Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA  
HENRIKA SAUGMANDSGAARDA ØEJA,  
predstavljeni 25. novembra 2020 1  
Zadeva C-3 6 1 / 1 9  
De Ruiter vof  
proti  
Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit  
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo College van Beroep voor het bedrijfsleven  
(pritožbeno upravno sodišče za gospodarske zadeve, Nizozemska))  
„Predhodno odločanje – Skupna kme tijska politika – Neposredna plačila – Uredba (EU)  
št. 1306 /2013 – Člen 97(1) – Člen 99(1) – Izvedbena uredba (EU) št. 809/2014 – Člen 73(4)(a) –  
Znižanja in izključitve v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti – Določitev leta, ki ga je  
treba upoštevati za izračun odstotka znižanja – Izračun znižanja – Odbitje zneska znižanja –  
Leto nastanka neupoštevanja – Leto ugotovitve neupoštevanja – Sodba Teglgaard in Fløjstrupgård  
(C-239/17, EU:C:2018 :597)“  
I. Uvod 
1. Ta zadeva je nadaljevanje sodbe Teglgaard in Fløjstrupgård. 2 
2. Sodišče je moralo v tisti sodbi ugotoviti, ali je treba na podlagi tedaj zadevne ureditve znižanja 
neposrednih plačil zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti 3 izračunati na podlagi plačil, ki 
so ali bodo odobrena za koledarsko leto, v katerem je nastalo neupoštevanje, ali na podlagi plačil za 
leto, v katerem je bilo navedeno neupoštevanje ugotovljeno. 4 Sodišče je razsodilo, da je treba kot 
podlago za izračun uporabiti leto nastanka neupoštevanja. 5 
1 Jezik izvirnika: francoščina.  
2 Sodba z dne 25. julija 2018 , (C-239/17, EU:C:2018 :597; v nadaljevanju: sodba Teglgaard ).  
3 Za sistem navzkrižne skladnosti glej točke od 39 do 41 teh sklepnih predlogov.  
4 Sodba Teglgaard (točka 34).  
5 Sodba Teglgaard (točka 59).  
SL 
ECLI:EU:C:2020 :962 1 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
3. Ob izdaji sodbe Teglgaard so bila pravila, za katera je šlo v tisti zadevi, že razveljavljena in 
nadomeščena z novo ureditvijo, s katero je bilo spremenjeno besedilo zadevnih določb. To novo 
ureditev je treba razložiti v tej zadevi, v kateri se postavlja isto vprašanje kot tisto, ki je bilo 
obravnavano v sodbi Teglgaard , vendar v okviru nove ureditve: ali kot podlago za izračun znižanj 
neposrednih plačil določa leto nastanka neupoštevanja ali leto ugotovitve? Določbe, ki jih je treba 
razložiti, so člen 97(1) in člen 99(1) Uredbe (EU) št. 1306 /2013 6 ter člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe 
št. 809/2014 7. 
4. V obravnavani zadevi mora torej Sodišče v bistvu ugotoviti, ali je zakono dajalec z novo ureditvi hotel 
spremeniti leto, na podlagi katerega je treba izračunati znižanja, kakor je določeno s prejšnjo ureditvijo. 
5. Ob koncu analize bom Sodišču predlagal, naj na to vprašanje odgovori nikalno, in sicer, da je treba 
kot podlago za izračun vedno uporabiti leto nastanka neupoštevanja. 
6. Predlog za sprejetje predhodne odločbe, s katerim je postavljeno to vprašanje, je vložilo College van 
Beroep voor het bedrijfsleven (pritožbeno upravno sodišče za gospodarske zadeve, Nizozemska) 
v okviru spora med kme tom in minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (minister za 
kme tijstvo, naravo in kakovost hrane, v nadaljevanju: minister), ker je minister naložil, da se kme tu 
zniža znesek neposrednih plačil, ki so mu dolgovana, zaradi dveh primerov neupoštevanja pravil 
o navzkrižni skladnosti. 
II. Pravni okvir 
A. Pravo Unije, ki se je uporabilo v zadevi Teglgaard (prejšnji pravni okvir) 
7. Sistem navzkrižne skladnosti je bil uveden z Uredbo (ES) št. 1782 /2003 , 8 ki je podrobneje razdelana 
z Izvedbeno uredbo (ES) št. 796/2004 9 (del 1). Nato sta bili ti uredbi razveljavljeni in nadomeščeni 
z Uredbo (ES) št. 73/2009 10 in Izvedbeno uredbo (ES) št. 1122 /2009 11 (del 2). Ti uredbi sta bili 
upoštevni v sodbi Teglgaard . 
6 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kme tijske politike in 
razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799 /98, (EC) št. 814/2000 , (ES) št. 1290 /2005 in (ES) št. 485/2008 (UL 2013 , 
L 347, str. 549, ter popravka v UL 2013 , L 130, str. 5, in UL 2019 , L 23, str. 92) 
7 Izvedbena uredba Komisije z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306 /2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi 
z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL 2014 , L 227, str. 69, in 
popravek v UL 2017 , L 14, str. 18). 
8 Uredba Sveta z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kme tijske politike in o uvedbi 
nekaterih shem podpor za kme te ter o spremem bi uredb (EGS) št. 2019 /93, (ES) št. 1452 /2001 , (ES) št. 1453 /2001 , (ES) št. 1454 /2001 , (ES) 
1868 /94, (ES) št. 1251 /1999 , (ES) št. 1254 /1999 , (ES) št. 1673 /2000 , (EGS) št. 2358 /71 in (ES) št. 2529 /2001 (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 3, zvezek 40, str. 269). 
9 Uredba Komisije z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in 
kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782 /2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne 
kme tijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kme te (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje, 3, zvezek 44, str. 243). 
10 Uredba Sveta z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kme te v okviru skupne kme tijske politike in o uvedbi 
nekaterih shem podpor za kme te, spremem bi uredb (ES) št. 1290 /2005 , (ES) št. 247/2006 , (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1782 /2003 (UL 2009 , L 30, str. 16). 
11 Uredba Komisije z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, 
modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kme te, določenih za navedeno 
uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234 /2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL 
2009 , L 316, str. 65, in popravek v UL 2010 , L 43, str. 7). 
ECLI:EU:C:2020 :962 2 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
1. Uredba št. 1782 /2003 in Izvedbena uredba št. 796/2004 
8. Člen 6(1) Uredbe št. 1782 /2003 v francoski različici je v bistvu določal, da se v primeru neizpolnitve 
pravil o navzkrižni skladnosti zniža celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobrila v „l’année 
civile au cours de laquelle le non-respect est constaté“ (koledarskem letu, v katerem je ugotovljeno 
neupoštevanje). 12 Skoraj v vseh drugih jezikovnih različicah pa je bilo navedeno „leto, v katerem je 
prišlo do neizpolnitve“. 13 
9. Od leta 2008 je bil z Uredbo (ES) št. 146/2008 14 člen 6(1) Uredbe št. 1782 /2003 spremenjen tako: 
„Če kadar koli v določenem koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu ‚zadevno koledarsko leto‘) niso 
izpolnjene predpisane zahteve ravnanja ali dobri kme tijski in okoljski pogoji, pri čemer se lahko ta 
neskladnost neposredno pripiše dejavnostim ali opustitvi dejavnosti kme ta, ki je v zadevnem 
koledarskem letu vložil vlogo za pomoč, se celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobril 
kme tu, […] za tega kme ta zmanjša ali prekliče[…]“ 
10. Člen 66(1), prvi pododstavek, Izvedbene uredbe št. 796/2004 je določal: 
„1. […] kadar je ugotovljena neskladnost zaradi malomarnosti kme ta, se uporabi znižanje za celotni 
znesek neposrednih plačil […], ki je bil ali mora biti odobren za zadevnega kme ta po zahtevku za 
pomoč, ki ga je predložil ali ga še bo predložil v koledarskem letu ugotovitve.“ 
2. Uredba št. 73/2009 in Izvedbena uredba št. 1122 /2009 
11. Člen 6(1) Uredbe št. 1782 /2003 , kot je bila spremenjena z Uredbo št. 146/2008 , je bil od 
19. januarja 2009 nadomeščen s členom 23(1) Uredbe št. 73/2009 , člen 66(1) Izvedbene uredbe 
št. 796/2004 pa je bil od 30. novembra 2009 nadomeščen s členom 70(8)(a) Izvedbene uredbe 
št. 1122 /2009 . 
