*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :692 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 24. oktobra 2013  
Jezik postopka: slovaščina.„Obvezno z avarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil — Direktiva 72 /166/EGS — 
Člen 3(1) — Direktiva 90 /232/EGS — Člen 1 — Prometna nesreča — Smrt potnika — Pravica zakonca 
in mladoletnega otroka d o odškodnine — Nepremoženjska škoda — Odškodnina — Kritje 
z obveznim zavarovanjem“
V zadevi C-22/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Krajský s úd v Prešove ( Slovaška) z odločbo z dne 8. novembra 2011 , ki j e prispela na Sodišče 
17. januarja 2012 , v postopku
Katarína Haasová
proti
Rastislavu Petríku,
Blanki Ho lingovi,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, sodnica, J. L. da C ruz V ilaça, G. Arestis, 
J.-C. Bonichot in A. Arabadžiev (poročevalec), sodniki,
generalni pravobranilec: N. Jääskinen,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za slovaško v lado B. Ricziová, agentka,
— za nemško v lado T. Henze in J. Kempe r, agenta,
— za estonsko v lado, M. Linntam, agentka,
— za Evropsko ko misijo A. Tokár, agent,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 11. julija 201 3
—
—
—
2 ECLI:EU:C:2013 :692SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 3(1) Direktive Sveta z dne 24. aprila 
1972 o približevanju zakono daje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih 
vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (72/166/EGS) (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 10, v nadaljevanju: Prva dir ektiva) ter člena 1, prvi odstavek, 
Tretje dir ektive S veta z dne 14. maja 1990 o približevanju zakono daje dr žav članic o zavarovanju 
civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (90/232/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 6, zvezek 1, str. 249, v nadaljevanju: Tretja dir ektiva).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d K. Haasovo, ki d eluje v svojem i menu in v imenu svoje 
mladoletne hčerke K. Haasove, rojene 22. aprila 1999 , ter R. Petríkom in B. Holingovo, glede 
odškodnine, ki j o zahteva od njiju na podlagi civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil za 
nepremoženjsko š kodo, zaradi s mrti V. Haasa, zakonca K. Haasove in očeta K. Haasove, v prometni 
nesreči na Češkem .
Pravni okvir
Mednarodno zasebno pravo
3 Člen 3 Konvencije o zakonu, ki ve lja za prometne nesreče, sklenjene v Haagu 4. maja 1971 ( v 
nadaljevanju: Haaška kon vencija iz leta 1971 ), ki s o jo ratificirale Republika S lovaška, Češka republika 
in dr uge države članice Evropske u nije ter nekatere tretje države, določa:
„Zakono daja, ki s e uporablja, je zakono daja države, v kateri se je pripetila prometna nesreča.“
4 Člen 4 te kon vencije določa:
„S pridržkom 5. člena, 3. člen ne velja v naslednjih primerih:
(a) če je bilo v nesreči eno s amo vozilo in je to registrirano v kakšni drugi državi, ne pa v tisti, v kateri 
se je pripetila nesreča, domača zakono daja države registracije velja za odgovornost:
nasproti vozniku, imetniku, lastniku a li vsaki dr ugi osebi, ki i ma ka kšno p ravico do vozila, ne 
glede na njihovo običajno p rebivališče,
nasproti žrtvi, ki j e bila potnik, če je njeno o bičajno p rebivališče v kakšni drugi državi, ne pa 
v tisti, kjer se je pripetila nesreča,
nasproti žrtvi, ki j e bila na me stu nesreče izven vozila, če je imela svoje običajno p rebivališče 
v državi registracije vozila.
Če je bilo več žrtev, se zakon, ki s e uporablja, določi posebej za vsako o d njih;
(b) kadar j e bilo v prometni nesreči več vozil, veljajo določbe, navedene pod (a), samo če so vsa vozila 
registrirana v isti državi;
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :692 3SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
5 Člen 8 navedene kon vencije določa:
„Zakono daja, ki s e uporablja, posebej določa:
1. pogoje in obseg odgovornosti;
2. razloge za oprostitev ter vsako o mejitev in delitev o dgovornosti;
3. obstoj in naravo poškodbe ali škode, ki s e da p ovrniti;
4. vrste in obseg odškodnine;
5. prenosnost pravice do odškodnine;
6. osebe, ki i majo pravico do povračila škode, ki s o jo osebno u trpele;
7. odgovornost nalogodajalca za postopke n jegovega uslužbenca;
8. zastaranje in izgubo pravic, ki t emeljita na izteku r oka, vštevši začetek, prenehanje in ustavitev 
rokov.“
Pravo Unije
6 Člen 28 U redbe (ES) št. 864/2007 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki s e 
uporablja za nepogodbene obveznosti („Rim II “) (UL L 199, str. 40, v nadaljevanju: Uredba Rim II ), 
naslovljen „Razmerje do obstoječih me dnarodnih kon vencij“, določa:
„1.Ta uredba ne posega v uporabo me dnarodnih kon vencij, katerih pogodbenice so ena ali več držav 
članic v času sprejetja te uredbe in ki d oločajo ko lizijska p ravila za nepogodbene obveznosti.
