GRČIJA PROTI KOMISIJI 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA 
L. A. GEELHOEDA, 
predstavljeni 14. oktobra 2004 1 
I - Uvod 
1. V tej zadevi Helenska republika predlaga 
razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 
2002/881/ES z dne 5. novembra 2002 o 
ukinitvi financiranja Evropskega kmetijskega 
usmerjevalnega in jamstvenega sklada 
(EKUJS), Jamstveni oddelek, nekaterih iz­
datkov držav članic. 2 Ta tožba se nanaša na 
zavrnitev Komisije, da Helenski republiki 
povrne škodo v skupnem znesku 
36.761.035,91 EUR. 
II - Pravni okvir 
2. Pravni okvir financiranja skupne kmetij­
ske politike in odobritev obračunov EKUJS je 
bil že večkrat izčrpno obravnavan v različnih 
sodbah in sklepnih predlogih. Za podrobno obrazložitev tega pravnega okvira se sklicu­
jem zlasti na sklepne predloge generalnega 
pravobranilca Jacobsa z dne 22. januarja 
2004 in na sodbo Nemčija proti Komisiji. 3 
III - Dejansko stanje 
3. Komisija je z Odločbo 2002/881 nekatere 
izdatke držav članic izključila iz financiranja 
EKUJS. Kot izhaja iz Odločbe 2002/881 in 
njenih prilog, so bili za Helensko republiko 
izključeni naslednji izdatki: 
— 2.438.896,91 EUR za sektor sadja 
in zelenjave za proračunska leta 
1997-2001, 
1 — Jezik izvirnika: nizozemščina. 
2 — UL L 306, str. 26. 3 — Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Jacobsa, predstav­
ljeni 22. januarja 2004, ki se nanašajo na sodbo z dne 
9. septembra 2004 v zadevi Grčija proti Komisiji (C-332/01, 
ZOdl., str. 1-7699, točke od 4 do 9 in od 18 do 22) in sodba z 
dne 4. marca 2004 v zadevi Nemčija proti Komisiji (C-344/01, 
Recueil, str. 1-2081, točke od 2 do 14). 
I - 5927 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
— 11.352.868 EUR za premije za živali za 
proračunska leta 1999-2001, 
— 22.969.271 EUR za premije za živali za 
proračunski leti 1998-1999. 
4. Helenska republika je s tožbo, vloženo v 
sodnem tajništvu 3. januarja 2003, na podlagi 
člena 230, prvi odstavek, ES predlagala 
razglasitev ničnosti ali spremembo izpodbi­
jane odločbe v delu, v katerem gre za 
popravke v zvezi s pomočjo sektorju sadja 
in zelenjave in za pavšalne popravke v zvezi s 
premijami za živali. 
IV - Pomoč sektorju sadja in zelenjave 
A - Dejansko stanje in predhodni postopek 
5. Pri pregledih, izvedenih v Grčiji od 23. do 
26. februarja 1999 in od 22. do 24. marca 1999, je Komisija ugotovila malomarnosti in 
hude pomanjkljivosti pri upravljanju in 
nadzoru pomoči v sektorju agrumov, po­
sebno v naslednjih točkah: 
— odtegljaj 3 % od določenih pomoči s 
strani organizacij proizvajalcev; 
— izplačevanje pomoči upravičencem s 
čekom; 
— neizplačilo pomoči s strani organizacije 
proizvajalcev „Dalamanares" vsem nje­
nim članom za leto 1997/1998; 
— nezadosten nadzor pri dostavi določe­
nih agrumov; 
— neshranjevanje dokumentov, ki se na­
našajo na kakovost dobavljenega blaga -
tako imenovani „listki od tehtanja". 
I - 5928 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
6. Z dopisom z dne 24. oktobra 2001 so 
službe Komisije uradno obvestile grške 
organe, da nameravajo uporabiti finančni 
popravek: 
a) 3 % za pomoč v zvezi s predelavo 
pomaranč za tržna leta od 1997 do 
2000 zaradi odtegljaja 3 % od pomoči, ki 
jo je treba izplačati upravičencu; 
b) 2 % za zahtevke, ki jih je Helenska 
republika vložila za tržna leta od 1997 
do 1999, zaradi njenega nezadostnega 
nadzora. 
7. Z dopisom z dne 18. decembra 2001 so 
grški organi predali zadevo spravnemu 
organu. 
8. Spravni organ v končnem poročilu z dne 
17. aprila 2002 ocenjuje, da stališč strank ni 
mogoče uskladiti v za to predvidenem roku. Odtegljaj 3 % 
9. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti 
Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je s to 
odločbo zavrnjeno financiranje EKUJS v 
višini 1.815.511,16 EUR. Ta znesek ustreza 
3-odstotnemu popravku pomoči, zahtevane 
za predelavo pomaranč za obdobje od 
1. septembra 1997 do 31. decembra 2000. 
Iz zbirnega poročila izhaja, da je Komisija 
uporabila ta popravek, ker je grška vlada do 
1. januarja 2001 organizacijam proizvajalcev 
dopuščala odtegljaj 3 % od pomoči zaradi 
prispevkov za zavarovanje. 