12. Člen 23(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 73/2009 je določal: 
„1. Če predpisane zahteve ravnanja ali dobri kme tijski in okoljski pogoji niso upoštevani kadar koli 
v danem koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: ‚zadevno koledarsko leto‘) in je zadevno 
neupoštevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren kme t, ki je predložil 
zahtevek za pomoč v zadevnem koledarskem letu, se celotni znesek neposrednih plačil, ki je bil ali naj 
bi bil odobren temu kme tu […], zniža ali izključi[…].“ 
13. Člen 70(8)(a) Izvedbene uredbe št. 1122 /2009 je določal: 
„8. Za uporabo znižanj se odstotek znižanja uporabi za skupni znesek: 
(a) celotnega zneska neposrednih plačil, ki je bil ali mora biti odobren za zadevnega kme ta po 
zahtevkih za pomoč, ki jih je predložil ali jih še bo predložil v koledarskem letu ugotovitve […]“ 
12 V francoski različici te določbe je navedeno: „[l]orsque les exigences réglementaires en matière de gestion ou les bonnes conditions agricoles et 
environnementales ne sont pas respectées en raison d’un acte ou d’une omission directement imputable à l’agriculteur concerné, le montant total 
des paiements directs à octroyer au titre de l’année civile au cours de laquelle le non-respect est constaté, est réduit“.(Če kot posledica 
ukrepanja ali neukrepanja, ki se lahko pripiše neposredno posameznemu kme tu, niso izpolnjene predpisane zahteve ravnanja ali dobri kme tijski 
in okoljski pogoji, se celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobril v koledarskem letu, v katerem je ugotovljeno neupoštevanje, zniža“.) 
13 Glej sodbo Teglgaard (točka 36).  
14 Uredba Sveta z dne 14. februarja 2008 o spremem bah Uredbe št. 1782 /2003 (UL 2008 , L 46, str. 1)(člen 1(1)(a)).  
ECLI:EU:C:2020 :962 3 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
B. Pravo Unije, ki se uporablja za spor o glavni stvari 
14. Določbe s področja upoštevanja pravil navzkrižne skladnosti iz Uredbe št. 73/2009 so bile od 
17. decembra 2013 nadomeščene z določbami Uredbe št. 1306 /2013 15 (del 1), določbe iz Izvedbene 
uredbe št. 1122 /2009 pa so bile nadomeščene z določbami Izvedbene uredbe št. 809/2014 (del 2). Ti 
uredbi, ki sta del reforme skupne kme tijske politike (SKP), je treba razložiti v obravnavani zadevi. 
1. Uredba št. 1306 /2013 
15. V uvodni izjavi 53 Uredbe št. 1306 /2013 je navedeno: 
„Uredba [št. 1782 /2003 ], ki jo je nadomestila Uredba [št. 73/2009 ], je uvedla načelo, da bi moralo biti 
celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP povezano z upoštevanjem pravil v zvezi 
z upravljanjem zemljišč, kme tijsko proizvodnjo in kme tijsko dejavnostjo. […]“ 
16. V uvodni izjavi 57 te uredbe je navedeno: 
„Sistem navzkrižne skladnosti prinaša določeno upravno breme za upravičence, pa tudi za nacionalne 
uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi predpisati kazni. Te 
kazni bi morale biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne. Ne bi smele vplivati na druge kazni iz prava 
Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem 
samem pravnem instrumentu. […]“ 
17. Člen 91(1) navedene uredbe določa: 
„1. Kadar upravičenec iz člena 92 ne izpolnjuje pravil v zvezi z navzkrižno skladnostjo, določenih 
v členu 93, se mu naloži upravna kazen.“ 
18. Člen 97 iste uredbe, naslovljen „Uporaba upravnih kazni“, v odstavku 1, prvi pododstavek, določa: 
„1. Upravna kazen iz člena 91 se naloži, kadar pravila o navzkrižni skladnosti niso upoštevana kadar 
koli v posameznem koledarskem letu (‚zadevno koledarsko leto‘) in je za to neupoštevanje neposredno 
odgovoren upravičenec, ki je v zadevnem koledarskem letu vložil vlogo za pomoč ali zahtevek za 
plačilo.“ 
19. Člen 99 Uredbe št. 1306 /2013 , naslovljen „Izračun upravnih kazni“, v odstavku 1 določa: 
„1. Upravna kazen iz člena 91 se uporabi kot zmanjšanje ali izključitev skupnega zneska plačil iz 
člena 92, ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je 
vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu ugotovitve. 
Za izračun zadevnih zmanjšanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje 
ugotovljene neskladnosti, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4.“ 
15 Pojasniti moram, da medtem ko so bile določbe s področja upoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti iz Uredbe št. 73/2009 nadomeščene 
z določbami iz Uredbe št. 1306 /2013 , so bile določbe Uredbe št. 73/2009 formalno razveljavljene z Uredbo (EU) št. 1307 /2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kme tom na podlagi shem podpore v okviru skupne kme tijske 
politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL 2013 , L 347, str. 608, in popravek v UL 2016 , 
L 130, str. 6). 
ECLI:EU:C:2020 :962 4 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
2. Izvedbena uredba št. 809/2014 
20. Poglavje III v naslovu V Izvedbene uredbe št. 809/2014 je naslovljeno „Izračun in uporaba upravnih 
kazni“. Člen 73 iz tega poglavja, naslovljen „Splošna načela“, v odstavku 4(a) določa: 
„4. Upravna kazen se uporabi za skupni znesek [neposrednih] plačil […], ki so bila ali bodo odobrena 
zadevnemu upravičencu: 
(a) na podlagi vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo, ki jih je predložil ali jih bo predložil v letu 
ugotovitve, in/ali […]“ 
III. Spor o glavni stvari, vprašanje za predhodno odločanje in postopek pred Sodiščem 
21. Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je kme t. Nederlandse Voedsel-en Warenautoriteit 
(nizozemska uprava za varnost hrane in potrošniškega blaga; v nadaljevanju: NVWA) je leta 2016 po 
pregledu na kme tijskem gospodarstvu tožeče stranke ugotovila dva primera neupoštevanja pravil 
o navzkrižni skladnosti: primer na področju zdravja, do katerega je prišlo leta 2015 , in primer na 
področju dobrobiti živali, do katerega je prišlo leta 2016 . 
