SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:T:2010 :406 1SKLEP SPLOŠNEGA SODIŠČA (pritožbeni senat)
z dne 24. septembra 2010
Zadeva T-498/09 P
Petrus Kerstens
proti
E v ropski komisiji
„Pritožba — Javni uslužbenci — Uradniki — Napredovanje — Napredovalno o bdobje 2005 — 
Dodelitev p rednostnih točk — Dokazno b reme — Pravice do obrambe — Pritožba, ki j e deloma očitno 
nedopustna in deloma očitno n eutemeljena“
Predmet:Pritožba zoper sodbo S odišča za uslužbence E vropske u nije (drugi senat) z dne 
29. septembra 2009 v zadevi K erstens p roti K omisiji (F-102/07, Z Odl. JU, 
str. I-A-1-359 in II- A-1-1881 ), s katero se predlaga razveljavitev te sodbe.
Odločitev:Pritožba se zavrne. Petrus Kerstens no si svoje stroške in stroške, ki j ih je na tej stopnji 
postopka p riglasila Evropska ko misija.
Pov zetek
1. Pritožba — Pritožbeni razlogi — Dopustnost — Pravna vprašanja
(Statut Sodišča, Priloga I, člen 11(1))
2. Uradniki — Napredovanje — Primerjalna ocena uspešnosti — Pravila za izvajanje
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 45(1))
3. Postopek — Pisni postopek
1. V skladu s členom 11 P riloge I k Statutu Sodišča je pritožba na Splošno s odišče omejena na pravna 
vprašanja. Sodišče za uslužbence je edino p ristojno z a ugotavljanje dejstev, razen če bi vsebinska 
nepravilnost njegovih ugotovitev izhajala iz listin v spisu, ki s o mu bile predložene, in za presojo teh 
dejstev.
Sklicevanje zainteresirane stranke n a napačno u porabo prava pri ra zlagi določb, ki s e uporabljajo za 
ocenjevanje uradnikov, je torej dopustno v pritožbi na Splošno s odišče.
(Glej točki 25 in 26 .)
Napotitev n a:
Splošno s odišče, 19. marec 2010 , Bianchi proti ETF, T-338/07 P, točka 61 in navedena sodna praksa.
2 ECLI:EU:T:2010 :406POVZETEK–ZADEVAT-498/09P
KERSTENSPROTIKOMISIJI
2. Tudi če vsa kari erna ocenjevalna poročila sestavljajo bistveni temelj ocene pred dodelitvijo točk za 
delovno u spešnost, ki j ih ima na voljo vsak generalni dir ektorat, in če mora me d točkami za delovno 
uspešnost in številom p rednostnih točk, dodeljenih uradnikov, obstajati določena skladnost, iz tega 
vseeno n i mogoče sklepati, da o bstaja stroga in ari tmetična povezanost me d točkami za delovno 
uspešnost in p rednostnimi točkami. N amen u vedbe p rednostnih točk je n amreč generalnim 
direktoratom omogočiti, da n agradijo uradnike, za ka tere me nijo, da s o izkazali posebne odlike, ki j ih 
le točke z a delovno u spešnost ne odražajo, bodisi da n jihovi rezultati presegajo njihove individualne 
cilje, bodisi da s o njihova prizadevanja in rezultati izjemni. V tem o kviru m orajo torej generalni 
direktorati imeti di skrecijsko p ravico, brez ka tere bi ostali, če bi obstajala p ovezanost me d 
prednostnimi točkami in točkami za delovno u spešnost.
(Glej točko 29.)
Napotitev n a:
Splošno s odišče, 23. november 2006 , Lavagnoli proti Komisiji, T-422/04, neobjavljena v ZOdl., točki 61 in 62; Splošno 
sodišče, 1. april 2009 , Valero Jordana proti Komisiji, T-385/04, ZOdl. JU, str. I-A-2-1 in II- A-2-1, točki 138 in 153.
3. Ustni postopek je tako ko t pisni postopek bistven in razen v nekaterih izrecno p redvidenih primerih 
obvezen del sodnega postopka, ki s trankam o mogoča, da p rimerno p redstavijo svoje trditve in da s e 
predvsem i zrazijo o trditvah ali dokazih, o katerih se niso m ogle izreči v pisnem p ostopku. Zato 
okoliščina, da z ainteresirana stranka n i mogla pisno p redstaviti nekaterih stališč do vsebine, ker je 
Sodišče za uslužbence odločilo dovoliti vložitev replike samo v zvezi z vprašanji dopustnosti, ne more 
pomeniti kršitve p ravic do obrambe.
(Glej točko 38.)
Napotitev n a:
Sodišče: 1. april 1982 , Holdijk in dr ugi, združene zadeve od 141/81 d o 143/81, Recueil, str. 1299 , točka 7;
Splošno s odišče: 27. oktober 1994 , Mancini proti Komisiji, T-508/93, RecFP, str. I-A-239 in II- 761, točki 33 in 34.