10. Grška vlada primarno navaja naslednji 
trditvi. Prvič, trdi, da gre pri odtegljaju 3 % 
od pomoči za osamljen primer, ker so 
nekateri lokalni davčni organi Direktivo 
narobe razlagali. Drugič, sprejela je več 
ukrepov za obveščanje zadevnih strank o 
prepovedi tega odtegljaja. 
11. Podredno grška vlada dodaja, da se mora 
zadevno obdobje končati marca 1999, saj 
Komisija ni navedla dokazov v zvezi s 
poznejšim obdobjem. 
I - 5929 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
B - Presoja 
12. Po mojem mnenju te trditve grške vlade 
niso pomembne. 
13. Grška vlada ni izpodbijala, da nekatere 
organizacije proizvajalcev izvajajo odtegljaj 
3 % od pomoči za prispevke za zavarovanje. 
Tak odtegljaj je v nasprotju s členom 15(2) 
Uredbe (ES) št. 1169/97. 4 Vendar zanika, da 
bi bila to splošna praksa. Kljub temu splošne 
ugotovitve grških organov v zvezi s tem 
odtegljajem razkrivajo širše razširjeno prak­
so, na kar je upravičeno opozorila Komisija. 
Če bi šlo za osamljen primer, bi se grška 
vlada lahko zadovoljila z ukrepom proti 
zadevnim lokalnim davčnim organom. Prav 
tako ni navedla dejstev, ki dokazujejo na­
sprotno. Iz zgoraj navedenih splošnih ugo­
tovitev ne izhaja, da je dejansko odpravila 
navedeno prakso odtegovanja ali da so bili 
odtegnjeni zneski povrnjeni. 14. V zvezi s trditvijo grške vlade, da je 
odpravila sporno prakso konec marca 1999, 
je treba ugotoviti, da glede na zbirno poročilo 
inšpekcijski pregled, ki ga je računsko sodišče 
izvedlo marca 2000, dokazuje nasprotno. 
15. Zato ugotavljam, da tožeča stranka ni 
dokazala, da Komisija napačno uporablja 
zadevne določbe Skupnosti z uporabo 
3-odstotnega popravka pomoči, dodeljene 
sektorju sadja in zelenjave. 
Odtegljaj 2 % 
16. Grška vlada zahteva razglasitev ničnosti 
Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je s to 
odločbo izključen znesek 623.385,75 EUR iz 
financiranja EKUJS. Ta znesek ustreza pav­
šalnemu popravku 2 % zneska pomoči, 
izplačane v tržnih letih 1997/1998 in 
1998/1999. 
17. Grška vlada primarno navaja naslednje 
trditve. Prvič, trdi, da izplačilo pomoči s 
čekom za EKUJS ne pomeni neposredne ali 
posredne nevarnosti finančne izgube. Navaja 4 — Uredba Komisije z dne 26. junija 1997 o določitvi podrobnih 
pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 o uvedbi 
sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov 
(UL L 169, str. 15). 
I - 5930 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
priloge k Uredbi (ES) št. 1663/95 5, v katerih 
je predvidena možnost plačila s čekom. 
Drugič, neizplačilo pomoči je manjšega 
pomena, saj je zadevalo le štiri proizvajalce. 
Tretjič, grško vlado preseneča dejstvo, da 
odločitev Komisije o popravku temelji pred­
vsem na domnevnih nepravilnostih v zvezi s 
sprejemanjem tovorov. Nazadnje grška vlada 
poudarja, da glede na predpise Skupnosti 
shranjevanje listkov od tehtanja ni obvezno. 
C - Presoja 
18. Po mojem mnenju prva dva očitka grške 
vlade nista pomembna. 
19. Tožeča stranka v bistvu ne izpodbija 
ugotovitev Komisije v zvezi s plačevanjem s 
čekom ali dejstva, da pomoč za tržno leto 
1997/1998 ni bila izplačana vsem članom 
združenja proizvajalcev Dalamanares. 20. Kot poudarja Komisija, je cilj člena 15(2) 
Uredbe št. 1169/97 zagotoviti, da se upravi­
čencu znesek pomoči, do katerega ima 
pravico, dejansko izplača. Ta določba mora 
biti upoštevana dobesedno, saj preprečuje 
goljufije in zlorabe. Zato neizpolnitev teh 
določb ne more biti upravičena z morebit­
nim obsegom navedene neizpolnitve. Teh 
očitkov torej ni mogoče sprejeti. 
21. Vendar nasprotno menim, da sta tretji in 
četrti očitek resnejša. 
22. S tretjim očitkom grška vlada primarno 
zastavlja vprašanje, ali Komisija na podlagi 
nekaterih osamljenih primerov lahko sklepa, 
da sistem nadzora ni niti zanesljiv niti 
operativen. 
23. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da če se 
Komisija ne strinja, da EKUJS nosi določene 
stroške zaradi kršitev predpisov Skupnosti, ki 
se pripišejo državi članici, mora dokazati 
obstoj navedenih kršitev. 6 Z drugimi bese¬ 
5 — Uredba Komisije z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih 
pravil za uporabo Uredbe (EGS) št. 729/70 v zvezi s 
postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS 
(UL L 158, str. 6). 6 — Glej zlasti sodbe z dne 19. februarja 1991 v zadevi Italija proti 
Komisiji (C-281/89, Recueil, str. I-347, točka 19), z dne 
6. oktobra 1993 v zadevi Italija proti Komisiji (C-55/91, 
Recueil, str. I-4813, točka 13) in z dne 28. oktobra 1999 v 
zadevi Italija proti Komisiji (C-253/97, Recueil, str. I-7529, 
točka 6). 
I - 5931 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
dami, Komisija mora utemeljiti odločitev, s 
katero ugotavlja neobstoj ali pomanjkljivost 
nadzora, ki ga izvaja zadevna država članica. 7 
24. Komisija ni dolžna izčrpno dokazati 
pomanjkljivosti nadzorov, ki jih opravijo 
nacionalni organi, ali nepravilnosti poslanih 
podatkov, temveč mora dokazati resen in 
utemeljen dvom glede teh nadzorov ali 
podatkov. 8 
25. Zato mora zadevna država članica doka­
zati, da izpolnjuje pogoje za financiranje, ki 
ga je Komisija zavrnila. 9 To pomeni, da 
zadevna država članica ne more ovreči 
ugotovitev Komisije, ne da bi svoje trditve 
podprla z dokazi, ki izkazujejo obstoj zanes­
ljivega in operativnega sistema nadzora. Če ji ne uspe dokazati, da so ugotovitve Komisije 
nepravilne, te lahko povzročijo resne dvome 
o vzpostavitvi primerne in učinkovite celote 
ukrepov spremljanja in nadzora. 10 
26. To ublažitev dokaznega bremena za 
Komisijo je mogoče pojasniti z dejstvom, da 
je država članica v najprimernejšem položaju 
za zbiranje in preverjanje podatkov, potreb­
nih za potrditev obračuna EKUJS, in je zato 
dolžna predložiti čim bolj podroben in 
popoln dokaz o opravljenih pregledih, pra­
vilnosti podatkov in po potrebi nepravilnosti 
izračunov Komisije. 11 
27. Kot izhaja iz navedene sodne prakse, 
Komisija ni dolžna predložiti izčrpnega 
dokaza, da bi bil obstoj nepravilnosti verje­
ten. Vendar mora predložiti vsa skladna 
dejstva, iz katerih izhaja resen in utemeljen 7 — Glej zlasti sodbe z dne 12. junija 1990 v zadevi Nemčija proti 
Komisiji (C-8/88, Recueil, str. I-2321, točka 23), z dne 6. marca 
2001 v zadevi Nizozemska proti Komisiji (C-278/98, Recueil, 
str. I-1501, točka 39) in z dne 8. maja 2003 v zadevi Španija 
proti Komisiji (C-349/97, Recueil, str. I-3851, točka 46). 
8 — Glej zlasti sodbe z dne 10. novembra 1993 v zadevi 
Nizozemska proti Komisiji (C-48/91, Recueil, str. I-5611, 
točka 17), z dne 21. januarja 1999 v zadevi Nemčija proti 
Komisiji (C-54/95, Recueil, str. I-35, točka 35), z dne 22. aprila 
1999 v zadevi Nizozemska proti Komisiji (C-28/94, Recueil, 
str. I-1973, točka 40), v opombi 7 navedeno sodbo Nizozemska 
proti Komisiji, točka 40, sodbo z dne 20. septembra 2001 v 
zadevi Belgija proti Komisiji (C-263/98, Recueil, str. I-6063, 
točka 36) in v opombi 7 navedeno sodbo Španija proti 
Komisiji, točka 47. 
9 — Glej zlasti sodbe z dne 24. marca 1988 v zadevi Združeno 
kraljestvo proti Komisiji (347/85, Recueil, str. 1749, točka 14), 
v opombi 8 navedeno sodbo Nizozemska proti Komisiji z dne 
10. novembra 1993, točka 16, in v opombi 8 navedeno sodbo 
Belgija proti Komisiji, točka 36. 10 — Glej v opombi 6 navedeno sodbo Italija proti Komisiji z dne 
28. oktobra 1999, točka 7, in v opombi 7 navedeno sodbo 
Španija proti Komisiji, točka 48. 
11 — Glej predvsem v opombi 8 navedeno sodbo Nizozemska proti 
Komisiji z dne 10. novembra 1993, točka 17, v opombi 8 
navedeno sodbo Nemčija proti Komisiji, točka 35, sodbo z 
dne 18. marca 1999 v zadevi Italija proti Komisiji (C-59/97, 
Recueil, str. I-1683, točka 55), v opombi 7 navedeno sodbo 
Nizozemska proti Komisiji, točka 41, v opombi 8 navedeno 
sodbo Belgija proti Komisiji, točka 37, sodbo z dne 24. 
januarja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (C-118/99, 
Recueil, str. I-747, točka 37) in v opombi 7 navedeno sodbo 
Španija proti Komisiji, točka 49. 
I - 5932 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
dvom glede teh pregledov. Ta dejstva morajo 
biti tako medsebojno povezana, da bi bil 
obstoj nepravilnosti verjeten. 
