ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15

V teh okoliščinah je Hof van Cassatie (kasacijsko sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali je treba vknjižbo, določeno v členu 221 [carinskega zakonika], razumeti kot vknjižbo, določeno v členu 217 [tega zakonika], ki določa, da morajo carinski organi v računovodske evidence ali kakšne druge ustrezne nosilce podatkov vnesti vsak znesek dajatev? 2. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, kako je treba razlagati pravilo, določeno v členu 217 [carinskega zakonika], da morajo carinski organi znesek dajatev ‚vnesti v računovodske evidence ali kakšne druge ustrezne nosilce podatkov‘? Ali so s tem povezane kakšne minimalne tehnične ali formalne zahteve ali pa [navedeni člen] uvedbo podrobnejših pravil o praksi vknjižbe zneska dajatev v celoti prepušča državam članicam, brez nalaganja kakršnih koli minimalnih zahtev? Ali je treba to vknjižbo razlikovati od vknjižbe zneska dajatev na račune lastnih sredstev, kot so določena v členu 6 [Uredbe št. 1150/2000]? 3. Ali je treba člen 221(1) [carinskega zakonika] razlagati tako, da sporočilo o znesku dajatev, ki ga carinski organi opravijo v skladu z ustreznimi postopki, pomeni sporočilo dolžniku o znesku dajatev v smislu [tega člena] samo, če je bil znesek dajatev vknjižen, preden je bil sporočen dolžniku? Poleg tega, kaj pomeni izraz ‚v skladu z ustreznimi postopki‘, ki je uporabljen [v navedenem členu]? 4. Če je odgovor na tretje vprašanje pritrdilen, ali je mogoče v korist države domnevati, da je bil znesek dajatev vknjižen, preden je bil sporočen dolžniku? Ali lahko nacionalno sodišče tudi domneva, da je izjava carinskih organov o tem, da je bil znesek dajatev vknjižen, preden je bil sporočen dolžniku, resnična, ali morajo ti organi nacionalnemu sodišču praviloma predložiti pisni dokaz o vknjižbi zneska dajatev? 5. Ali je treba vknjižbo zneska dajatev opraviti pred sporočilom o tem znesku dolžniku, ki ga zahteva člen 221(1) [carinskega zakonika], ker bi sicer prišlo do neobstoja ali izgube pravice do pobiranja ali izterjave carinskega dolga? Z drugimi besedami, ali je treba [ta člen] razumeti tako, da če so carinski organi znesek dajatev sporočili dolžniku v skladu z ustreznimi postopki, vendar ga pred tem obvestilom niso vknjižili, [ti organi] zneska dajatev [ne morejo] pobrati, torej morajo [navedeni organi], da bi zadevni znesek pobrali, dolžniku zneske dajatev v skladu z ustreznimi postopki sporočiti po tem, ko je bil znesek dajatev vknjižen, in mora biti to opravljeno v roku, določenem [v navedenem členu]? 6. Če je odgovor na peto vprašanje pritrdilen, kakšna je posledica tega, da dolžnik plača znesek dajatev, ki mu je bil sporočen, ne da bi bil pred tem vknjižen? Ali je treba to plačilo šteti za znesek, plačan brez pravnega temelja, ki ga dolžnik lahko izterja od države?“
9

Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, ki je začel veljati 1. septembra 2006, med drugim določa: „Člen 73 Če naročnik ne more opredeliti zahtevanih ciljev in izvedbe javnega naročila, tehnik, ki naj se uporabijo, in potrebnih človeških in materialnih virov, lahko izvede naročilo za opredelitev vlog. Namen teh javnih naročil je raziskati možnosti in pogoje za poznejšo opredelitev javnega naročila, po potrebi z izdelavo modela ali z demonstratorjem. Omogočiti morajo tudi oceno in izračun višine cen za storitve ter različnih izvedbenih faz. V okviru enotnega postopka je po več naročilih za opredelitev vlog z enakim predmetom, ki so oddana sočasno, izvedba javnega naročila oddana po izpostavitvi imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog omejeni konkurenci v skladu s temi določbami: (1) V obvestilu o javnem naročilu je opredeljen predmet naročil za opredelitev vlog, ki bodo oddana sočasno, in predmet poznejšega naročila za izvršitev. (2) V obvestilu o javnem naročilu so opredeljena merila za izbiro vlog. Ta merila upoštevajo zmogljivosti in sposobnosti, ki se zahtevajo od kandidatov, za naročila za opredelitev vlog in za poznejše naročilo za izvršitev. (3) V obvestilu o javnem naročilu so opredeljena merila za izbiro ponudb za naročila za opredelitev vlog, ki so oddana sočasno, in merila za izbiro ponudb za poznejše naročilo za izvršitev. (4) V vrednosti, ki se primerja s pragovi, so upoštevani stroški opredelitvenih študij in ocenjena vrednost izpolnitvene pogodbe. (5) Število naročil za opredelitev vlog, ki so sočasno oddana v okviru predmetnega postopka, ne sme biti manjše od treh, če je prijavljenih zadosti kandidatov. Naročilo ali okvirni sporazum podeljuje odbor za javna naročila za lokalne oblasti oziroma se podeli po pridobitvi mnenja odbora za javna naročila za državo, subjekte s področja javnega zdravstva in subjekte s področja javnih socialnih ali socialno-zdravstvenih storitev. Člen 74 […] IV. V okviru enotnega postopka se po naročilih za opredelitev vlog z enakim predmetom in ki so bila oddana sočasno lahko odda naročilo ali okvirni sporazum za upravljanje projektov po izpostavitvi imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog omejeni konkurenci v skladu s pogoji iz tretjega odstavka člena 73. […]“
Člen 1, od (5) do (9), zakona št. 230/2005 določa:

„5. Vlada ima zaradi reforme ureditve o zaposlovanju univerzitetnih profesorjev ob zagotavljanju izbirnega postopka, ustreznega nalogam, ki jih je treba opraviti, pooblastilo, da ob upoštevanju avtonomije univerz v šestih mesecih od začetka veljavnosti tega zakona sprejme eno ali več zakonskih uredb, pri čemer mora upoštevati ta glavna načela in merila:

(a) vsako leto pred 30. junijem minister za izobraževanje, univerze in raziskave po posameznih znanstvenih področjih in disciplinah ter ločeno za kategoriji rednih in izrednih profesorjev z uredbo sproži postopke za podelitev [NZK] in zlasti določi: 1. kako za vsako kategorijo in disciplino glede na potrebe določiti največje število oseb, ki jim je mogoče podeliti [NZK]; to število določijo univerze in se lahko poveča za največ 40%, če so zagotovljena finančna sredstva, s pridržkom, da [NZK] ne pomeni pravice do poučevanja; opredelijo se tudi postopki in roki glede poziva k preizkusu poklicne usposobljenosti, njegove izvedbe in zaključka, ta pa poteka na univerzah, pri čemer je zagotovljena javnost aktov in odločb, ki jih sprejmejo komisije; za vsako disciplino je treba imetnikom [NZK] ponuditi za vsako kategorijo vsaj eno delovno mesto v obdobju petih let;

[…]

6. Kandidati, za katere se presodi, da so usposobljeni in ki zaradi že organiziranih postopkov niso bili pozvani ali ki so jim bili odobreni spisi, ohranijo [NZK] pet let po podelitvi. Univerze […] morajo po pozivu uspešnim učiteljem, za katere se je presodilo, da so usposobljeni, pri oddaji delovnih mest rednih profesorjev in izrednih profesorjev vsekakor upoštevati postopke […]

[…]

8. Univerze zapolnjujejo delovna mesta rednih in izrednih profesorjev po postopkih, ki so določeni v pravilih univerze in ki zagotavljajo primerjalno ocenjevanje kandidatov in javnost aktov, ti postopki pa veljajo za tiste, ki imajo [NZK, navedeno] v odstavku 5, točke (a) […]