2. Vendar p a ima ta uredba me d dr žavami članicami prednost pred kon vencijami, sklenjenimi 
izključno me d dvema ali več državami članicami, če se te kon vencije nanašajo na zadeve, ki j ih ureja ta 
uredba.“
7 Člen 1 Prve dir ektive d oloča:
„V tej direktivi imajo uporabljeni izrazi naslednji pomen:
[…]
2. ‚oškodovanec‘ je oseba, ki i ma pravico do odškodnine zaradi i zgube ali poškodbe, ki s o jo povzročila 
vozila;
[…]“
8 Člen 3(1) Prve dir ektive d oloča:
„Vsaka dr žava članica […] sprejme v se ustrezne ukrepe z a zagotovitev, da j e civilna odgovornost pri 
uporabi vozil, ki s o običajno n a njenem o zemlju, kri ta z zavarovanjem. Na podlagi teh ukrepov se 
določi kritje obveznosti in pogoji kritja.“
4 ECLI:EU:C:2013 :692SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
9 Člen 1(1) in (2) Druge dir ektive Sveta z dne 30. decembra 1983 o približevanju zakono daje držav članic 
o zavarovanju civilne odgovornosti pri u porabi motornih vozil (84/5/EGS) (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 6, zvezek 7, str. 3), ka kor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega 
parlamenta in Sveta 2005 /14/ES z dne 11. maja 2005 ( UL L 149, str. 14, v nadaljevanju: Druga 
direktiva), določa:
„1.Zavarovanje iz člena 3(1) [Prve dir ektive] obvezno kri je oboje, materialno š kodo in telesne 
poškodbe.
2. Brez poseganja v višje odškodnine, ki j ih lahko p redvidijo dr žave č lanice, vsaka dr žava članica 
zahteva, da j e takšno z avarovanje obvezno n ajmanj za naslednje vsote:
(a) v primeru telesne poškodbe je najnižji znesek kri tja 1 000 000  EUR n a oškodovanca ali 
5 000 000  EUR n a škodni dogodek, ne glede na število oškodovancev;
(b) v primeru materialne škode 1 000 000  EUR n a škodni dogodek, ne glede na število oškodovancev.
Če je potrebno, lahko dr žave č lanice uvedejo prehodno o bdobje do pe t let od da tuma začetka 
izvajanja Direktive [2005 /14], v katerem m orajo prilagoditi svoje minimalne vsote kri tja vsotam iz 
tega odstavka.
Države članice, ki u vedejo takšno p rehodno o bdobje, o tem o bvestijo Komisijo in navedejo trajanje 
prehodnega obdobja.
V 30 mesecih od da tuma začetka izvajanja Direktive [2005 /14] države članice zvišajo odškodnine 
vsaj do polovice ravni iz tega odstavka.“
10 Člen 1 Tretje dir ektive zlasti določa, da „zavarovanje iz člena 3(1) [Prve dir ektive] kri je odgovornost za 
telesne poškodbe vseh potnikov razen voznika, do ka terih bi prišlo pri uporabi motornega vozila.“
Nacionalno pravo
Slovaško p ravo
11 Člen 11 z akona št. 40/1964 o civilnem z akoniku (v nadaljevanju: slovaški civilni zakonik) določa:
„Fizična oseba ima pravico do varstva svoje osebnosti, zlasti varstva življenja in zdravja, časti in 
dostojanstva ter zasebnosti, imena in svobode izražanja.“
12 Člen 13 slovaškega civilnega zakonika d oloča:
„1.Fizična oseba ima zlasti pravico zahtevati prenehanje nezakonitih ra vnanj, ki kr šijo osebnostne 
pravice, odpravo posledic takih ravnanj in priznanje ustrezne odškodnine.
2. Če ustrezna odškodnina v smislu odstavka 1 ni mogoča, zlasti ker je bilo resno kr šeno d ostojanstvo 
fizične osebe ali njen ugled, ima ta tudi pravico do povračila nepremoženjske škode v obliki denarne 
odškodnine.
3. Višino o dškodnine v smislu o dstavka 2 d oloči sodišče o b u poštevanju o bsega n astale 
nepremoženjske škode in okoliščin kršitve p ravice.“
ECLI:EU:C:2013 :692 5SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
13 Člen 4 zakona št. 381/2001 o pogodbi o obveznem z avarovanju civilne odgovornosti za škodo, 
povzročeno z uporabo m otornega vozila (v nadaljevanju: slovaški zakon o obveznem z avarovanju), 
določa:
„1.Zavarovanje civilne odgovornosti kri je vsakega povzročitelja škode, povzročene z uporabo vozila, 
navedenega v zavarovalni pogodbi.