28. Če Komisiji uspe predložiti dejstva, ki 
razkrivajo sistematično malomarnost pri 
nadzoru ukrepov, ki jih financira EKUJS, 
mora država članica predložiti dokaze, da so 
ugotovitve Komisije napačne. 
29. V obravnavanem primeru je Komisija 
dokaz, iz katerega izhaja njen resni in 
utemeljeni dvom glede pregledov, oprla na 
naslednja dejstva. Prvič, samo dva tovora 
sadja, predložena v zadevnem tržnem letu, 
sta bila zavrnjena, drugi ravno, ko sta bila 
prisotna revizorja Komisije. Drugič, pred­
stavniki grške vlade so med pregledom na 
kraju samem obvestili revizorje Komisije, da 
je bilo za uničeno in pokvarjeno sadje 
dovoljeno 5-odstotno oziroma 1-odstotno 
odstopanje. 
30. Iz teh dejstev ne izhaja, da nadzor, ki ga 
je izvajala zadevna država članica, ni bil 
temeljit in popoln. O obstoju nepravilnosti ni 
dokaza. Drugače povedano, iz nekaj dejstev, 
čeprav se upoštevajo skupaj, ki ne dokazujejo sistematične pomanjkljivosti nadzora ukre­
pov, financiranih s strani EKUJS, ni mogoče 
izpeljati zadostnega dokaza. V tem primeru 
država članica, v obravnavani zadevi grška 
vlada, ni dolžna navesti dokazov, da so 
ugotovitve Komisije napačne. 
31. Komisija ni bolj obrazložila, zakaj je po 
njenem mnenju zelo neverjetno, da sta bila 
zavrnjena samo dva tovora. Za potrditev 
domnevnih nepravilnosti ni navedla nobene­
ga argumenta. 
32. Zato Komisija ni izpolnila svoje obvez­
nosti, da predloži dokaz, iz katerega bi izhajal 
resen in utemeljen dvom, ki ga ima glede 
navedenih pregledov, in tako ni upoštevala 
pravil o dokazih, ki veljajo v zvezi z 
odobritvijo obračunov EKUJS. 
33. Četrti očitek grške vlade se nanaša na 
obveznost shranjevanja listkov od tehtanja. 
34. Iz zbirnega poročila in odgovora Komi­
sije izhaja, da večina predelovalnih podjetij ni 
shranjevala listkov od tehtanja za tržno leto 
1997/1998. Po mnenju služb Komisije se s 
I - 5933 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
tem dokumentom izboljšuje nadzor dobav­
ljenih količin. Komisija trdi, da bi bili lahko 
listki od tehtanja ob upoštevanju obstoječega 
dvoma o tej točki koristni pri preverjanju 
zanesljivosti pregledov. 
35. Vendar samo zato, ker naj bi določen 
ukrep lahko poenostavil oceno izvedenih 
pregledov, ta ukrep ni obvezen. Noben 
nacionalni predpis ali predpis Skupnosti 
izrecno ne določa, da se morajo listki od 
tehtanja shranjevati. Komisija dalje ni na­
vedla predpisov Skupnosti, iz katerih bi lahko 
taka obveznost implicitno izhajala. Zato 
Komisija ne more trditi, da bi se morali ti 
listki shranjevati. Iz neupoštevanja te dom­
nevne obveznosti torej ni mogoče sklepati o 
primernosti izvedenih pregledov. 
36. Poleg tega Komisija ni mogla dokazati, 
da naj bi bilo za preverjanje količin dobav­
ljenega sadja potrebno shranjevanje listkov 
od tehtanja. Ne razloži dodane vrednosti, ki 
jo lahko po njenem mnenju imajo ti listki v 
primerjavi s potrdili o dobavi, ki morajo biti 
sestavljeni v skladu s členoma 10(2) in 
18(3)(a) Uredbe št. 1169/97 in na katerih 
morata biti navedeni predvsem neto in bruto 
teža dobavljenih serij. 37. Zato ocenjujem, da je ta trditev grške 
vlade prav tako utemeljena. 
38. Glede na zbirno poročilo se 2 % 
zahtevkov za financiranje Skupnosti zavrne­
ta, ker naj bi bili pregledi, ki jih izvaja grška 
vlada, pomanjkljivi. Glede na to, da te 
pomanjkljivosti niso bile ugotovljene v zvezi 
z obema zgoraj navedenima točkama, se 
mora Odločba št. 2002/881 razglasiti za 
nično v delu, v katerem na podlagi neza­
dostne obrazložitve iz financiranja Skupnosti 
izključuje 2 % zahtevkov za leta od 1997 
do 1999. 
V - Sistem premij za govedo 
A - Dejansko stanje in predhodni postopek 
39. Pri pregledu, ki je bil izveden v Grčiji od 
10. do 14. aprila 2000, je Komisija ugotovila 
naslednje resne nepravilnosti v zvezi z 
upravljanjem in nadzorom sistema premij 
za govedo: 
— regionalni organi niso bili zadostno 
obveščeni o spremembah pravil integri-
I - 5934 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
ranega administrativnega in kontrolne­
ga sistema (IAKS); 
— baza podatkov ni bila dokončana in ni 
delovala; 12 
— registri čred govejih živali so bili ne­
zadostni; 
— številne mlade živali niso bile označene 
in rojstva niso bila vpisana v registre; 
— potni listi za govedo niso bili izdani. 