22. NVWA je 16. februarja 2017 po izmenjavi dopisov s tožečo stranko izdala odločbo, s katero je 
tožeči stranki zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti naložila 5-odstotno znižanje 
neposrednih plačil, ki naj ji bila odobrena za leto 2016 . 
23. Tožeča stranka je zoper to odločbo vložila pritožbo, ki jo je minister z odločbo z dne 30. junija 
2017 zavrnil kot neutemeljeno. Tožeča stranka je nato zoper navedeno odločbo vložila tožbo pri 
predložitvenem sodišču. 
24. Predložitveno sodišče meni, da je minister tožeči stranki utemeljeno naložil znižanje. 
25. V zvezi s tem predložitveno sodišče najprej ugotavlja, da je do prvega primera neupoštevanja prišlo 
leta 2015 , do drugega pa leta 2016 . Primera neupoštevanja sta bila ugotovljena leta 2016 . Za prvi 
primer neupoštevanja leto nastanka neupoštevanja torej ni enako letu ugotovitve. 
26. Predložitveno sodišče dalje ugotavlja, da je NVWA za vsakega od obeh primerov neupoštevanja na 
podlagi člena 39(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 16 naložila znižanje zneska pomoči za 3%. Ker 
sta bila primera neupoštevanja ugotovljena v istem letu, namreč leta 2016 , in ker sta spadala na različni 
področji navzkrižne skladnosti, je NVWA seštela znižanji in ju v skladu s členom 74 Izvedbene uredbe 
št. 809/2014 določila na skupaj največ 5 %. NVWA se je tako pri izračunu znižanja neposrednih plačil 
oprla na leto, v katerem sta bila primeta neupoštevanja ugotovljena (leto 2016 ), in na leti, v katerih sta 
primera neupoštevanja nastala (leto 2015 in leto 2016 ). 
27. Predložitveno sodišče meni, da je ta metoda izračuna znižanja v skladu s členom 99(1) Uredbe 
št. 1306 /2013 in členom 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 . Meni namreč, da je iz teh določb 
jasno razvidno, da je treba znižanje neposrednih plačil zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni 
skladnosti izračunati na podlagi neposrednih plačil, odobrenih za leto ugotovitve neupoštevanja. 
16 Delegirana uredba Komisije z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306 /2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega 
administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, 
podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost (UL 2014 , L 181, str. 48). 
ECLI:EU:C:2020 :962 5 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
28. Vendar predložitveno sodišče dvomi o združljivosti navedenih določb z nekaterimi splošnim načeli 
prava Unije, ker se znižanje – kadar leto nastanka neupoštevanja in leto ugotovitve neupoštevanja 
pravil o navzkrižni skladnosti ne sovpadata – izračuna na podlagi leta ugotovitve. Natančneje, 
predložitveno sodišče se sprašuje, ali je treba glede na obrazložitev sodbe Teglgaard šteti, da navedeni 
določbi prava Unije nasprotujeta načelom enakega obravnavanja, sorazmernosti in pravne varnosti. 
29. V teh okoliščinah je predložitveno sodišče z odločbo z dne 23. aprila 2019 , ki je na Sodišče prispela 
3. maja 2019 , prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje: 
„Ali sta člen 99(1) Uredbe [št. 1306 /2013 ] (1) in člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe [št. 809/2014 ] veljavna 
v delih, v katerih določata, da se je treba za določanje leta, za katero se izračuna znižanje zaradi 
neupoštevanja navzkrižne skladnosti, ravnati po letu, v katerem je bilo ugotovljeno neupoštevanje pravil 
o navzkrižni skladnosti, kadar leto nastanka neupoštevanja ne sovpada z letom ugotovitve?“ 
30. Pisna stališča so predložili nizozemska in nemška vlada, Evropski parlament, Svet Evropske unije in 
Evropska komisija. Poleg tega so te zainteresirane stranke in švedska vlada odgovorile na pisna 
vprašanja Sodišča z dne 27. aprila 2020 . 
IV. Analiza 
A. Uvodne ugotovitve o vprašanju za predhodno odločanje 
31. Predložitveno sodišče z vprašanjem za predhodno odločanje, kot je oblikovano, sprašuje Sodišče 
o veljavnosti člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 in člena 73(4)(a), Izvedbene uredbe št. 809/2014 , in ne 
o razlagi teh določb. Meni namreč, da je iz teh določb jasno razvidno, da je treba znižanje plačil 
izračunati na podlagi neposrednih plačil, odobrenih v letu ugotovitve neupoštevanja pravil o navzkrižni 
skladnosti. 17 
32. Ne strinjam se s premiso glede razlage člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 in člena 73(4)(a) 
Izvedbene uredbe št. 809/2014 , na kateri temelji vprašanje za predhodno odločanje. 
33. Menim, da ti določbi ne omogočata, da bi se na prvi pogled jasno ugotovilo, ali je s to ureditvijo 
kot podlaga za izračun znižanj mišljeno leto nastanka neupoštevanja ali leto ugotovitve. Zato je treba 
v obravnavani zadevi najprej odgovoriti na to vprašanje. 
34. Za to je treba razložiti ne le določbi, navedeni v vprašanju za predhodno odločanje, ampak zlasti 
člen 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 . Vprašati se je namreč treba, ali ni izračun znižanja urejen 
s členom 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 , in ne z njenim členom 99(1) in členom 73(4)(a) Izvedbene 
uredbe št. 809/2004 . 
35. Po tem pojasnilu namreč menim – kot bom razložil v nadaljevanju – da zadevne določbe ko 
podlago za izračun znižanja določajo leto nastanka neupoštevanja, kar pomeni, da se ne postavlja 
vprašanje o veljavnosti določb, ki ga je izpostavilo predložitveno sodišče. 
36. Edino vprašanje, na katero je v obravnavani zadevi treba odgovoriti za ugotovitev, katero leto je 
treba izbrati kot podlago za izračun nižanja neposrednih plačil, je zato vprašanje o razlagi zadevnih 
določb. 
17 Glej točko 27 teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2020 :962 6 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
37. Glede na navedeno je treba za koristen odgovor predložitvenemu sodišču preoblikovati vprašanje 
za predhodno odločanje tako: 18 ali je treba člen 97(1) in člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 ter 
člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 razlagati tako, da je treba znižanja neposrednih plačil 
zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti izračunati na podlagi plačil, ki so odobrena za 
koledarsko leto, v katerem je neupoštevanje nastalo, ali na podlagi plačil, ki so odobrena za koledarsko 
leto, v katerem je bilo navedeno neupoštevanje ugotovljeno? 
38. Menim, da je za odgovor na to vprašanje koristno najprej spomniti na sistem znižanja v primeru 
neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti (razdelek B). Nato bom opozoril na napotke iz sodbe 
Teglgaard (razdelek C), za tem pa se bom lotil razlage določb, ki se uporabijo v postopku v glavni stvari 
(razdelek D). 
B. Sistem znižanja v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti 
39. Kmetje morajo na področju SKP za to, da bi imeli pravico do neposrednih plačil, izpolnjevati 
pogoje za upravičenost. Dokler prejemajo to pomoč, veljajo zanje tudi pravila o navzkrižni 
skladnosti, 19 katerih neupoštevanje se sankcionira z odstotnim znižanjem celotnega zneska pomoči. 
40. Znižanje neposrednih plačil zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti se opravi v dveh 
korakih: znižanje se izračuna, nato pa se odbije znesek znižanja. 