2. Zavarovanec ima iz naslova zavarovanja civilne odgovornosti pravico, da z avarovatelj za njegov 
račun povrne škodo oškodovancu, če je bil predložen z dokazi podprt odškodninski zahtevek:
(a) zaradi p rizadetega zdravja in za povračilo stroškov zaradi s mrti,
(b) zaradi u ničenja, kra je ali izgube stvari,
(c) za povračilo izdatkov v zvezi s pravnim zastopanjem z aradi u veljavljanja odškodninskih zahtevkov 
iz točk (a), (b) in (d), če zavarovatelj ni izpolnil obveznosti, določenih v členu 11(6)(a) ali (b), ali je 
nezakonito zavrnil izplačilo odškodnine, ali je izplačano o dškodnino n ezakonito zmanjšal,
(d) zaradi i zgube zaslužka.
3. Zavarovanec ima na podlagi zavarovanja civilne odgovornosti pravico, da z avarovatelj zadevni osebi 
povrne stroške, ki s o bili zahtevani, dokazani in plačani za me dicinsko o skrbo, dnevnice, dajatve 
socialne varnosti, odškodnino z a nesrečo, dajatve n a podlagi nezgodnega zavarovanja, pokojninske 
dajatve, pokojninske da jatve z a vojake i n policiste ter pokojnine iz pokojninskih skladov, če je 
zavarovanec zavezan za njegovo povračilo zgoraj navedenim osebam.“
Češka zakono daja
14 Člen 11 z akona št. 40/1964 o civilnem z akoniku (v nadaljevanju: češki civilni zakonik) določa:
„Fizična oseba ima pravico do varstva svoje osebnosti, zlasti varstva življenja in zdravja, časti in 
dostojanstva ter zasebnosti, imena in svobode izražanja.“
15 Člen 13 č eškega civilnega zakonika d oloča:
„1.Fizična oseba ima zlasti pravico zahtevati prenehanje nezakonitih ra vnanj, ki kr šijo osebnostne 
pravice, odpravo posledic takih ravnanj in priznanje ustrezne odškodnine.
2. Če ustrezna odškodnina v smislu odstavka 1 ni mogoča, zlasti ker je bilo resno kr šeno d ostojanstvo 
fizične osebe ali njen ugled, ima ta tudi pravico do povračila nepremoženjske škode v obliki denarne 
odškodnine.
3. Višino o dškodnine v smislu o dstavka 2 d oloči sodišče o b u poštevanju o bsega n astale 
nepremoženjske škode in okoliščin kršitve p ravice.“
16 Člen 444 t ega zakonika d oloča:
„1.Če pride do telesnih poškodb, ima oškodovanec zaradi b olečin in težav pri socialnih stikih pravico 
do pavšalne odškodnine.
[…]
6 ECLI:EU:C:2013 :692SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
3. ob smrti imajo preživele bližnje osebe pravico do pavšalne odškodnine:
(a) 240.000 [ čeških kron (CZK )], kadar g re za izgubo zakonca;
[…]“
17 Člen 6 zakona št. 168/1999 o zavarovanju civilne odgovornosti za škodo, povzročeno z uporabo vozila 
(v nadaljevanju: češki zakon o obveznem z avarovanju), določa:
„1.Zavarovanje civilne odgovornosti kri je ka tero ko li osebo, ki o dgovarja za škodo, povzročeno 
z uporabo vozila, omenjenega v zavarovalni pogodbi.
2. Če ta zakon n e določa dr ugače, ima zavarovanec pravico, da z avarovatelj za njegov ra čun 
oškodovancu v delu in znesku, določenima v civilnem z akoniku, plača odškodnino z aradi :
(a) telesne poškodbe ali smrti,
(b) škode, povzročene oškodovancu zaradi p oslabšanja, uničenja ali izgube premoženja ter škode, 
povzročene s krajo premoženja, če je fizična oseba izgubila možnost skrbeti za premoženje,
(c) izgube zaslužka,
(d) stroškov pravnega zastopanja, priglašenih zaradi u veljavljanja pravic v primerih, n avedenih 
v točkah (a), (b) in (c); vendar p a za škodo, navedeno v točkah (b) in (c), samo če zavarovatelj ni 
upošteval roka i z člena 9(3), ali je nezakonito zavrnil izplačilo odškodnine, ali je izplačano 
odškodnino n ezakonito zmanjšal,
če je oškodovanec predložil z dokazi podprt zahtevek in je dogodek, ki j e povzročil tako š kodo, za 
katero o dgovarja zavarovanec, nastal me d ve ljavnostjo z avarovanja o dgovornosti, ra zen me d 
prekinitvijo zavarovanja.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
18 Iz predložitvene odločbe in iz navedb predložitvenega sodišča v odgovor na zahtevo za pojasnila, ki j o 
je Sodišče nanj naslovilo v skladu s členom 101 s vojega poslovnika, izhaja, da j e V. Haas 7. avgusta 
2008 n a ozemlju Češke r epublike u mrl v prometni nesreči, ki j o je povzročil R. Petrík, ki j e vozil 
potniško v ozilo v lasti B. Holingove.