40. Pri drugem pregledu, ki so ga izvedle 
službe Komisije, so bile ugotovljene nasled­
nje nepravilnosti: — isti uradnik je upravno nadziral zahte­
vek za pomoč, izbiral prosilce za pre­
verjanje na kraju samem in izvajal ta 
preverjanja; 
— nezadostno sodelovanje med različnimi 
službami; 
— nenadzorovanje zadrug; 
— nezadovoljiva analiza tveganja; 
— statistični podatki o pregledih in kaznih 
so bili nepravilni in niso bili v skladu s 
podatki, ki so bili med pregledi pridob­
ljeni na ravni okrožij. 
41. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti 
Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je 
znesek 11.352.868 EUR izključen iz financi­
ranja EKUJS. Ta znesek ustreza pavšalnemu 
popravku 10 % zahtevanih zneskov za 
premije za krave dojilje, posebne premije za 
govedo moškega spola in ekstenzifikacijske 
premije za leti 1998 in 1999. Iz zbirnega 12 — Identifikacijske številke goveda se niso elektronsko na­
vzkrižno preverjale. 
I - 5935 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
poročila izhaja, da je Komisija določila te 
popravke, ker je ugotovila številne nepravil­
nosti pri upravljanju in nadzoru sistema 
premij, ki se uporabljajo za govedo. Grška 
vlada v zvezi s pavšalnim 10-odstotnim 
popravkom navaja tri vrste očitkov. 
Trditve v zvezi s prvim delom 
42. Helenska republika primarno navaja 
naslednje trditve. Prvič, grška vlada našteva 
različne ukrepe, ki jih je sprejela za obve­
ščanje zadevnih strank o izvedbenih pred­
pisih. Drugič, baza podatkov se nedvomno ni 
uporabljala, zato se identifikacijske številke 
goveda niso elektronsko navzkrižno preve­
rjale, a registri živali na gospodarstvih, ki so 
bili napisani na roko, vsebujejo podatke, 
potrebne za registracijo goveda v bazo 
podatkov. Ti registri se vodijo v skladu z 
Direktivo 92/102/EGS. 13 Tretjič, odstotek 
mladih živali, ki niso bile označene, je manjši 
od 5 %. Čeprav so potni listi napisani na roko, so to uradni dokumenti, ki vsebujejo 
vse podatke, zahtevane v Uredbi (ES) 
št. 2629/97. 14 
43. Tem trditvam grška vlada dodaja še to, 
da se s predpisi Skupnosti nedvomno za­
hteva, da se do 1. januarja 1997 vzpostavita 
IAKS in sistem za identifikacijo in registra­
cijo goveda, vendar da to ne spremeni 
dejstva, da so njuna dejanska uporaba, celovit 
razvoj in delovanje zaradi posebnega polo­
žaja Grčije zapleteni, saj je država gorata in 
kmetje živijo daleč od mest, zato je potrebno 
daljše razdobje za izobraževanje in usposab­
ljanje rejcev goveda o uporabi postopkov 
IAKS. 
B - Presoja 
44. Trditve grške vlade me niso prepričale. 
13 — Direktiva Sveta z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in 
registraciji živali (UL L 355, str. 32-36). 14 — Uredba Komisije z dne 29. decembra 1997 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 
glede ušesnih znamk, registrov živali na gospodarstvih in 
potnih listov v okviru sistema identifikacije in registracije 
govedi (UL L 354, str. 19-22). 
I - 5936 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
45. Kot Komisija upravičeno navaja v svoji 
vlogi, so bile okrožnice s podrobnimi navo­
dili o spremembah postopkov, ki jih je treba 
izvesti v okviru nadzora, nadzornikom po­
slane šele dva do štiri mesece po začetku 
veljavnosti predpisov. Pripomba grške vlade, 
da so bile potrebne informacije nadzornikom 
sporočene na seminarju pred začetkom 
veljavnosti, se mi zdi neverodostojna in sama 
po sebi ne zagotavlja, da je pregled potekal v 
skladu z novimi predpisi. 
46. Grška vlada prav tako ni upoštevala 
obveznosti iz Uredbe (ES) št. 820/97. 15 Kot 
je poudarila Komisija, se baza podatkov ni 
uporabljala in sistem za registracijo goveda 
ni v skladu z Uredbo št. 820/97. Registri 
goveda in izdani potni listi prav tako niso bili 
v skladu z zahtevanimi predpisi. Prav tako 
živali v dvajsetih dneh po rojstvu niso dobile 
ušesnih oznak. 
47. Zlasti je treba spoštovati predpise, ki 
izhajajo iz Uredbe št. 820/97. Treba jih je 
razlagati strogo in jih natančno upoštevati. 
Njihov cilj je predvsem izboljšati sledljivost živali zaradi boljšega varstva zdravja ljudi in 
živali v primeru izbruha bolezni. Zato se 
neizpolnitev teh obveznosti ne more upravi­
čiti s sprejetjem drugih ukrepov. Na podlagi 
teh ugotovitev je treba zavrniti trditve 
Helenske republike. 