9. Univerze ne smejo zapolniti več kot 10% delovnih mest rednih in izrednih profesorjev z neposrednim imenovanjem tujih ali italijanskih specializiranih raziskovalcev, ki so zaposleni v tujini in imajo dokazila o usposobljenosti poučevanja na isti stopnji […]“
11

Člen 23 o regulatornih organih iz istega poglavja Direktive v odstavkih od 2 do 5 določa: „2. Regulatorni organi so pristojni za to, da pred začetkom njihove veljavnosti določijo ali potrdijo vsaj metodologije za izračun ali določijo pogoje, ki se uporabljajo za: a) priključitev in dostop do nacionalnega omrežja, skupaj s tarifami za prenos in distribucijo. Te tarife ali metodologije za njihov izračun morajo omogočati izvajanje naložb v omrežje tako, da bo zagotovljeno pozitivno poslovanje omrežja; b) zagotavljanje izravnave in z njo povezanih storitev. 3. Ne da bi s tem posegale v odstavek 2, lahko države članice predvidijo možnost, da regulatorni organi ustreznemu organu države članice predložijo v formalno odločanje tarife ali vsaj metodologije za njihov izračun iz navedenega odstavka ter spremembe iz odstavka 4. Ustrezni organ je v takšnem primeru pristojen za potrditev ali zavrnitev osnutka odločitve, ki jo predloži regulatorni organ. Tarife, metodologije za njihov izračun ali njihove spremembe se objavijo skupaj s formalno odločitvijo o sprejetju. Objavi se tudi formalna zavrnitev osnutka odločitve in njena utemeljitev. 4. Regulatorni organi so pristojni za to, da od upravljavcev prenosnih in distribucijskih omrežij zahtevajo, da po potrebi spremenijo pogoje, tarife, pravila, mehanizme in metodologije za izračun iz odstavkov 1, 2 in 3, da zagotovijo njihovo sorazmernost in nediskriminatorno uporabo. 5. Vsaka stran, ki se želi pritožiti zoper upravljavca prenosnih ali distribucijskih omrežij glede vprašanj v odstavkih 1, 2, in 4 lahko pošlje pritožbo regulatornemu organu, ki v vlogi organa za poravnavo sporov v dveh mesecih po prejemu pritožbe izda svoj sklep. To obdobje se lahko podaljša za dva meseca, če regulatorni organ želi pridobiti dodatne informacije. Rok se lahko dodatno podaljša s soglasjem pritožnika. Takšen sklep je zavezujoč, dokler se ne ovrže s pritožbo. Če se pritožba nanaša na tarife za priključitev novih večjih proizvodnih naprav, regulatorni organ lahko dvomesečni rok podaljša.“
44

Glede na navedeno je treba na postavljena vprašanja odgovoriti, da je treba člen 13(B)(g) v povezavi s členom 4(3)(a) Šeste direktive razlagati tako, da oprostitev plačila DDV iz prve od teh določb ne velja za dobavo zemljišča, na katerem je še vedno star objekt, ki ga je treba porušiti, da bi se na njegovem mestu zgradil nov, in katerega rušenje, za katero bo poskrbel prodajalec, se je v ta namen pred to dobavo že začelo. Taka dobava in tako rušenje z vidika DDV tvorita enotno transakcijo, katere namen kot celota ni dobava obstoječega objekta in zemljišča, na katerem ta stoji, ampak dobava nepozidanega zemljišča, ne glede na to, koliko starega objekta je bilo ob dejanski dobavi zemljišča porušeno.
13