41. Pri izračunu znižanja je mogoče, da na njegovo višino bistveno vpliva, ali se kot podlaga za izračun 
izbere leto nastanka neupoštevanja ali leto ugotovitve. Dejanske okoliščine – kot je število hektarov, ki 
jih obdeluje kme t in na podlagi katerih se odobrijo neposredna plačila – se lahko namreč od enega do 
drugega leta precej spremenijo. Zato lahko – če neupoštevanje pravil o navzkrižni skladnosti ni 
ugotovljeno v istem letu, kot je leto nastanka neupoštevanja – uporaba leta ugotovitve kot podlage za 
izračun povzroči, da je znesek plačil, na katerega se uporabi znižanje, višji od zneska plačil za leto, 
v katerem je nastalo neupoštevanje, čese število hektarov poveča ali, nasprotno, nižji, čese število 
hektarov zmanjša. 20 
42. Za ta položaj, v katerem se znesek neposrednih plačil med letom nastanka neupoštevanja in letom 
ugotovitve razlikuje, je šlo v sodbi Teglgaard . 21 
C. Ugotovitve iz sodbe Teglgaard 
43. Za obravnavano zadevo je sodba Teglgaard upoštevna zlasti z dveh vidikov. 
44. Prvič, Sodišče je naletelo na podobno vprašanje razlage kot v obravnavani zadevi, in sicer na 
vprašanje izbire med uporabo leta nastanka neupoštevanja in leta ugotovitve kot podlage za izračun 
znižanj neposrednih plačil. 
18 Naj opozorim, da je v postopku sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, uvedenem s členom 267 PDEU, naloga Sodišča, da 
predložitvenemu sodišču da koristen odgovor, ki mu bo omogočil rešitev spora, o katerem odloča. S tega vidika mora Sodišče preoblikovati 
vprašanja, ki so mu predložena, ali preučiti, ali vprašanje o veljavnosti določbe prava Unije temelji na pravilni razlagi zadevnega besedila. Glej 
sodbo z dne 17. julija 1997 , Krüger (C-334/95, EU:C:1997 :378, točki 22 in 23). 
19 Pravila o navzkrižni skladnosti celotno plačilo neposredne pomoči pogojujejo z upoštevanjem pravil v zvezi s kme tijskim zemljiščem, kme tijsko 
proizvodnjo in dejavnostjo, katerih namen je vključiti v skupne ureditve trgov osnovne standard e za okolje, varno hrano, zdravje in dobro 
počutje živali ter dobre kme tijske in okoljske pogoje. V primeru neupoštevanja teh standard ov države članice v celoti ali delno odvzamejo to 
pomoč. S pravili o navzkrižni skladnosti je tako kme tom naloženo, da vsako leto kme tovanja spoštujejo predpisane zahteve ravnanja ter dobre 
kme tijske in okoljske pogoje, ki tvorijo pravila o navzkrižni skladnosti (glej sodbo Teglgaard , točke od 40 do 42). 
20 Glej v tem smislu tudi sodbo Teglgaard (točki 48 in 53). Za konkreten primer glej točke od 72 do 76 teh sklepnih predlogov. Kadar pa sta leto 
storitve kršitve in leto njene ugotovitve enaki, izbira med letom neupoštevanja in letom ugotovitve neupoštevanja ni pomem bna. 
21 V obravnavani zadevi v predložitveni odločbi ni pojasnjeno, ali so se dejanske okoliščine, ki opredeljujejo položaj zadevnega kme ta, od leta 
nastanka neupoštevanja (2015 ) do leta njegove ugotovitve (2016 ) spremenile v zvezi z nespoštovanjem pravil o navzkrižni skladnosti na področju 
zdravja. 
ECLI:EU:C:2020 :962 7 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
45. Natančneje, šlo je za razlago člena 6(1) Uredbe št. 1782 /2003 . Besedilo te določbe ni bilo jasno 
zaradi razlik med jezikovnimi različicami. V bistvu je bilo v francoski različici te določbe navedeno, da 
je leto, upoštevno za znižanje plačila, leto ugotovitve neupoštevanja. Skoraj v vseh drugih jezikovnih 
različicah te določbe pa je bilo določeno, da je leto, upoštevno za to znižanje, leto nastanka 
neupoštevanja. 22 
46. Med tema možnostma razlage je Sodišče izbralo leto nastanka neupoštevanja. Za to se je po eni 
strani med drugim oprlo na namen pravil o navzkrižni skladnosti ter po drugi na načela 
sorazmernosti, enakega obravnavanja in pravne varnosti. 
47. Tako je najprej štelo, da je zgolj uporaba leta nastanka neupoštevanja kot podlage za izračun 
primerna, da se v vseh primeri uresniči cilj pravil o navzkrižni skladnosti. 
48. V zvezi s tem je navedlo, da je namen Uredbe št. 1782 /2003 na področju upoštevanja pravil 
o navzkrižni skladnosti pogojiti plačilo neposrednih pomoči z upoštevanjem predpisanih zahtev glede 
ravnanja ter dobrih kme tijskih in okoljskih pogojev, ki tvorijo pravila o navzkrižni skladnosti. Ob 
neupoštevanju teh zahtev morajo države članice naložiti znižanja na zneske neposrednih plačil. Po 
mnenju Sodišča bi bil pomen upoštevanja teh zahtev jasen le, če bi sankcija za kršitev privedla do 
znižanja neposrednih plačil, ki so odobrena v koledarskem letu te kršitve. Samo taka skladnost bi 
namreč lahko ohranila povezavo med ravnanjem kme ta, ki je privedlo do sankcije, in sankcijo, ker se 
lahko dejanske okoliščine, na podlagi se odobrijo neposredna plačila, od enega do drugega leta 
spremenijo. 23 
49. Dalje, razsodilo je, da je zgolj to, da se uporabi leto nastanka neupoštevanja kot podlaga za izračun, 
primerno, da se v vseh primerih zagotovi spoštovanje načela sorazmernosti. Upoštevanje leta, 
v katerem je bilo ugotovljeno neupoštevanje pravil o navzkrižni skladnosti, namreč pri izračunu 
znižanja neposrednih plačil ne more zagotoviti povezave med ravnanjem kme ta, ki je privedlo do 
znižanja, in samim znižanjem. Spoštovanje načela sorazmernosti pa je bilo vedno zagotovljeno, čese je 
znižanje neposrednih plačil izračunalo na podlagi zneska neposrednih plačil, ki so ali bodo odobrena za 
koledarsko leto, v katerem pride do neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti, saj se takšna povezava 
ohrani. 24 
50. Nazadnje, uporaba leta nastanka neupoštevanja je zagotovila spoštovanje načel enakosti 
obravnavanja in pravne varnosti. Izbira tega leta kot podlage za izračun je namreč omogočila izognitev 
tveganju, da bi bil znesek plačil, za katerega se uporabi znižanje, višji ali nižji od zneska plačil za leto, 
v katerem je bilo ugotovljeno neupoštevanje pravil o navzkrižni skladnosti, kar je po eni strani lahko 
zagotovilo enako obravnavanje kme tov in po drugi strani omogočilo, da zadevni kme t predvidi, kakšne 
bodo zanj finančne posledice zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti. 25 
51. Drugič, Sodišče je v sodbi Teglgaard razlagalo vse določbe o izračunu znižanj pred ureditvijo, ki je 
sporna v obravnavani zadevi. Čeprav se je besedilo teh prejšnjih določbv času spreminjalo, 26 jih je 
Sodišče razlagalo enako. V zvezi s tem je Sodišče jasno razlikovalo med izračunom in odbitjem zneska 
znižanj. Po mnenju Sodišča je treba vse prejšnje določbe razlagati tako, da je treba izračunati znižanja 
22 Sodba Teglgaard ( točka 36).  
23 Sodba Teglgaard (točke od 40 do 43).  
24 Sodba Teglgaard (točke od40 do43 in od 49 do 51).  
25 Sodba Teglgaard (točke 48, 52 in 53).  
26 Po eni strani gre za člen 6(1) Uredbe št. 1782 /2003 , za člen 6(1) te uredbe, kakor je bil spremenjen z Uredbo št. 146/2008 , in za člen 66(1)  
Izvedbene uredbe št. 796/2004 , po drugi strani pa za člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 in člen 70(4) in 8(a) Izvedbene uredbe št. 1122 /2009 . Te 
določbe so navedene v delu II.A teh sklepnih predlogov. 