Trditve v zvezi z drugim delom 
48. Grška vlada primarno navaja naslednje 
trditve. Prvič, pojasnjuje, da so administra­
tivne preglede in analizo tveganj izvajali 
drugi nadzorniki in ne tisti, ki so izvajali 
preglede na kraju samem. Drugič, čeprav 
izmenjava poročil o pregledu med direkcija­
mi za razvoj podeželja in veterinarskimi 
službami do leta 1999 ni bila mogoča, pa ta 
izmenjava deluje bolje od leta 2000. Poleg 
tega so različne službe skupaj sestavile 
okrožnico. Tretjič, obstaja sistem nadzora. 
Zahtevki za pomoč se zaupajo združenjem 
kmetijskih zadrug, vedno pod strogim na­
dzorom in kontrolo regijskih enot, ki so 
zadolžene za intervencije in subvencije. 
Četrtič, Helenska republika potrjuje, da 
analiza tveganja ne poteka računalniško, 15 — Uredba Sveta z dne 21. aprila 1997 o uvedbi sistema za 
identifikacijo in registracijo govedi ter ureditvi označevanja 
govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (UL L 117, 
str. 1-8). 
I - 5937 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
vendar je ročno izvedena analiza v skladu z 
merili, ki so določena z Uredbo (EGS) 
št. 3887/92 16 in nacionalnimi predpisi. Na 
ustnem zaslišanju strank je grška vlada 
poudarila, da so bili kljub tehničnim težavam 
v zvezi s statističnimi podatki vsi podatki 
pravilni. 
C - Presoja 
49. Po mojem mnenju trditev grške vlade ni 
mogoče sprejeti. 
50. Iz poročil služb Komisije je jasno raz­
vidno, da je zaradi pomanjkanja osebja v 
mestih Solun in Larisa za različne naloge 
nadzora zadolžena ena sama oseba. Grška 
vlada ni mogla dokazati nasprotno ali pred­
ložiti nasprotnega dokaza. 
51. Prav tako ni dokazala sodelovanja med 
različnimi službami. Priprava skupne okro­
žnice s strani različnih služb sama po sebi ni 
jamstvo za njihovo zadostno sodelovanje. To še toliko manj, ker je grška vlada sama 
potrdila, da izmenjava poročil o pregledu 
med službami ni bila mogoča do leta 1999. 
Poleg tega grška vlada ni mogla dokazati, da 
so združenja kmetijskih zadrug pod dejan­
skim nadzorom. Kot je Komisija navedla v 
svojem spisu, grški organ, ki je zadolžen za 
poročanje EKUJS in ki mora nadzirati in 
preverjati vse podatke v zvezi z zahtevki, ni 
mogel predložiti podatkov, ki dokazujejo 
dejanski nadzor zahtevkov. 
52. Grški organi so potrdili, da so analize 
tveganja pomanjkljive. Komisija je v odgovo­
ru na tožbo zatrdila, da bi to lahko delno 
uredili s pregledi na kraju samem za vse 
zahtevke. Ker je bilo leta 1998 pregledanih le 
65 % in leta 1999 le 75 % zahtevkov, je treba 
ugotoviti, da grška vlada ni mogla odpraviti 
ugotovljenih pomanjkljivosti. 
53. Kot Komisija tudi jaz menim, da so 
trditve grške vlade v zvezi z nepravilnimi 
statističnimi podatki težko razumljive. Grška 
vlada nikakor ne pojasnjuje, kako nadzira, 
preverja in popravlja napake v statističnih 
podatkih. Neobstoj zanesljivih podatkov o 
pregledih pomeni veliko nevarnost škode za 
proračun Skupnosti. 16 — Uredba Komisije z dne 23. decembra 1992 o podrobnih 
pravilih za uporabo integriranega administrativnega in 
kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti 
(UL L 391, str. 36-45). 
I - 5938 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
54. Na podlagi navedenih ugotovitev je treba 
sklepati, da trditev grške vlade ni mogoče 
upoštevati. 
Trditve v zvezi s tretjim delom 
55. Grška vlada primarno navaja naslednje 
trditve. Komisiji očita, da v svoji oceni ni 
upoštevala smernic iz dokumenta 
št. VI/5330/97 z dne 23. decembra 1997. 
Komisija lahko uporablja pavšalni popravek, 
samo če se pri izvajanju predpisov Skupnosti 
državi članici lahko pripiše resna pomanjk­
ljivost in je zato EKUJS izpostavljen dejanski 
nevarnosti izgub. Po mnenju grške vlade ta 
razlaga temelji na besedilu člena 5(2)(c) 
Uredbe (EGS) št. 729/70 17, kakor je bila 
spremenjena z Uredbo (ES) št. 1287/95 18. 