Člen 16 uredbe o skupni kmetijski politiki – dohodkovna podpora 2006 (Regeling GLB inkomenssteun 2006, v nadaljevanju: Regeling) med drugim določa: „1. Do dodelitve pravice do plačila iz nacionalne rezerve so upravičeni samo: […] (c) kmetje, ki so v skladu s členom 21 Uredbe št. 795/2004 vlagali v proizvodne zmogljivosti ali kupili zemljišče, če v skladu s členom 21 Uredbe št. 795/2004 ministru predložijo zadovoljive dokaze, da so najpozneje do 15. maja 2004: — vložili v hlevske objekte ali jih za najmanj šest let najeli; — kupili zemljišča ali jih za najmanj šest let vzeli v zakup; — kupili živali, za katere so bili upravičeni prejeti eno od neposrednih plačil, naštetih v Prilogi VI k Uredbi št. 1782/2003; […] (d) kmetje, ki so v skladu s členom 22 Uredbe št. 795/2004 vzeli v zakup ali kupili zemljišča, če ministru predložijo zadovoljive dokaze, da so to storili najpozneje do 15. maja 2004; […] 2. Kmetje iz odstavka 1, od (b) do (d), imajo pravico do enotnega plačila iz nacionalne rezerve samo, če: (a) imajo zaradi naložb v proizvodne zmogljivosti ali zaradi pridobitve, nakupa ali zakupa zemljišč, ki so lahko upravičena do pomoči v smislu člena 44(2) Uredbe št. 1782/2003, v naslednjem koledarskem letu več: (i) hlevskih objektov, (ii) živali, za katere so bili upravičeni prejeti eno od neposrednih plačil, naštetih v Prilogi VI k Uredbi št. 1782/2003, […] kot so imeli proizvodnih zmogljivosti ali zadevnih zemljišč v referenčnem obdobju; (b) so zaradi teh povečanih proizvodnih zmogljivosti ali zemljišč prejeli več neposrednih plačil, izračunanih v skladu s členom 17; in (c) zaradi teh povečanih proizvodnih zmogljivosti ali zemljišč še niso postali upravičeni do dodelitve pravic do plačila referenčnih zneskov na podlagi referenčnega obdobja. 3. Zahteva za določitev pravic do plačila iz nacionalne rezerve se vloži v skladu s členom 11.“
60

Iz navedenega dopisa je namreč razvidno, da so družbe intervenientke navedle med drugim, da je treba to merilo razlagati ozko in da za oceno tega merila ni pomemben podatek, ali so pomanjkljivosti v računovodskih izkazih pritožnice, ki naj jim ta ne bi bila ugovarjala in ki naj bi v več pogledih pomenili kršitev MRS, dejansko vplivale na letne računovodske izkaze. Poleg tega so trdile, da so pojasnila pritožnice v zvezi s tem vsekakor nepravilna in da Komisija ni razložila, zakaj jih je sprejela. Nazadnje so trdile, da dokaz o cenah kitajskega uvoza jekla ni upošteven v zvezi z vprašanjem, ali so bili računovodski izkazi pritožnice v skladu z MRS in da je ta vsekakor uporabljala predvsem in izključno domače jeklo.
6

Člen 16 navedene uredbe določa: „Kazni 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo nalaganje kazni vsaj za naslednje kršitve te uredbe: a) vnos osebkov v Skupnost ali njihov izvoz ali ponovni izvoz iz Skupnosti brez ustreznega dovoljenja ali potrdila ali z lažnim, ponarejenim ali neveljavnim dovoljenjem ali potrdilom ali z dovoljenjem ali potrdilom, ki je bilo spremenjeno brez dovoljenja organa izdajatelja; b) neizpolnitev določb dovoljenja ali potrdila, izdanega v skladu s to uredbo; […] j) kupovanje, ponujanje v odkup, pridobivanje v komercialne namene, uporaba za komercialno korist, javno prikazovanje v komercialne namene, prodaja, posedovanje za prodajo, ponujanje za prodajo ali prevažanje za prodajo osebkov v nasprotju s členom 8; […] 2. Ukrepi iz odstavka 1 ustrezajo naravi in teži kršitve ter vključujejo določbe, ki se nanašajo na zaseg, in kadar je primerno, odvzemom osebkov. […] 4. Kadar živ osebek vrste iz Priloge B ali C prispe na kraj vnosa v Skupnost brez ustreznega veljavnega dovoljenja ali potrdila, je treba osebek zaseči in se lahko odvzame; če prejemnik osebka ne prizna in če je to primerno, pristojni organi države članice, odgovorne za kraj vnosa, lahko zavrnejo sprejetje pošiljke in zahtevajo od prevoznika, da vrne osebek na kraj odpreme“.
57