ECLI:EU:C:2020 :962 8 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
na podlagi plačil, ki so ali bodo odobrena za koledarsko leto, v katerem je neupoštevanje nastalo, 
medtem ko je treba tako izračunane zneske znižanj neposrednih plačil odbiti od plačil, ki so ali bodo 
odobrena za koledarsko leto, v katerem je neupoštevanje pravil o navzkrižni skladnosti ugotovljeno. 27 
52. Kot sem navedel v uvodu teh sklepnih predlogov, se v obravnavani zadevi postavlja vprašanje, ali ta 
razlaga velja tudi za novo ureditev ali pa je zakono dajalec nameraval spremeniti leto, glede na katero je 
treba izračunati znižanja. 
53. Menim, da je za odgovor na to vprašanje koristno najprej razložiti določbe osnovne uredbe, namreč 
člen 97(1) in člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 (razdelek D), nato pa nadaljevati z razlago Izvedbene 
uredbe št. 809/2014 (razdelek E). Izvedbena uredba št. 809/2014 se mora namreč kot izvedbena 
uredba, sprejeta na podlagi pooblastila iz Uredbe št. 1306 /2013 , razlagati v skladu z Uredbo 
št. 1306 /2013 in ne more odstopati od določb te uredbe, ki ji je podrejena. 28 
D. Razlaga Uredbe št. 1306 /2013 
54. Za razlago Uredbe št. 1306 /2013 je še posebej zanimiv člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 , saj je to 
določbo osnovne uredbe, predhodnice Uredbe št. 1306 /2013 , Sodišče razlagalo, kot da je podlaga za 
izračun znižanja leto nastanka neupoštevanja. 29 Zato se pojavlja vprašanje, katera določba Uredbe 
št. 1306 /2013 je nadomestila člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 . 
55. V zvezi s tem najprej ugotavljam, da Uredba št. 1306 /2013 ne vsebuje enake določbe, kot je 
člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 , ampak dve določbi, in sicer člen 97(1) in člen 99(1), ki imata na prvi 
pogled obe podobno besedilo kot člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 . 30 
56. Dalje, ugotavljam, da se vsaka od teh določb nanaša na določeno leto, ki pa je različno: člen 99(1) 
Uredbe št. 1306 /2013 se nanašana leto ugotovitve, medtem ko se člen 97(1) te uredbe nanašana 
koledarsko leto, v katerem mora upravičenec spoštovati pravila o navzkrižni skladnosti, kar ustreza 
letu nastanka neupoštevanja. 31 Tako se postavlja vprašanje, katera od teh določb se nanaša na izračun 
znižanj, in, splošneje, ali je zakono dajalec hotel spremeniti uporabo leta nastanka neupoštevanja kot 
podlage za izračun, kot je bilo določeno s prejšnjimi ureditvami. 
57. Zainteresirane stranke izražajo o tem v bistvu različni mnenji. 
58. Po eni strani nizozemska in nemška vlada ter Komisija menijo, da je zakono dajalec z novo 
ureditvijo hotel spremeniti leto, na podlagi katerega je treba izračunati znižanja. Menijo, da je bil 
prejšnji člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 o izračunu nadomeščen s členom 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 . 
Ker se ta zadnja določba nanašana leto ugotovitve, naj bi bilo torej treba izračunati znižanje na 
podlagi tega leta. 
59. Po drugi strani danska vlada, Parlament in Svet menijo, da je nova ureditev v bistvenem enaka 
prejšnjim ureditvam in da zakono dajalec ni hotel spremeniti leta, upoštevnega za izračun znižanj. 
V bistvu menijo, da člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 ne ureja izračuna zneska znižanja, ampak njegovo 
odbitje. Tako naj bi iz te določbe, ki se nanašana leto ugotovitve, izhajalo, da je treba znesek znižanja 
27 Glej sodbo Teglgaard (točke od 34 do 59).  
28 Glej v tem smislu sodbo Teglgaard (točka 45 in navedena sodna praksa).  
29 Glej sodbo Teglgaard (točki 55 in 56).  
30 Medtem ko je prvi del besedila člena 23(1) Uredbe št. 73/2009 podoben besedilu člena 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 , je drugi del te prve določbe  
podoben besedilu člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 . 
31 Glede izraza „koledarsko leto“ glej v tem smislu tudi sodbo Teglgaard (točka 55). Kolikor mi je znano, sta določbi v različnih jezikovnih 
različicah glede tega identični in sta torej v tem smislu jasni. 
ECLI:EU:C:2020 :962 9 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
odbiti od plačil, odobrenih v tem letu. Glede izračuna znižanja danska vlada nasprotno meni, da je 
člen 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 tisti, ki je nadomestil prejšnji člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 , in da je 
torej treba izračunati znižanje na podlagi leta nastanka neupoštevanja, kot je določeno s to prvo 
določbo. 32 
60. S to zadnjo razlago se strinjam zlasti iz teh razlogov. Prvič, iz korelacijske tabele je razvidno, da je 
namreč člen 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 nadomestil člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 (podrazdelek 1). 
Drugič, edino to, da se kot podlaga za izračun uporabi leto nastanka neupoštevanja, je primeren 
ukrep, da se v vseh primerih zagotovi uresničitev cilja Uredbe št. 1306 /2013 na področju spoštovanja 
pravil o navzkrižni skladnosti in spoštovanje načela sorazmernosti (podrazdelek 2). Tretjič, menim, da 
je mogoče iz zgodovine nastanka Uredbe št. 1306 /2013 ugotoviti, da zakono dajalec ni hotel spremeniti 
prejšnjih pravil o tem vprašanju, ampak morda celo nasprotno (podrazdelek 3). 