56. Grška vlada podredno trdi, da je odsto­
tek zadevnega finančnega popravka obratno 
sorazmeren z resnostjo ugotovljenih po­
manjkljivosti. Meni, da očitki Komisije za­
devajo samo dodatne preglede, kot so opisani v dokumentu št. VI/5330/97. Čeprav se 
glavni pregledi ne izvedejo, 10- ali 5-odstotni 
popravek ni upravičen, saj med pregledi na 
kraju samem, ki jih je izvedla Komisija, ni 
bilo ugotovljeno nobeno tveganje splošne 
škode za EKUJS. Zato je treba predlagane 
popravke razglasiti za nične ali zmanjšati 
za 2 %. 
D - Presoja 
57. Smernice v zvezi s pavšalnimi po­
pravki so bile določene v dokumentu 
št. VI/5330/97. Odstotek uporabljenega po­
pravka je odvisen od resnosti pomanjkljivo­
sti, ugotovljenih pri izvajanju pregledov. 
Komisija loči dve kategoriji pregledov: 
— Glavni pregledi, torej potrebni fizični in 
upravni pregledi za preverjanje bistve­
nih vprašanj, zlasti obstoja predmeta 
zahtevka, količine ali števila ter kvalita­
tivnih pogojev, kot so upoštevanje 
rokov, pogoji žetve, čas skladiščenja 
itd. Izvedejo se na kraju samem glede 
na objektivne podatke, kot so podatki iz 
zemljiškega katastra. 17 — Uredba Sveta z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne 
kmetijske politike (UL L 94, str. 13-18). 
18 — Uredba Sveta z dne 22. maja 1995 o spremembi 
Uredbe (EGS) št. 729/70 o financiranju skupne kmetijske 
politike (UL L 125, str. 1-4). 
I - 5939 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
— Dodatni pregledi, torej upravni ukrepi, 
potrebni za pravilno obravnavo zahtev­
kov, kot na primer preverjanje, ali so bili 
zahtevki vloženi v predvidenem roku, ali 
nadziranje, da za isti predmet nista bila 
vložena dva zahtevka, ali izvajanje ana­
lize tveganja, ali uporaba kazni in 
primernega nadzora nad upoštevanjem 
postopkov. 
58. V skladu z dokumentom št. VI/5330/97 
Komisija uporablja naslednje pavšalne od­
stotke popravkov. Če en ali več glavnih 
pregledov niso bili izvedeni ali so se izvajali 
tako redko ali nepopolno, da na podlagi tega 
ni mogoče preveriti, ali se zahtevek lahko 
upošteva in ali je mogoče preprečiti nepra­
vilnost, je upravičen 10-odstotni popravek, 
saj lahko utemeljeno trdimo, da je tveganje 
splošne škode za EKUJS veliko. Če so bili 
izvedeni vsi glavni pregledi, vendar njihovo 
število, pogostost ali temeljitost niso v skladu 
s predpisi, je upravičen 5-odstotni popravek, 
saj lahko utemeljeno trdimo, da ne pomenijo 
zadostnega jamstva glede pravilnosti zahtev­
kov in da zato obstaja resno tveganje za 
EKUJS. Če je država članica pravilno izvedla 
glavne preglede, vendar sploh ni izvedla 
enega ali več dodatnih pregledov, je na 
podlagi manjšega tveganja škode za EKUJS 
in manj resne kršitve upravičen 2-odstotni 
popravek. 59. Iz točke 39 in naslednjih jasno izhaja, da, 
prvič, grška vlada ni izvajala ali je nezadostno 
izvajala glavne preglede in dodatne preglede. 
Drugič, grška vlada ni mogla dokazati niti 
nepravilnosti ocen Komisije niti obstoja 
ustreznega in učinkovitega sistema nadzora 
in kontrole. Tretjič, grška vlada ni dokazala, 
da so imele ugotovljene nepravilnosti le malo 
posledic ali niso imele posledic za proračun 
Skupnosti. Zato menim, da je Komisija z 
uporabo 10-odstotnega popravka za pomoč, 
dodeljeno sektorju govejega mesa, pravilno 
uporabila zadevne predpise Skupnosti 
60. Zato predlagam zavrnitev predloga grške 
vlade. 
VI - Popravek na področju premij za ovce 
in koze 
A - Dejansko stanje in predhodni postopek 
61. Komisija je pri pregledih, ki so bili 
izvedeni v Grčiji od 10. do 14. aprila 2000, 
I - 5940 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
ugotovila naslednje nepravilnosti v zvezi z 
uredbo, ki se uporablja za ovce in koze: 
— neobstoj stalnega sistema za registracijo 
gibanja staleža ovac in koz; 
— statistični podatki o pregledih niso bili 
zanesljivi in so se razlikovali od pod­
atkov, predloženih na ravni zadevnih 
okrožij; 
— zaostanek pri obdelavi podatkov; 
— neobstoj analize tveganja; 
— lokacija živali ni bila ustrezno sporo­
čena; 
— pristojni organi niso bili obveščeni o 
zmanjšanju staleža. 62. Službe Komisije so že med letoma 1997 
in 1998 ugotovile nepopolnosti v zvezi s 
sistemom, ki se uporablja za ovce in koze. 
Nato so v Solun in Lariso poslale inšpektorje. 