19 Na Slovaškem r egistrirano v ozilo B. Holingove, v katerem j e sedel V. Haas, je trčilo s tovornjakom, 
registriranim v Češki republiki. K. Haasová in njena hči sta bili v času, ko s e je zgodila nesreča, na 
Slovaškem .
20 R. Petrík je bil s kazensko s odbo O kresný súd Vranov nad T opľou (Slovaška) spoznan za kri vega 
kaznivega dejanja povzročitve smrti in telesnih poškodb in je bil obsojen na dveletno p ogojno z aporno 
kazen s preizkusno d obo dveh let. Na podlagi člena 50(2) in 51(4)(c) slovaškega ka zenskega zakonika 
mu je bilo naloženo t udi, naj povrne povzročeno š kodo, me d dr ugim š kodo, ki j o je utrpela 
K. Haasová in ka tere znesek je bil določen na 1 057 ,86 EUR.
21 Poleg tega je K. Haasová v svojem i menu in v imenu svoje m ladoletne hčere zoper R. Petríka in 
B. Holingovo vložila civilno t ožbo, s katero je zahtevala denarno o dškodnino z a škodo, povzročeno 
zaradi i zgube m oža oziroma očeta, na podlagi člena 13(2) in (3) slovaškega civilnega zakonika.
ECLI:EU:C:2013 :692 7SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
 V postopku n a prvi stopnji je bilo R. Petríku in B. Holingovi naloženo, naj tožnici plačata odškodnino 
15.000 EUR z a navedeno š kodo. Vse stranke s o zoper to sodbo vložile pritožbo pri K rajský s úd 
v Prešove (Slovaška).
22 Po navedbah tega sodišča je treba ob upoštevanju dejanskih okoliščin spora o glavni stvari u porabiti 
češko m aterialno p ravo in zlasti člen 444(3) češkega civilnega zakonika, ki o b smrti zakonca določa 
plačilo pavšalne odškodnine 240 .000 CZK z akoncu žrtve. Postavlja se vp rašanje ustreznosti te 
odškodnine in s tem p ravice do dodatne odškodnine na podlagi člena 11 tega zakonika.
23 V zvezi s tem p redložitveno s odišče me ni, da p ravice K. Haasove in njene hčerke izhajajo iz razmerja 
do žrtve, ker je bilo življenje V. Haasa zaščiteno n a podlagi člena 11 tega zakonika. Pojasnjuje, da i ma 
na podlagi členov od 11 d o 16 civilnega zakonika fizična oseba pravico do varstva svoje osebnosti, zlasti 
varstva življenja in zdravja, časti in dostojanstva ter zasebnosti, imena in svobode izražanja, pred 
„škodo“, ki j e pojem, ki n aj bi se uporabljal za oznako n epremoženjske škode, ki j e posledica posega 
v pravico do tega varstva.
24 Predložitveno s odišče prav tako n avaja, da i ma na podlagi slovaškega zakona o obveznem z avarovanju 
lastnik m otornega vozila pravico zahtevati, da z avarovatelj za njegov račun zaradi n esreče, za ka tero 
nosi odgovornost, o škodovancu p ovrne dejansko d okazano š kodo v obsegu, določenem s tem 
zakono m in zavarovalnimi pogoji, ter posledično d o povrnitev škode za telesne poškodbe in stroške, ki 
so nastali v primeru smrti.
25 V tem p rimeru je B. Holingová sklenila pogodbo o obveznem z avarovanju civilne odgovornosti pri 
zavarovalni družbi Allianz-Slovenská p oisťovňa a.s. (v nadaljevanju: Allianz). Glede na to, da l ahko 
oseba, ki o dgovarja za škodo, od zavarovatelja zahteva, da v njenem i menu plača odškodnino z a škodo, 
za ka tero odgovarja, bi zavarovatelj moral intervenirati v odškodninskem p ostopku, če ima pravni 
interes za rešitev s pora. Predložitveno s odišče je zato pozvalo dr užbo A llianz, n aj intervenira 
v postopku.
26 Vendar b i družba Allianz imela tak pravni interes samo, če je zatrjevana pravica kri ta z obveznim 
zavarovanjem c ivilne odgovornosti. Če zadevna nepremoženjska škoda iz postopka v glavni stvari n e bi 
bila kri ta z obveznim zavarovanjem, intervencija družbe Allianz v postopku n e bi bila utemeljena.
27 Po mnenju predložitvenega sodišča povračilo škode za telesne poškodbe v določenem o bsegu prav tako 
krije nepremoženjsko škodo, namreč pretrpljene bolečine in težave pri socialnih stikih. Pojem š kode, ki 
ga zajema zavarovalna pogodba, torej vključuje tudi n epremoženjsko š kodo, zlasti nematerialno, 
moralno a li čustveno.
