*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :484 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 16. julija 2015  
Jezik postopka: romunščina.„Predhodno o dločanje — Omejevalni sporazumi — Način razdelitve strank na trgu zasebnih 
pokojninskih skladov — Obstoj omejevanja kon kurence v smislu člena 101 PD EU — 
Prizadetost trgovine me d dr žavami članicami“
V zadevi C-172/14,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Înalta Curte de Casație şi Justiție (Romunija) z odločbo z dne 13. februarja 2014 , ki j e prispela na 
Sodišče 7. aprila 2014 , v postopku
ING Pensii – Societate de A dministrare a unui Fond de P ensii Administrat Privat SA
proti
Consiliul Concurenței,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta (poročevalka), predsednica senata, J.-C. Bonichot, A . Arabadžiev, 
J. L. da Cruz Vilaça in K. Likurgos, sodniki
generalni pravobranilec: N. Wahl,
sodni tajnik: I. Illéssy, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 11. februarja 2015 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za ING Pensii – Societate de Administrare a unui Fond de Pensii Administrat Privat SA I . Hrisafi in 
R. Vasilache, odvetnika,
— za Consiliul Concurenței B. Chirițoiu, A. Atomi in A. Gunescu, agenti,
— za romunsko v lado R.-H. Radu, A. Buzoianu in A.-G. Văcaru, agenti,
— za Evropsko ko misijo A. Biolan, M. Kellerbauer in L. Malferrari , agenti,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 23. aprila 2015
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2015 :484SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 101(1)(c) PD EU.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo ING Pensii – Societate de Administrare a unui 
Fond de Pensii Administrat Privat SA ( v nadaljevanju: ING P ensii), družbo za upravljanje zasebnih 
pokojninskih skladov, in Consiliul Concurenței (Svet za kon kurenco) zaradi p redloga za razglasitev 
ničnosti odločbe, s katero je Svet za kon kurenco tej družbi naložil globo zaradi s odelovanja pri 
sporazumu, katerega cilj je bil omejevanje kon kurence na romunskem t rgu zasebnih pokojninskih 
skladov.
Pravni okvir
3 Člen 5 zakona št. 21/1996 o konkurenci, kakor je bil spremenjen (Monitorul Oficial al României, del I, 
št. 240, z dne 3. aprila 2014 ; v nadaljevanju: zakon š t. 21/1996 ), določa:
„(1)Prepovedani izrecni ali tihi sporazumi me d gospodarskimi subjekti ali združenji gospodarskih 
subjektov, sklepi združenj gospodarskih subjektov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je 
omejevanje, preprečevanje ali izkrivljanje kon kurence na romunskem t rgu ali njegovem d elu, zlasti 
tisti, ki:
[…]
(c) določajo razdelitev trgov in virov nabave […]“
4 Zakon š t. 411/2004 o zasebnih pokojninskih skladih, ka kor je bil spremenjen (Monitorul Oficial al 
României, del I, št. 482, z dne 18. julija 2007 ) (v nadaljevanju: zakon š t. 411/2004 ), ureja ustanovitev, 
organizacijo, delovanje in nadzor nad temi pokojninskimi skladi. Pristop k zasebnemu pokojninskem u 
skladu, kadar j e ta obvezen, se izvrši pod nadzorom C asa Națională de Pensii și alte Drepturi de 
Asigurări S ociale (Nacionalni sklad z a p okojnine in dr uge da jatve s ocialnega z avarovanja, 
v nadaljevanju: CNPAS).
5 Comisia d e Su praveghere a Sistemului de Pensii Private (Komisija za nadzor sistema zasebnega 
pokojninskega zavarovanja) je na podlagi zakona št. 411/2004 v obdobju od 25. julija 2007 d o 
9. oktobra 2007 o dobrila 18 g ospodarskih dr užb, katerih predvidena dejavnost je bila upravljanje 
zasebnih pokojninskih skladov, od ka terih je lahko v saka u pravljala le en pokojninski sklad v Romuniji.
6 Člen 30 z akona št. 411/2004 d oloča:
„(1)Osebe do 35 . leta, ki [ …] plačujejo prispevke v javni pokojninski s istem, morajo pristopiti 
k pokojninskem u skladu.
[…]“
7 Člen 31 tega zakona določa:
„Nihče ne more pristopiti hkrati k več pokojninskim skladom, ki j ih ureja ta zakon, in ima lahko samo 
en račun pri pokojninskem s kladu, h kateremu pristopi […]“
8 Člen 32 n avedenega zakona določa:
„(1)Oseba pristopi k pokojninskem u skladu s podpisom posamične izjave o pristopu, in sicer na lastno 
pobudo ali pa jo v pokojninski sklad v ključi organ, ki v odi ev idence.
ECLI:EU:C:2015 :484 3SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
(2) Upravičenci so o b p odpisu p osamične izjave o pristopu o bveščeni o pogojih z asebnega 
pokojninskega sistema, zlasti v zvezi s pravicami in obveznostmi zadevnih strank v tem s istemu, 
finančnimi, tehničnimi in dr ugimi tveganji ter z vrsto in porazdelitvijo teh tveganj.
[…]“
9 Člen 33 istega zakona določa:
„(1)Kdor ni pristopil k pokojninskem u skladu v štirih me secih od da tuma, ko j e v zvezi s tem n astala 
obveznost na podlagi zakona, ga v naključni pokojninski sklad v ključi organ, ki v odi ev idence.