V zvezi s tem je treba poudariti, da je na podlagi člena 2(1) in (3) ter člena 3(1) in (2) Direktive 98/59 edini naslovnik obveznosti informiranja, posvetovanja in obveščanja delodajalec, in sicer fizična ali pravna oseba, ki je v delovnem razmerju z delavci, ki bi lahko bili odpuščeni.
1

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 5(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (UL L 196, str. 7) in člena 146 Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 z dne o znamki Skupnosti (UL 1994, L 11, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1992/2003 z dne (UL L 296, str. 1, v nadaljevanju: Uredba št. 40/94).
1)

Kraljevina Belgija s tem, da ni v predpisanem roku sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve „politično izpostavljene osebe“ in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
Pritožba zoper sklep Sodišča prve stopnje (četrti senat) z dne 19. maja 2008 v zadevi Transport Schiocchet proti Komisiji, (T- 220/07), s katerim je Sodišče prve stopnje kot nedopustno zavrnilo tožbo tožeče stranke zaradi nepogodbene obveznosti, za povračilo škode, ki jo je domnevno utrpela zaradi določenih nezakonitosti, ki jih je mogoče pripisati institucijam Skupnosti – Pogoji za vložitev odškodninske tožbe – Pojma linijskih prevozov in posebnih linijskih prevozov v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 517/72 z dne 28. februarja 1972 o uvedbi skupnih pravil za linijski prevoz in posebne oblike linijskega prevoza z avtobusom med državami članicami (UL L 67, str. 19), ki je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov (UL L 74, str. 1).
7

KN temelji na harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil Svet za carinsko sodelovanje – ki je postal Svetovna carinska organizacija – in ki ga je vzpostavila mednarodna konvencija, sklenjena 14. junija 1983 v Bruslju in v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne (UL 198, str. 1). Poglavje 84 pojasnjevalnih opomb KN glede ventilatorjev napotuje na naprave, ki so v pojasnjevalnih opombah HS opisane tako: „B. – Ventilatorji Te naprave, ki imajo lahko tudi vgrajen motor, so namenjene bodisi zagotavljanju rednega pretoka zraka ali drugega plina z razmeroma šibkim pritiskom bodisi zgolj mešanju zraka v prostorih. Ventilatorji prve vrste so sestavljeni iz vrtljivih ploskev (propelerjev, kolesc s krilci itd.), ki se vrtijo v ohišju ali cevovodu in delujejo kot rotacijski ali centrifugalni kompresorji, lahko pa zrak pihajo (npr. industrijsko puhalo za vetrovnike) ali vsesavajo. Ventilatorji druge vrste so zgrajeni preprosteje in so sestavljeni samo iz propelerja, ki se v zraku prosto vrti, in propelerja na motorni pogon. Ventilatorji se uporabljajo med drugim za prezračevanje rudnikov, prostorov, ladij, silosov itd., za izsesavanje prahu, pare, dima, vročih plinov itd., za sušenje različnih materialov (usnja, papirja, tkiv, barv itd.), za odsesavanje zraka iz peči s pihanjem ali sesanjem (odvajalnik). V to skupino se prav tako uvrščajo sobni ventilatorji (namizni ventilatorji, stenski ventilatorji, ventilatorji, ki se vgradijo v steno ali okno, itd.). Tovrstni ventilatorji imajo včasih tudi nihalne ali nagibalne mehanizme. V to skupino ne spadajo ventilatorji, ki poleg motorja in ohišja vsebujejo še druge mehanizme (odstranjevalce prahu z vrtinčenjem, filtre, elemente za gretje ali hlajenje, izmenjevalnike toplote itd.), če so zaradi teh mehanizmov kompleksnejši, in se zato uvrščajo med druge tarifne številke, na primer neelektrični grelniki na topli zrak (tarifna številka 73.22), klimatske naprave z ventilatorjem na motorni pogon (tarifna številka 84.15), naprave za filtriranje (tarifna številka 84.21), ohlajevalci zraka za industrijsko obdelavo materiala (tarifna številka 84.19) ali naprave za hlajenje zraka v prostoru (tarifna številka 84.79), električne naprave za ogrevanje prostorov, ki vsebujejo ventilator (tarifna številka 85.16), itd.“
1)