28 Predložitveno s odišče da lje me ni, da s o dr žave č lanice na podlagi Prve in Tretje dir ektive z avezane 
sprejeti vse ukrepe, s katerimi se zagotovi, da j e zavarovana odgovornost za škodo, povzročeno 
z uporabo m otornih vozil, ki s o običajno n a njihovem o zemlju, zato da s e zaščitijo zavarovanci in 
žrtve p rometnih nesreč in da s e zagotovi, da s e plača odškodnina za vso izgubo ali škodo, kri to 
z obveznim avtomobilskim zavarovanjem.
29 Družba Allianz naj bi zavrnila plačilo odškodnine za utrpljeno n epremoženjsko š kodo, ker po njenem 
mnenju na podlagi člena 13 s lovaškega civilnega zakonika t ovrstna škoda n i predmet pogodbe 
o obveznem z avarovanju civilne odgovornosti za škodo, povzročeno z uporabo motornih vozil, saj naj 
ne bi spadala na področje zavarovanja, ki j e omejeno z ureditvijo zadevnega zavarovanja iz slovaškega 
in češkega zakona o obveznem z avarovanju.
30 Predložitveno s odišče me ni, da j e vp rašanje bistvenega pomena, ke r bi bilo treba povrniti tudi 
nepremoženjsko š kodo, ki j o je utrpel upravičenec žrtve p rometne nesreče, za ka tero je m ogoče 
priznati denarno o dškodnino v smislu člena 13(2) in (3) civilnega zakonika, ki s e uporabi, in ki b i jo
8 ECLI:EU:C:2013 :692SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
 v širšem s mislu treba šteti za škodo zaradi p rizadetega zdravja v smislu člena 4(2)(a) slovaškega zakona 
o obveznem z avarovanju. Povračilo te nepremoženjske š kode bi m oralo zato spadati v okvir 
odgovornosti zavarovatelja na podlagi pogodbe o obveznem z avarovanju.
31 V teh okoliščinah je Krajský s oud v Prešove p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je treba člen 1, prvi odstavek, [T retje dir ektive] […] [in] člen […] 3(1) [Prve dir ektive] razlagati 
tako, da n asprotuje[ta] določbi nacionalnega prava (kot je določba iz člena 4 slovaškega zakona [o 
obveznem z avarovanju] in člena 6 češkega zakona [o obveznem z avarovanju]), v smislu ka tere 
civilna odgovornost pri uporabi motornih vozil ne kri je nepremoženjske škode, izražene v obliki 
denarne odškodnine, ki s o jo utrpele preživele osebe žrtev p rometne nesreče, povzročene 
z uporabo motornih vozil?
2. Če je odgovor na prvo vp rašanje, da z goraj navedeno p ravilo nacionalnega prava ni v nasprotju 
s pravom U nije, ali je treba določbe člena 4(1), (2) in (4) slovaškega zakona [o obveznem 
zavarovanju] in člena 6, od (1) do (3), češkega zakona [o obveznem z avarovanju] razlagati tako, 
da n e nasprotujejo temu, da n acionalno s odišče v skladu s členom 1, prvi odstavek, [T retje 
direktive] […] [in] členom 3(1) [Prve dir ektive] upravičencem ž rtev p rometne nesreče, povzročene 
z uporabo motornih vozil, kot oškodovancem p rizna pravico do povračila nepremoženjske škode 
tudi v obliki denarne odškodnine?“
Dopustnost vprašanj za predhodno odločanje
32 Slovaška v lada i n K omisija sta izrazili dvome gl ede dopustnosti vp rašanj za predhodno o dločanje 
z navedbo, da p redložitvena odločba ne vsebuje no bene izjave o dejstvih v zvezi s prometno n esrečo, 
pomem bnih za ra zumevanje spora o glavni stvari. Slovaška v lada da lje me ni, da t i vp rašanji nista 
bistvenega pomena za rešitev tega spora, ker družba Allianz ni stranka v tem p ostopku in ke r odločba, 
ki jo bo v tem p ostopku izdalo nacionalno s odišče, za to zavarovalno dr užbo ne bo zavezujoča.
33 V tej zvezi je treba navesti, prvič, da j e predložitveno s odišče v odgovoru na zahtevo za podrobnejše 
podatke, ki j o je nanj naslovilo Sodišče na podlagi člena 101 s vojega poslovnika, pojasnilo dejstva 
v zvezi s prometno n esrečo iz postopka v glavni stvari i n, drugič, navedlo, da b o odgovor Sodišča 
bistvenega pomena za presojo intervencije družbe Allianz v postopku v glavni stvari in torej za to, ali 
bo sodba, izdana v tem p ostopku, za to družbo zavezujoča.