1. Besedilo člena 97(1) in člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 ter sobesedilo, v katero se umeščata ti 
določbi glede na prejšnjo ureditev 
61. Najprej ugotavljam, da bi bilo mogoče tako člen 97(1) kot člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 glede na 
njuno besedilo načeloma razumeti, kot da se nanašata na izračun znižanj, ter torej šteti, da je z njima 
nadomeščen člen 23(1) Uredbe št. 73/2009 . V nobenem od njiju namreč ni izrecno omenjeno leto, na 
podlagi katerega je treba izračunati znižanja. Je pa v obeh uporabljen izraz s širokim pomenom, 
„uporabiti“ znižanja, kar lahko pomeni izračunati, pa tudi odbiti. 33 
62. Vendar ob tem ugotavljam, da je iz korelacijske tabele v Prilogi XI k Uredbi št. 1307 /2013 razvidno, 
da je člen 97 Uredbe št. 1306 /2013 tisti, ki je nadomestil člen 23 Uredbe št. 73/2009 . 34 
63. Naj spomnim, da so bile določbe s področja navzkrižne skladnosti iz Uredbe št. 73/2009 formalno 
razveljavljene z Uredbo št. 1307 /2013 , nadomeščene pa so bile z določbami iz Uredbe št. 1306 /2013 . 35 
Uredbi št. 1306 /2013 in št. 1307 /2013 , ki pomenita dva dela reforme SKP, sta torej tesno povezani. 36 
V tem smislu je bila k Uredbi št. 1307 /2013 dodana tabela, v kateri so navedene povezave med 
določbami Uredbe št. 1306 /2013 in razveljavljenimi določbami Uredbe št. 73/2009 . 37 
64. Na podlagi te tabele izhajam iz načela, da je člen 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 tisti, ki določa leto, na 
podlagi katerega je treba izračunati znižanja plačila, kar me privede do naslednjega vprašanje: kaj je 
torej cilj člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 ? 
65. Tako kot danska vlada, Svet in Parlament menim, da se ta določba nanašana odbitje zneska nižanj. 
66. V zvezi z besedilom najprej ugotavljam, da namreč obstaja velika podobnost med to določbo in 
prejšnjo določbo, ki se je nanašala na odbitje zneska nižanj, in sicer členom 70(8)(a) Izvedbene uredbe 
št. 1122 /2009 . Zato se zdi, da je zakono dajalec to zadnjo določbo uvrstil v osnovno uredbo 
št. 1306 /2013 v obliki člena 99(1) ), prvi pododstavek. 
32 Parlament in Svet prav tako menita, da mora izračun znižanja temeljiti na plačilih, odobrenih za leto nastanka neupoštevanja. Vendar nista 
pojasnila, na katero(e) določbo(e) se v zvezi s tem sklicujeta. 
33 Glej v tem smislu sodbo Teglgaard (točki 44 in 45) in sklepne predloge generalne pravobranilke E. Sharpston v zadevi Teglgaard in 
Fløjstrupgård (C-239/17, EU:C:2018 :328, točka 76). V drugih jezikovnih različicah člena 97(1) in člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 je uporabljen 
enako širok izraz kot „uporabiti“: „imposed“ v angleščini, „opgelegd“ v nizozemščini ter „pålægges“ in „anvendes“ v danščini. 
34 Vzvezistemjeiz člena 72(2) Uredbe št. 1307 /2013 , naslovljenega „Razveljavitve“, razvidno, da se sklicevanja na Uredbo št. 73/2009 razumejo 
kot sklicevanja na Uredbo št. 1306 /2013 in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XI k Uredbi št. 1307 /2013 . 
35 Glej opombo 15 teh sklepnih predlogov. 
36 Natančneje, Uredba št. 1306 /2013 in določbe, sprejete v skladu z njo, se uporabljajo za ukrepe, določene z Uredbo št. 1307 /2013 (glej uvodno 
izjavo 4 te zadnje uredbe). 
37 Glej Prilogo XI k Uredbi št. 1307 /2013 . 
ECLI:EU:C:2020 :962 10 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
67. Dalje, ta razlaga je podprta s korelacijsko tabelo, navedeno zgoraj. Iz te tabele je namreč razvidno, 
da člen 99 Uredbe št. 1306 /2013 ustreza členu 24 prejšnje Uredbe št. 73/2009 . V zvezi s tem 
ugotavljam, da ta zadnji člen vsebuje odstavke, ki so podobni odstavkom 1, drugi pododstavek, in od 2 
do 4 člena 99 Uredbe št. 1306 /2013 . Vendar ne vsebuje določbe, ki bi ustrezala členu 99(1), prvi 
pododstavek, Uredbe št. 1306 /2013 , kar podpira idejo, da ta določba ustreza členu 70(8)(a) Izvedbene 
uredbe št. 1122 /2009 . 
68. Glede na navedeno je treba zavrniti trditev nizozemske in nemške vlade ter Komisije v zvezi 
z naslovom člena 99, „Izračun upravnih kazni“, ki ga v prejšnjih uredbah ni bilo. Res bi lahko ta naslov 
pomenil, da se člen 99(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 1306 /2013 nanaša na izračun znižanj indase 
zato nanaša na leto, na podlagi katerega je treba izračunati znižanja. Vendar je treba po eni strani 
ugotoviti, da zgornje trditve ne podpirajo take razlage. Po drugi strani, kot trdi Svet, je mogoče naslov 
člena 99 pojasniti z dejstvom, da se namreč večina člena 99, in sicer odstavek 1, drugi pododstavek, in 
odstavki od 2 do 4, nanaša na izračun znižanj, natančneje na elemente, ki jih je treba upoštevati pri 
izračunu, kot so resnost, obseg, trajanje ali ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja. 
2. Namen sistema navzkrižne skladnosti 
69. Sodišče je v sodbi Teglgaard razsodilo, da je namen Uredbe št. 1782 /2003 na področju upoštevanja 
pravil o navzkrižni skladnosti pogojiti plačilo neposrednih pomoči z upoštevanjem pravil v zvezi 
s kme tijskim zemljiščem, kme tijsko proizvodnjo in kme tijsko dejavnostjo. 38 
70. Ni sporno, da je bil ta namen v Uredbi št. 1306 /2013 ohranjen, kot je razvidno iz njene uvodne 
izjave 53. Tako je v tej uvodni izjavi opozorjeno, da sta prejšnji osnovni uredbi, Uredba 
št. 1782 /2003 in Uredba št. 73/2009 , uvedli načelo, da bi moralo biti celotno plačilo upravičencem 
povezano z upoštevanjem pravil v zvezi z upravljanjem zemljišč, kme tijsko proizvodnjo in kme tijsko 
dejavnostjo. 
71. Menim – pri čemer se zgledujem po tem, kar je Sodišče razsodilo v sodbi Teglgaard – da je iz tega 
namena mogoče skleniti, da je treba kot podlago za izračun znižanj uporabiti leto nastanka 
neupoštevanja iz člena 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 . Samo to leto je namreč primerno, da se v vseh 
primerih zagotovi povezava med ravnanjem kme ta in sankcijo. 39 Nasprotno pa upoštevanje leta 
ugotovitve za izračun znižanja ne omogoča sistematične zagotovitve te povezave. To velja tudi za načelo 
sorazmernosti. 40 Poleg tega uporaba leta nastanka neupoštevanja bolje ustreza načeloma pravne 
varnosti in enakega obravnavanja. 41 
72. Menim, da je za ponazoritev mojega stališča s primerom upošteven primer, ki ga je uporabila 
generalna pravobranilka E. Sharpston v sklepnih predlogih v zadevi Teglgaard : 42 predpostaviti je treba, 
da kme tje A, B in C obdelujejo enaka kme tijska gospodarstva in da je vsak upravičen do 10.000 EUR 
neposredne pomoči za prvo leto. Vsak od njih popolnoma enako krši pravila navzkrižne skladnosti 
v prvem letu, vendar se kršitve ne odkrijejo v tem letu. 
73. V drugem letu kme t A neha kme tovati in prenese svoje kme tijsko gospodarstvo na drugega kme ta. 
Kmet B še naprej upravlja kme tijsko gospodarstvo in zahteva enak znesek (10.000 EUR) neposredne 
pomoči. Kmet C začne povečevati svoje kme tijsko gospodarstvo in temu primerno zahteva več 
neposredne pomoči. 