Republika Poljska s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh zakonov in drugih predpisov, potrebnih za prenos Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
1)

Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah), ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
Pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje (peti senat) z dne 27. novembra 2007 v zadevi T-434/05 Gateway, Inc. proti UUNT, s katero je Sodišče prve stopnje zavrnilo razveljavitveno tožbo, ki jo je imetnik besednih in figurativnih, nacionalnih in skupnostnih znamk, ki vsebujejo besedo „GATEWAY“, za proizvode iz razredov 9, 16, 35, 36, 37 in 38 vložil zoper odločbo R 1068/2004-1 prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) z dne 14. septembra 2005, s katero je bila zavrnjena pritožba tožeče stranke zoper odločbo oddelka za ugovore, ki je zavrnil ugovor tožeče stranke zoper zahtevo za registracijo besedne znamke „ACTIVY Media Gateway“ za proizvode iz razredov 9, 35, 38 in 42.
Keywords

Summary



Keywords

1. Vprašanja za predhodno odločanje – Pristojnost Sodišča – Meje – Presoja združljivosti pomoči s skupnim trgom – Izključitev

(člen 234 ES)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Pojem – Davčne ugodnosti, dodeljene proizvodnim in delovnim zadrugam – Vključitev – Pogoji

(člen 87(1) ES)

Summary

1. Čeprav Sodišče v postopku, začetem na podlagi člena 234 ES, ne presoja skladnosti predpisov nacionalnega prava s pravom Unije in ne razlaga nacionalnih zakonov in drugih predpisov, je pristojno, da predložitvenemu sodišču posreduje vse ustrezne elemente razlage prava Unije, ki mu lahko omogočijo, da presodi tako skladnost za namene sodbe v zadevi, o kateri odloča.

Natančneje, pristojnost Komisije za presojo združljivosti pomoči s skupnim trgom ni ovira, da nacionalno sodišče postavi Sodišču vprašanje za predhodno odločanje o razlagi pojma pomoči. Tako lahko Sodišče glede državnih pomoči nacionalnemu sodišču predloži zlasti elemente razlage prava Unije, s pomočjo katerih bo lahko ugotovilo, ali je mogoče nacionalni ukrep šteti za državno pomoč v smislu navedenega prava.

(Glej točki 34 in 35.)

2. Davčne oprostitve, dodeljene proizvodnim in delovnim zadrugam na podlagi nacionalne ureditve, ki določa nekatere davčne ugodnosti, so državna pomoč v smislu člena 87(1) ES zgolj, če so izpolnjeni vsi pogoji za uporabo te določbe, in sicer, prvič, financiranje ukrepa s strani države ali iz državnih sredstev, drugič, selektivnost takega ukrepa in, tretjič, vpliv tega ukrepa na trgovino med državami članicami in na izkrivljanje konkurence. V obravnavanem primeru mora nacionalno sodišče presoditi zlasti selektivnost davčnih oprostitev, dodeljenih proizvodnim in delovnim zadrugam, in njihovo morebitno upravičenost z naravo ali splošno strukturo nacionalnega davčnega sistema, v katerega spadajo, zlasti z odločitvijo, ali so zadevne zadruge dejansko v položaju, ki je primerljiv s položajem drugih subjektov, ustanovljenih v obliki pravnih oseb s pridobitnim namenom, in če gre za tak primer, ali ugodnejše davčno obravnavanje navedenih zadrug spada k osnovnim načelom davčnega sistema, ki se uporablja v zadevni državi članici, in ali je v skladu z načeloma skladnosti in sorazmernosti.

(Glej točki 43 in 82 ter izrek.)