34 V teh okoliščinah je treba šteti, da s ta vp rašanji za predhodno o dločanje dopustni.
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
35 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 3(1) Prve dir ektive in 
člen 1, prvi odstavek, T retje dir ektive ra zlagati tako, da m ora o bvezno z avarovanje civilne 
odgovornosti pri u porabi motornih vozil zajemati odškodnino z a nepremoženjsko š kodo, nastalo 
bližnjim osebam žrtev, umrlih v prometni nesreči.
36 Najprej je treba navesti, da j e predložitveno s odišče na eni strani pojasnilo, da j e pravo o civilni 
odgovornosti, ki s e uporabi za dejansko s tanje postopka v glavni stvari, glede na člena 3 in 4 Haaške 
konvencije iz leta 1971 in člen 28 U redbe Rim II , češko p ravo, na dr ugi strani pa je navedlo, da s e 
postavljeni vprašanji ne nanašata na kri tje civilne odgovornosti iz obveznega zavarovanja, kar u reja 
šesti del češkega civilnega zakonika, in torej na pavšalno o dškodnino, določeno v  členu 444 t ega
ECLI:EU:C:2013 :692 9SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
 zakonika. To sodišče namreč me ni, da s e člena 11 in 13 č eškega civilnega zakonika, ki s e nanašajo na 
varstvo posameznika, uporabljajo neodvisno o d določb v zvezi s civilno o dgovornostjo, ter je pojasnilo, 
da s e ti vp rašanji nanašata izključno n a kri tje na podlagi obveznega zavarovanja odškodnine za 
nepremoženjsko škodo, dolgovane na podlagi teh določb o varstvu posameznika.
37 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e v preambuli Prve in Druge dir ektive p oudarjeno, da j e njun 
namen na eni strani zagotoviti prosti pretok vozil, ki s o običajno n a ozemlju Unije, in oseb, ki s o 
v njih, in na dr ugi strani zagotoviti, da b odo oškodovanci nesreč, ki j ih povzročijo ta vozila, enako 
obravnavani, ne glede na to, kje v Uniji se je nesreča zgodila (sodba z dne 23. oktobra 2012 v zadevi 
Marques Almeida, C-300/10, točka 26 in navedena sodna praksa).
38 Prva dir ektiva, kakor je bila natančneje pojasnjena in dopolnjena z Drugo in Tretjo dir ektivo, državam 
članicam torej nalaga, da z agotovijo, da j e civilna odgovornost pri uporabi vozil, ki s o običajno n a 
njenem o zemlju, kri ta z zavarovanjem, in zlasti določa vrste škode in tretje osebe, ki s o bile 
oškodovane in m orajo biti kri te s tem z avarovanjem ( zgoraj navedena sodba M arques Almeida, 
točka 27 in navedena sodna praksa).
39 Vendar j e treba opozoriti, da j e obveznost zavarovanja civilne odgovornosti za kri tje škode, povzročene 
tretjim o sebam z motornim v ozilom, ločena od obsega odškodnine za to škodo iz naslova civilne 
odgovornosti zavarovanca. Namreč, me dtem ko j e prva opredeljena in zagotovljena z zakono dajo 
Unije, drugo ureja predvsem n acionalno p ravo (zgoraj navedena sodba Marques Almeida, točka 28 in 
navedena sodna praksa).
40 Sodišče je v tej zvezi namreč že razsodilo, da i z cilja Prve, Druge in Tretje dir ektive ter iz njihovih 
besedil izhaja, da n jihov namen ni usklajevanje ureditev dr žav članic o civilni odgovornosti in da s o 
v obstoječem s tanju prava Unije te proste pri določitvi ureditve c ivilne odgovornosti, ki ve lja za 
nesreče, ki s o nastale pri u porabi vozil (zgoraj navedena sodba M arques Almeida, točka 29 in 
navedena sodna praksa).
41 Zato, zlasti pa glede na člen 1, točka 2, Prve dir ektive, v obstoječem s tanju prava Unije države članice 
v okviru svojih sistemov civilne odgovornosti načeloma prosto določajo zlasti škodo, ki j o povzročijo 
motorna vozila in jo je treba povrniti, obseg odškodnine za to škodo in osebe, ki s o upravičene do 
navedene odškodnine.
42 Vendar j e Sodišče pojasnilo, da m orajo dr žave č lanice svoje pristojnosti v zvezi s tem i zvajati ob 
spoštovanju prava Unije in da n acionalne določbe, ki u rejajo odškodnino z a nesreče, ki s o nastale pri 
uporabi motornih vozil, Prvi, Drugi in T retji dir ektivi ne smejo odvzeti polnega učinka ( zgoraj 
navedena sodba Marques Almeida, točka 31 in navedena sodna praksa).
43 Glede kri tja iz obveznega zavarovanja za škodo, ki j o povzročijo motorna vozila in jo je treba v skladu 
z nacionalno z akono dajo o civilni odgovornosti povrniti, je sicer člen 3(1), drugi stavek, Prve dir ektive, 
kot je navedla nemška v lada, državam č lanicam p repustil pristojnost za določitev kri tja škode in 
natančnih pogojev obveznega zavarovanja (glej v tem s mislu sodbo z dne 28. marca 1996 v zadevi Ruiz 
Bernáldez, C-129/94, Recueil, str. I-1829 , točka 15).
