proti njej prilagodljiva pooblastila. Končni cilj izvrševanja omenjenih pooblastil je preprečitev ali zaustavitev čezmejne kriminalitete; (b) Kontrolni ukrepi se morajo izvajati v ozko opredeljenem okviru navedenih meril iz člena 21(a) Zakonika o schengenskih mejah. Oblikovani morajo biti tako, da se jasno razlikujejo od sistematične mejne kontrole oseb na zunanjih mejah in da nimajo enakovrednega učinka kot mejna kontrola. Za izvajanje teh kontrolnih ukrepov je treba določiti okvir, s katerim se zagotovi, da ti ukrepi po intenzivnosti in pogostosti niso enaki mejni kontroli. (c) Določi se ta okvir: Kontrolni ukrepi niso stalni, ampak se izvajajo neredno, ob različnem času, na različnih krajih in naključno, ob upoštevanju gostote prometa. Kontrolni ukrepi se ne izvajajo samo pri prestopu meje. Izvajajo se na podlagi informacij o položaju, ki se stalno posodabljajo, in/ali izkušenj (obmejne) policije, ki jih zvezne policijske postaje oblikujejo na podlagi svojih informacij o položaju ali informacij o položaju, ki jih imajo drugi organi. Zato so splošne ali konkretne informacije in/ali izkušnje policije v zvezi s čezmejno kriminaliteto, na primer o pogosto uporabljenih prevoznih sredstvih in poteh in nekaterih načinih vedenja, ter analiza dostopnih informacij o čezmejni kriminaliteti, ki izvirajo iz lastnih virov ali od drugih organov, izhodišče za izvrševanje policijskih ukrepov ter za njihovo intenzivnost in pogostost. Oblikovanje kontrolnih ukrepov je predmet rednega službenega in strokovnega nadzora. Temeljna pravila so določena v členu 3(1), četrti stavek, Gemeinsame Geschäftsordnung der Bundesministerien (skupni poslovnik zveznih ministrstev, GGO) in v dokumentu Grundsätze zur Ausübung der Fachaufsicht der Bundesministerien über den Geschäftsbereich (načela za izvrševanje strokovnega nadzora zveznih ministrstev nad sektorjem). Ta pravila so bila za zvezno policijo podrobneje določena v „Ergänzende Bestimmungen zur Ausübung der Dienst- und Fachaufsicht des BMI über die Bundespolizei“ (dopolnilne določbe za izvrševanje službenega in strokovnega nadzora zveznega ministrstva za notranje zadeve nad zvezno policijo). Bundespolizeipräsidium (uprava zvezne policije, Nemčija) in njeni nadrejeni organi in službe so uredili izvajanje službenega in strokovnega nadzora v svojih načrtih dela in ga izvajajo v skladu s pristopi, ki jih sami izoblikujejo. (d) Za preprečitev večkratnih kontrol morajo biti kontrolni ukrepi po možnosti usklajeni z drugimi organi ali se morajo izvajati v okviru oblik skupnega ukrepanja/sodelovanja.“?