38 Glej sodbo Teglgaard (točke od 40 do 43, navedeni v točkah 47 in 48 teh sklepnih predlogov).  
39 Sodba Teglgaard (točke od 40 do 43).  
40 Glej sodbo Teglgaard (točke od 49 do 51).  
41 Glej sodbo Teglgaard (točke 48, 52 in 53).  
42 C-239/17, EU:C:2018 :328, točke od90 do94.  
ECLI:EU:C:2020 :962 11 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
74. V tretjem 3 se odkrijejo kršitve. Pristojni nacionalni organi ustrezno „ugotovijo“ neupoštevanje 
zahtev in za vsakega kme ta izdajo odločbo o znižanju neposredne pomoči za 3 %, izračunano na 
podlagi celotnega zneska neposredne pomoči, do katerega je upravičen posamezen kme t v tretjem 
letu. 
75. Posledično za kme ta A (ki nima nobenega zahtevka za neposredno pomoč v tretjem letu, ker ne 
kme tuje več) velja 3-odstotno znižanje neposredne pomoči x 0. Ostane nekaznovan. Za kme ta B, ki še 
vedno obdeluje enako površino kot v prvem letu in je upravičen do 10.000 EUR neposredne pomočiza 
tretje leto, velja znižanje neposredne pomočiv višini 3 % x 10.000 EUR oziroma 300 EUR. Naložena 
sankcija je enaka sankciji, ki bi bila naložena, če bi se leto kršitve upoštevalo kot leto izračuna 
3-odstotnega znižanja pomoči. Kmet C je svoje kme tijsko gospodarstvo precej povečal in je upravičen 
do 100.000 EUR neposrednih plačil v tretjem letu. Posledično je sankcija za neskladnost v prvem letu 
v njegovem primeru znižanje neposrednih plačil za tretje leto v višini 3000 EUR. 
76. Prišlo bi do tega, da bi uporaba metode, ki temelji na letu ugotovitve, povzročila ogromne razlike 
v sankcijah, naloženih trem kme tom A, B in C (0 EUR, 300 EUR oziroma 3000 EUR) za popolnoma 
enako kršitev pravil navzkrižne skladnosti v prvem letu. Tak rezultat ni združljiv niti z namenom 
Uredbe št. 1306 /2013 niti z načelom sorazmernosti. 43 
77. Glede na navedeno je treba po eni strani zavrniti trditev Komisije o namenu Uredbe št. 1306 /2013 . 
Sicer morajo biti upravne kazni v obliki znižanj plačil res odvračilne in učinkovite, kot je razvidno iz 
uvodne izjave 57 Uredbe št. 1306 /2013 . Vendar s tem splošnim ciljem glede na to, kar sem pravkar 
pojasnil, ni mogoče upravičiti uporabe leta ugotovitve za izračun znižanj. V zvezi s trditvijo 
nizozemske, nemške in švedske vlade glede tega, da bi bilo v praksi kot podlago za izračun težje 
uporabiti leto nastanka neupoštevanja kot leto ugotovitve, je treba po drugi strani skleniti – čeprav bi 
se domnevalo da je ta trditev pravilna – da se ni mogoče sklicevati na take upravne ali praktične težave 
v utemeljitev razlage, ki nasprotuje namenu zadevnih določb. 44 
3. Zgodovina nastanka zadevnih določb 
78. Ker je bila Uredba št. 1306 /2013 sprejeta pred izdajo sodbe Teglgaard , zakono dajalec ni imel 
priložnosti, da bi izrecno navedel, ali želi ohraniti ali spremeniti leto, na podlagi katerega je treba 
izračunati znižanja neposrednih plačil, določeno s prejšnjo ureditvijo, kot se razlaga v sodbi Teglgaard . 
Ob tem po mojem mnenju noben element iz zgodovine nastanka člena 97(1) in člena 99(1) Uredbe 
št. 1306 /2013 ne omogoča sklepanja, da je zakono dajalec hotel spremeniti ureditev glede tega 
vprašanja. 
79. Prvič, glede uvodnih izjav Uredbe št. 1306 /2013 namreč ugotavljam, da v njih ni navedena metoda 
za izračun znižanj. Prav nič v uvodnih izjavah Uredbe št. 1306 /2013 torej ne omogoča ugotovitve, da je 
zakono dajalec hotel spremeniti prejšnja pravila o tem vprašanju. Nasprotno, po zgledu danske vlade in 
Parlamenta menim, da uvodna izjava 57 Uredbe št. 1306 /2013 kaže na to, da zakono dajalec ni hotel 
spremeniti prejšnjih ureditev. Tako iz te uvodne izjave, ki se nanaša na sistem navzkrižne skladnosti, 
urejene z Uredbo št. 1306 /2013 , izhaja, da je njen namen „[z]aradi doslednosti […] ustrezne določbe 
Unije […] združiti v enem samem pravnem instrumentu“, 45 kar daje vtis, da zakono dajalec ni želel 
spremeniti sistema znižanja v primeru neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti. 
43 Glej sodbo Teglgaard (točke 43 in od 49 do 51). 
44 Glej v tem smislu sodbo z dne 21. februarja 1991 , Nemčija/Komisija (C-28/89, EU:C:1991 :67, točka 18), in sklepne predloge generalne 
pravobranilke E. Sharpston v zadevi Teglgaard in Fløjstrupgård (C-239/17, EU:C:2018 :328, točke 60, 82 in 83). 
45 Moj poudarek. Naj spomnim, da so bile pred začetkom veljavnosti Uredbe št. 1306 /2013 določbe o sankcijah za neupoštevanje pravil 
o navzkrižni skladnosti določene v Uredbi št. 73/2009 o neposrednih plačilih kme tom. Ob reformi SKP so bile nekatere določbe, ki so skupne 
za različne tipe pomoči, združene v Uredbi št. 1306 /2013 o financiranju SKP, ki je torej tako imenovana „horizontalna“ uredba. V tem smislu je 
zakono dajalec vključil pravila s področja navzkrižne skladnosti v Uredbo št. 1306 /2013 . 
ECLI:EU:C:2020 :962 12 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
80. Drugič, v zvezi s pripravljalnimi dokumenti za Uredbo št. 1306 /2013 najprej poudarjam, da se je iz 
njih sicer zdelo, da je volja zakono dajalca spremeniti metodo izračuna znižanj, vendar po mojem 
mnenju tak namen ne more biti odločilen za razlago zadevnih določb, ker ta volja ni nikjer izražena 
v sami ureditvi, in sicer niti v določbah niti v uvodnih izjavah Uredbe št. 1306 /2013 niti v namenu 
zadevnih pravil. 46 
81. Kljub temu pa nikakor ne menim – drugače kot Komisija – da je mogoče iz pripravljalnih 
dokumentov za člen 99 Uredbe št. 1306 /2013 sklepati, da je zakono dajalec hotel spremeniti metodo za 
izračun znižanj. Naj spomnim, da Komisija meni, da je s to določbo, in ne s členom 97(1) te uredbe, 
določeno leto, na podlagi katerega je treba izračunati znižanja neposrednih plačil. 