44 Vendar j e zaradi z manjšanja obstoječih razlik me d zakono dajami držav članic glede obsega obveznosti 
zavarovanja člen 1 D ruge dir ektive n a p odročju c ivilne o dgovornosti določil obvezno kri tje 
premoženjske škode in telesnih poškodb do določenih zneskov. Člen 1 Tretje dir ektive je to obveznost 
razširil na kri tje telesnih poškodb, povzročenih potnikom, ki n iso vozniki (zgoraj navedena sodba Ruiz 
Bernáldez, točka 16).
45 Države č lanice morajo tako z agotavljati, da j e civilna odgovornost pri uporabi motornih vozil, ki s e 
uporablja v skladu z nacionalnim pravom, krita z zavarovanjem v skladu z določbami Prve, Druge in 
Tretje dir ektive (zgoraj navedena sodba Marques Almeida, točka 30 in navedena sodna praksa).
10 ECLI:EU:C:2013 :692SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
46 Iz tega je razvidno, da j e bila svoboda, ki j o imajo države članice pri določitvi vrst škode, ki s e kri jejo, in 
natančnih pogojev o bveznega zavarovanja, omejena z Drugo in Tretjo dir ektivo, saj sta ti določili 
obvezno kri tje nekaterih vrst škode do določenih m inimalnih zneskov. Med temi vrstami škode, ki 
morajo biti krite, so zlasti telesne poškodbe, kot določa člen 1(1) Druge dir ektive.
47 Kot je poudaril generalni pravobranilec v točkah od 68 d o 73 s klepnih predlogov in ko t je razsodilo 
Sodišče Efte v sodbi z dne 20. junija 2008 v zadevi Celina Nguyen proti The Norwegian State (E 8/07, 
EFTA Court Report, str. 224, točki 26 in 27), pa je treba glede na različne jezikovne različice člena 1(1) 
Druge dir ektive in člena 1, prvi odstavek, T retje dir ektive t er glede na varstveni cilj treh zgoraj 
navedenih dir ektiv ugotoviti, da p ojem t elesnih poškodb zajema ka kršno ko li škodo – v delu, 
v katerem j e odškodnina zanjo iz naslova civilne odgovornosti zavarovanca določena z nacionalnim 
pravom, ki s e uporabi v sporu – ki i zvira iz posega v osebno c elovitost, kar v ključuje tako telesno ko t 
duševno trpljenje.
48 V skladu z ustaljeno s odno p rakso je treba namreč določbe prava Unije razlagati in uporabljati enotno 
ob upoštevanju ra zličic v vseh jezikih Unije. Če se me d jezikovnimi različicami besedila zakono daje 
Unije pojavijo ra zlike, je treba zadevno d oločbo ra zlagati glede na splošno s istematiko i n namen 
ureditve, katere del je (glej zlasti sodbo z dne 8. decembra 2005 v zadevi Jyske F inans, C-280/04, 
ZOdl., str. I-10683 , točka 31 in navedena sodna praksa).
49 Ker sta tako v različnih jezikovnih ra zličicah člena 1(1) Druge dir ektive v bistvu uporabljena pojma 
„telesna poškodba“ in „osebna škoda“, je treba upoštevati sistematiko in cilj teh določb in dir ektive. 
Glede tega je treba na eni strani poudariti, da t a pojma dopolnjujeta pojem „materialna škoda“, na 
drugi strani pa opozoriti, da s o navedene določbe in dir ektiva namenjene zlasti okrepitvi varstva 
oškodovancev. V teh okoliščinah je treba uporabiti široko ra zlago navedenih pojmov iz točke 47 t e 
sodbe.
50 Zato je me d vrstami škode, ki j o je treba povrniti v skladu s Prvo, Drugo in T retjo dir ektivo, 
nepremoženjska škoda, katere povračilo iz naslova civilne odgovornosti zavarovanca določa nacionalno 
pravo, ki s e uporabi v sporu.
51 Glede vp rašanja, katere osebe lahko z ahtevajo odškodnino z a to nepremoženjsko škodo, je treba, prvič, 
poudariti, da j e iz člena 1, točka 2, v povezavi s členom 3(1), prvi stavek, Prve dir ektive ra zvidno, da 
varstvo, ki g a je treba zagotoviti na podlagi te dir ektive, zajema ka tero ko li osebo, ki j e na podlagi 
nacionalne zakono daje o civilni odgovornosti upravičena do odškodnine za škodo, povzročeno 
z motornimi vozili.
52 Drugič, kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 78 sklepnih predlogov in v nasprotju s trditvami 
nemške v lade, je treba pojasniti, da T retja dir ektiva ni omejila kr oga varovanih oseb, temve č je, 
nasprotno, določila obvezno kri tje škode, ki n astane nekaterim o sebam, ki s e štejejo za posebej 
ranljive.