Aprila 2000 so bili inšpekcijski pregledi 
opravljeni v kraju Kozani, oktobra 2001 pa 
so bili kontrolni pregledi izvedeni v krajih 
Rodopi in Drama. Med temi pregledi na 
kraju samem inšpektorji niso ugotovili no­
benega izboljšanja glede predhodno ugotov­
ljenih pomanjkljivosti. 
63. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti 
Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je 
znesek 22.969.271,00 EUR izključen iz finan­
ciranja EKUJS. Ta znesek ustreza pavšalne­
mu 5-odstotnemu popravku zahtevanih zne­
skov iz naslova premij za ovce in koze (v 
goratih regijah ali regijah z omejenimi 
možnostmi) za leti 1998 in 1999. Iz zbirnega 
poročila izhaja, da je Komisija določila te 
popravke zaradi številnih nepravilnosti (glej 
točko 61), ugotovljenih v zvezi s sistemom, ki 
se uporablja za ovce in koze. 19 
Trditve 
64. Grška vlada primarno navaja naslednje 
trditve. Prvič, grška vlada nasprotuje očitku 
19 — Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 
o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 
92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, str. 8-17). 
I - 5941 
SKLEPNI PREDLOGI GEELHOEDA - ZADEVA C-5/03 
Komisije v zvezi z neobstojem izboljšav pri 
upravljanju in nadzoru. Našteva določeno 
število ukrepov, ki jih je sprejela za iz­
boljšanje obstoječega položaja. 20 Drugič, 
grška vlada poudarja, da imajo grški nadzor­
niki veliko izkušenj in so zelo specializirani, 
ter zato ne dopušča nobenih dvomov o 
kakovosti štetja živali. Tretjič, grška vlada 
trdi, da mora zadostovati nadzor, ki so ga 
izvajali direktorati za razvoj podeželja. 
B - Presoja 
65. Trditve tožeče stranke glede zavrnitve 
nekaterih izdatkov v zvezi s premijami za 
ovce in koze po mojem mnenju ne smejo biti 
sprejete. 
66. Kot izhaja iz odgovora Komisije na 
tožbo - ki je tožeča stranka ne izpodbija -
sistem za stalno registracijo gibanja v letih od 1995 do 1997 ni deloval. To je v nasprotju s 
členom 4(1) Uredbe (EGS) št. 2700/93. 21 Iz 
zbirnega poročila tudi izhaja, da se je štetje 
živali izvajalo nenatančno. Menim, da samo 
sklicevanje grške vlade na dobre kvalifikacije 
grških nadzornikov ni zadosten dokaz, da se 
je štetje živali izvajalo pravilno. 
67. Poleg tega je bila obdelava podatkov 
počasna, analiza tveganja nezadostna, loka­
cija živali ni bila pravilno sporočena in 
pristojni organi niso bili obveščeni o zmanj­
šanju zadevnega staleža. Številne pogosto 
navidezno pravilne trditve ali utemeljitve in 
morebitne izboljšave, ki jih grška vlada 
navaja v zvezi s tem, ne pripomorejo k 
prepričljivosti njene utemeljitve, prav na­
sprotno. Izboljšave v ničemer ne spremenijo 
ugotovljenih pomanjkljivosti, prav tako tudi 
ne trditev, da poseben položaj Grčije -
država je gorata in kmetje živijo daleč od 
mest - otežuje uporabo predpisov Skupnosti. 
68. Na podlagi teh ugotovitev menim, da je 
treba trditve grške vlade zavrniti. 20 — Prvič, grška vlada je rejce goveda obvestila o obveznosti, da 
morajo voditi register živali na gospodarstvih, in tudi o 
zahtevah, ki jih mora ta register izpolnjevati. Drugič, 
pripravljen je bil osnutek zakona, ki predvideva kazni za 
rejce koz in ovac, ki svojim živalim ne dajejo ušesnih znamk. 
Poleg tega so grški organi začeli uporabljati nov model 
registrov živali na gospodarstvih in nov model ušesnih znamk 
za ovce in koze, na katerih bo navedena identifikacijska 
številka vsake živali. 21 — Uredba Komisije z dne 30. septembra 1993 o podrobnih 
pravilih za uporabo premije za proizvajalce ovčjega in kozjega 
mesa (UL L 245, str. 99). 
I - 5942 
GRČIJA PROTI KOMISIJI 
VII - Predlog 
69. V tej zadevi ocenjujem, da je treba tožeči stranki ugoditi samo glede ene točke. 
Ker je treba tožbo po mojem mnenju glede drugih točk zavrniti, mora stroške kriti 
tožeča stranka. 
70. Glede na navedeno predlagam Sodišču naj: 
1. razglasi za nično Odločbo Komisije 2002/881/ES z dne 5. novembra 2002 o 
ukinitvi financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega 
sklada (EKUJS), Jamstveni oddelek, nekaterih izdatkov držav članic v delu, v 
katerem sta iz financiranja Skupnosti izključena 2 % zahtevkov Helenske 
republike v sektorju sadja in zelenjave zaradi nezadostnega nadzora pri dostavi 
določenih agrumov; 
2. v preostalem tožbo tožeče stranke zavrne; 
3. tožeči stranki naloži plačilo stroškov. 
I - 5943