2

V uvodnih izjavah od 1 do 5, 7, 8, 11 in 15 izpodbijane uredbe je navedeno: „(1) Za Komisijo je bistveno, da si ustvari celovito podobo o razvoju investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji, da lahko opravlja svoje naloge na področju energetike. Komisija redno prejema najnovejše podatke in informacije, kar bi ji moralo omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali predlaga ustrezne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energetike. (2) Razmere na področju energetike v Uniji in zunaj nje so se v zadnjih letih občutno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo bistvenega pomena za zagotavljanje oskrbe Unije z energijo, delovanje notranjega trga ter za prehod na nizkoogljični energetski sistem, ki ga je Unija začela uporabljati. (3) Nove razmere na področju energetike zahtevajo večje investiranje v vse vrste infrastrukture v vseh energetskih sektorjih ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata gospodarskim subjektom pomembnejšo vlogo pri investiranju. Hkrati bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture. (4) V tem smislu bi bilo treba investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji posvetiti večjo pozornost, zlasti zato, da bi se laže predvidele težave in spodbujale najboljše prakse ter da bi bil prihodnji razvoj energetskega sistema Unije čim bolj pregleden. (5) Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi zato morala imeti na voljo natančne podatke in informacije o investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja, v najpomembnejših sestavnih delih energetskega sistema Unije. […] (7) V skladu s členoma 41 in 42 Pogodbe [ESAE] morajo podjetja obvestiti Komisijo o svojih investicijskih projektih. Te informacije je treba dopolniti zlasti z rednim poročanjem o izvajanju investicijskih projektov. To dodatno poročanje ne posega v izvajanje členov 41 do 44 Pogodbe [ESAE]. (8) Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja Unije, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, temelječ na posodobljenih kategorijah uradnih podatkov in informacij, ki jih morajo poslati države članice. […] (11) Da bi se izognili nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšali stroške državam članicam in podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se Komisiji dostavljajo enakovredne informacije na podlagi zakonodaje Unije na področju energije, ki so jo sprejele institucije Unije in katere namen je doseči cilje konkurenčnosti energetskih trgov Unije, vzdržnosti energetskega sistema Unije in zanesljive oskrbe Unije z energijo. Zato se je treba izogniti vsakršnemu podvajanju zahtev po poročanju, določenim v tretjem svežnju ukrepov za notranji trg električne energije in naravnega plina. […] (15) Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj podrobno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema. Ta analiza bi morala zlasti pripomoči k določanju morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli v ravnotežju ponudbe in povpraševanja na področju energetike. Obenem bi ta analiza morala biti del razprave na ravni Unije v zvezi z energetskimi infrastrukturami, zaradi česar bi jo bilo treba posredovati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, na voljo pa bi morala biti tudi zainteresiranim stranem.“