53 Poleg tega, ker pojem š kode iz člena 1, točka 2, Prve dir ektive n i bolj omejen, v nasprotju s trditvami 
estonske v lade, na no beni podlagi ni mogoče sklepati, da b i bilo treba nekatere vrste škode, kot je 
nepremoženjska š koda v delu, v katerem j o je treba povrniti v skladu z nacionalno z akono dajo 
o civilni odgovornosti, ki s e uporabi, izključiti iz tega pojma.
54 Na podlagi ničesar iz Prve, Druge in Tretje dir ektive ni mogoče sklepati, da j e želel zakono dajalec Unije 
omejiti varstvo, zagotovljeno s temi dir ektivami, zgolj na osebe, ki s o neposredno vp letene v škodni 
dogodek.
ECLI:EU:C:2013 :692 11SODBAZDNE24.10.2013 –ZADEVAC-22/12
HAAS OVÁ
55 Države č lanice m orajo zato zagotoviti, da j e odškodnina, ki j o je treba v skladu z nacionalno 
zakono dajo o civilni odgovornosti izplačati zaradi n epremoženjske š kode, ki j e nastala ožjim 
družinskim članom žrtev p rometnih nesreč, kri ta z obveznim zavarovanjem d o m inimalnih zneskov, 
določenih v členu 1(2) Druge dir ektive.
56 V obravnavanem p rimeru bi moralo biti tako, saj so v skladu z navedbami predložitvenega sodišča 
osebe, ki s o v položaju ko t K. Haasova in njena hčerka n a podlagi členov 11 in 13 č eškega civilnega 
zakonika u pravičene do odškodnine za nepremoženjsko š kodo, nastalo zaradi s mrti zakonca oziroma 
očeta.
57 Te presoje ne omaja okoliščina, na ka tero se sklicuje slovaška v lada, da s o ti členi uvrščeni v del 
češkega in slovaškega civilnega zakonika, ki s e nanaša na kršitve o sebnostnih pravic in je samostojen 
v razmerju do predpisov o civilni odgovornosti v ožjem p omenu v smislu teh zakonikov.
58 Ker odgovornost zavarovanca, katere podlaga sta po m nenju predložitvenega sodišča v tem p rimeru 
člena 11 in 13 č eškega civilnega zakonika, izhaja iz prometne nesreče ter je civilne narave, na no beni 
podlagi ni mogoče sklepati, da t akšna odgovornost ne spada n a področje nacionalnega materialnega 
prava o civilni odgovornosti, na katero se sklicujejo zgoraj navedene dir ektive.
59 Glede na zgoraj navedeno je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 3(1) Prve dir ektive, 
člen 1(1) in (2) Druge dir ektive ter člen 1, prvi odstavek, T retje dir ektive ra zlagati tako, da m ora 
obvezno z avarovanje civilne odgovornosti pri u porabi m otornih vozil zajemati odškodnino z a 
nepremoženjsko škodo, nastalo bližnjim osebam žrtev, umrlih v prometni nesreči, v delu, v katerem j e 
odškodnina zanjo iz naslova civilne odgovornosti zavarovanca določena z nacionalnim p ravom, ki s e 
uporabi v sporu o glavni stvari.
Drugo vprašanje
60 Glede na odgovor Sodišča na prvo vp rašanje na drugo vp rašanje ni treba odgovoriti.
Stroški
61 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Člen 3(1) D irektive Sveta z dne 2 4. aprila 1 9 7 2 o približevanju z akonodaje d ržav članic 
o zavarovanju c ivilne o dgovornosti pri uporabi m otornih v ozil in o iz vajanju o bveznosti 
zavarovanja takšne odgovornosti (7 2 / 1 6 6 / E GS), člen 1(1) in (2) Druge direktive Sveta z dne 
3 0. decembra 1 9 8 3 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti 
pri uporabi m otornih vozil (8 4 / 5 / E GS), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2 0 0 5 / 1 4 / E S 
E v ropskega p arlamenta in Sveta z dne 1 1. maja 2 0 0 5 , in člen 1, pr vi odstavek, T r etje direktive 
Sveta z dne 1 4. maja 1 9 9 0 o približevanju zakonodaje d ržav članic o zavarovanju civilne 
odgovornosti pri uporabi motornih vozil (9 0 / 2 3 2 / E GS) je treba razlagati tako, da m ora obvezno 
zavarovanje c ivilne o dgovornosti p ri u porabi m otornih v ozil z ajemati o dškodnino z a 
nepremoženjsko škodo, nastalo bl ižnjim o sebam ž rtev, umrlih v prometni nesreči, v delu, 
v katerem j e o dškodnina z anjo i z n aslova c ivilne o dgovornosti zavarovanca d oločena 
z nacionalnim p ravom, k i se uporabi v sporu o glavni stvari.
Podpisi