82. V zvezi s tem ugotavljam, da res drži, da je bil člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 v zakono dajnem 
postopku spremenjen, saj se je prvotna različica te določbe v predlogu Komisije sklicevala na leto 
nastanka neupoštevanja, 47 medtem ko se končna različica te določbe sklicuje na leto ugotovitve. 
Vendar, drugače kot trdi Komisija, nič v pripravljalnih dokumentih ne omogoča sklepanja, da je 
zakono dajalec s to spremem bo, ki je bila uvedena na tristranskih srečanjih na predlog Komisije, 48 želel 
spremeniti leto, upoštevno za izračun znižanj, v primerjavi s prejšnjo ureditvijo. 
83. Komisija je v utemeljitev svojega stališča predložila interne dokumente, ki naj bi omogočili 
ugotovitev, da je to bil njen namen, ker je predlagala to spremem bo: menila je, da izračun znižanj 
spada v člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 in da ni več treba uporabljati leta nastanka neupoštevanja, 
ampak leto ugotovitve, ker je pretežko določiti leto nastanka neupoštevanja pravil o navzkrižni 
skladnosti. 49 
84. Vendar je treba ugotoviti, tako kot ugotavljata Parlament in Svet, da nobeden od elementov 
v (javnih) pripravljalnih dokumentih za Uredbo št. 1306 /2013 ne omogoča ugotovitve, da sta bila ta 
sozakono dajalca obveščena o tej domnevni nameri ter da sta se ji pridružila in sprejela spremem bo. 50 
Iz tega izhaja, da navedenega internega dokumenta ni mogoče uporabiti kot vira razlage. Poleg tega, 
kot poudarjata Parlament in Svet, je mogoče spremem bo, ki jo je predlagala Komisija, pojasniti 
z njeno željo po zagotovitvi skladnosti z vsebino prejšnje določbe o odbitju, in sicer s členom 70(8)(a) 
Izvedbene uredbe št. 1122 /2009 . 
85. Glede na vse zgornje preudarke lahko sklenem, da zakono dajalec ni hotel spremeniti metode za 
izračun znižanj na podlagi Uredbe št. 1306 /2013 . 
46 Glej v tem smislu tudi sklepne predloge generalnega pravobranilca M. Bobka v zadevi BV (C-129/19, EU:C:2020 :375, točke od 118 do 123), in 
v zadevi Federatie Nederlandse Vakbeweging (C-815/18, EU:C:2020 :319, točke od 61 do 63). 
47 Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kme tijske politike (COM(2011 ) 628 final). 
Člen 99(1) navedenega predloga se je, natančneje, skliceval na „zadevno koledarsko leta ali zadevna leta“. Kot je pojasnjeno v točki 56 teh 
sklepnih predlogov, to sklicevanju ustreza letu nastanka neupoštevanja. 
48 Trije sozakono dajalci so potrdili, da je bila spremem ba uvedena na tristranskih srečanjih na predlog Komisije. 
49 Iz tega internega dokumenta Komisije z dne 15. maja 2013 o členu 99(1) predloga uredbe je razvidno, da „[t]he current text as regards the 
calculation of reductions refers to the occurrence of the non-compliance. This could be difficult to establish. Therefore, if possible, 
[paragraph 1 of Article 99] should be amended by introducing a reference to the year of the finding“. 
50 Kolikor mi je znano ter kot sta trdila Svet in Parlament, je spremem ba omenjena zgolj v dveh javnih dokumentih Sveta. Vendar iz njiju ni 
mogoče sklepati o nameri zakono dajalca o uvedbi spremem be. V prvem dokumentu, ki ima referenčno oznako 10204 /13 ADD1 in datum 
7. junij 2013 , je v komentarju k členu 99(1) navedeno: „Open – revised text in preparation. That text will provide that the reduction would be 
applied to claims lodged during the calendar year of the finding“. Kot sem pojasnil v točki 61 teh sklepnih predlogov, izraz „uporabiti“ 
(„applied“ v angleškem jeziku) lahko pomeni tako izračun kot odbitje zneska znižanja. V drugem dokumentu, ki ima referenčno oznako 
10204 /13 REV in datum 14. junij 2013 , je ta komentar nadomeščen z besedilom člena 99(1), kot je bil sprejet, kar prav tako ne omogoča 
razbrati namere zakono dajalca. 
ECLI:EU:C:2020 :962 13 
SKLEPNI PREDLOGI H. SAUGMANDSGAARDA ØEJA – ZADEVA C-361/19  
DE RUITER  
4. Ugotovitev glede razlage Uredbe št. 1306 /2013 
86. Iz vseh zgoraj navedenih premislekov je razvidno, da je treba člen 97(1) Uredbe št. 1306 /2013 
razlagati tako, da je treba znižanja plačil zaradi neupoštevanja pravil o navzkrižni skladnosti izračunati 
na podlagi plačil, ki so ali bodo odobrena za koledarsko leto, v katerem je nastalo neupoštevanje, 
medtem ko je treba člen 99(1) te uredbe razlagati tako, da se tako izračunani zneski znižanj 
neposrednih plačil odbijejo od plačil, ki so ali bodo odobrena za koledarsko leto, v katerem je 
navedeno neupoštevanje ugotovljeno. 
E. Razlaga Izvedbene uredbe št. 809/2014 
87. V zvezi s členom 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 ugotavljam, da je besedilo te določbe 
v bistvu enako besedilu člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 . Kot določbo izvedbene uredbe je treba 
člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 zato razlagati v skladu s členom 99(1) Uredbe 
št. 1306 /2013 . Iz tega izhaja, da je treba člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 prav tako razlagati 
tako, da se tako izračunani zneski znižanj neposrednih plačil odbijejo od plačil, ki so ali bodo odobrena 
za koledarsko leto, v katerem je neupoštevanje pravil o navzkrižni skladnosti ugotovljeno. 51 
V. Predlog 
88. Glede na vse navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je 
postavilo College van Beroep voor het bedrijfsleven (pritožbeno upravno sodišče za gospodarske 
zadeve, Nizozemska), odgovori: 
1. Člen 97(1) Uredbe (EU) št. 1306 /2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kme tijske politike in razveljavitvi uredb Sveta 
(EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799 /98, (ES) št. 814/2000 , (ES) št. 1200 /2005 in (ES) 
št. 485/2008 je treba razlagati tako, da je treba znižanja neposrednih plačil zaradi neupoštevanja 
pravil o navzkrižni skladnosti izračunati na podlagi plačil, ki so ali bodo odobrena za koledarsko 
leto, v katerem je nastalo neupoštevanje. 
2. Člen 99(1) Uredbe (EU) št. 1306 /2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kme tijske politike in razveljavitvi uredb Sveta 
(EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799 /98, (ES) št. 814/2000 , (ES) št. 1200 /2005 in (ES) 
št. 485/2008 ter člen 73(4)(a) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 
o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306 /2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi 
z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno 
skladnostjo je treba razlagati tako, da se tako izračunani zneski znižanj neposrednih plačil odbijejo 
od plačil, ki so ali bodo odobrena za koledarsko leto, v katerem je neupoštevanje pravil 
o navzkrižni skladnosti ugotovljeno. 
51 Dejstvo, da je Komisija ob sprejetju člena 73(4)(a) Izvedbene uredbe št. 809/2014 očitno menila, da se člen 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 ne 
nanaša na odbitje, ampak na izračun znižanja, pojasnjuje, zakaj je s to določbo zgolj prevzeta vsebina člena 99(1) Uredbe št. 1306 /2013 . 
ECLI:EU:C:2020 :962 14