(2) Naključna v ključitev o seb s e izvede n eposredno s orazmerno s številom u pravičencev 
v posameznem p okojninskem s kladu na datum vključitve.
[…]“
10 Člen 5 odloka št. 18/2007 K omisije za nadzor sistema zasebnega pokojninskega zavarovanja o začetnem 
pristopu in vključitvi oseb v zasebne pokojninske sklade, kakor je bil spremenjen (Monitorul Oficial al 
României, del I, št. 746, z dne 2. novembra 2007 ; v nadaljevanju: odlok št. 18/2007 ), določa:
„(1)Izbira z asebnega pokojninskega sklada j e prepuščena posameznemu upravičencu.
(2) Upravičenec k zasebnemu pokojninskem u skladu pristopi na lastno p obudo ali na podlagi njegove 
vključitve v naključni pokojninski s klad, ki j o izvede C NPAS, kadar j e pristop k zasebnemu 
pokojninskem u skladu obvezen.
[…]
(6) Postopek začetnega pristopa k zasebnim pokojninskim skladom se začne 17. septembra 2007 i n se 
konča 17. januarja 2008 .“
11 Člen 21 o dloka št. 18/2007 d oloča:
„(1)Če so ena ali več dr užb za upravljanje zadevno o sebo v okviru poročila, ki s e je izdalo dvakrat 
mesečno, navedle ko t osebo, ki j e podpisala ve č posamičnih izjav o pristopu, ali če se ugotovi, da j e 
bila njena izjava o pristopu začasno p otrjena v okviru prejšnjega poročila, CNPAS vp iše zadevno o sebo 
v elektronsko p reglednico podvajajočih se upravičencev.
(2) CNPAS e lektronsko p reglednico podvajajočih se upravičencev p osreduje družbam za upravljanje in 
komisiji v treh dneh po prejemu poročila, izdanega dvakrat me sečno.
[…]“
12 Člen 23 tega odloka d oloča:
„[…]
(3) Osebe, ki j ih je CNPAS v fazi začetnega pristopa vodil kot osebe, ki s o podpisale več posamičnih 
izjav o pristopu, se vp išejo v register upravičencev ko t ‚nepotrjene‘ in se naključno ra zporedijo 
v skladu z določbami tega odloka.“
4 ECLI:EU:C:2015 :484SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
13 Člen 29 tega odloka d oloča:
„Sklad C NPAS v postopku n aključnega ra zporejanja ra zglasi ve ljavnost pristopa navedenih oseb 
k posameznemu zasebnemu pokojninskem u skladu in posodobi podatke v registru upravičencev.“
14 Člen 30 tega odloka d oloča:
„(1)Sklad C NPAS v petih delovnih dneh od vp isa naključno ra zporejenih oseb v register upravičencev 
vsako dr užbo za upravljanje obvesti o seznamu naključno ra zporejenih oseb, katerih pristop k skladu, ki 
ga ta upravlja, je bil potrjen.
[…]“
15 Člen 31 o dloka št. 18/2007 d oloča:
„Družba za upravljanje, h kateri je sklad C NPAS n aključno ra zporedil upravičence, m ora t e 
v 15 koledarskih dneh od njihovega vp isa ko t upravičencev v zasebni pokojninski sklad o bvestiti 
o imenu zasebnega pokojninskega sklada i n dr užbe, ki g a upravlja.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
16 Družba ING P ensii je dr užba, ki o pravlja dejavnost upravljanja pokojninskih skladov, zlasti na trgu 
zasebnih obveznih pokojninskih skladov v Romuniji. Kot taka je bila predmet preiskave, ki j o je 
opravil Consiliul Concurenței, v zvezi z domnevno kr šitvijo člena 5(1) zakona št. 21/1996 in člena 101 
PDEU.
17 Consiliul Concurenței je z odločbo št. 39/2010 z dne 7. septembra 2010 o dločil, da b o štirinajstim 
družbam za upravljanje zasebnih pokojninskih skladov, me d ka terimi je tudi dr užba ING Pensii, naložil 
sankcije, in sicer zaradi s porazumov me d temi družbami, katerih cilj je razdelitev strank. Ti sporazumi 
so se nanašali na osebe, ki s o v fazi začetnega pristopa podpisale dve p ristopni izjavi k različnima 
zasebnima pokojninskima skladoma. Po m nenju Consiliul Concurenței so zadevni pokojninski skladi 
s sklenitvijo takih sporazumov me d seboj razdelili te osebe (v nadaljevanju: podvajajoči se upravičenci) 
po enakih deležih in tako p oskušali preprečiti, da b i jih razdelil CNPAS.
18 Družba ING Pensii je 4. oktobra 2010 p ri Curtea de Apel Bucureşti (pritožbeno s odišče v Bukarešti) 
predlagala, primarno, naj se navedena odločba št. 39/2010 ra zglasi za nično, podredno p a, naj se ta 
odločba razglasi za delno n ično tako, da s e ji zniža znesek globe, ki j i je naložena. Ta družba je trdila, 
da zadevni sporazumi niso v nasprotju s členom 5(1) zakon š t. 21/1996 in da p rav tako n iso izpolnjeni 
pogoji uporabe člena 101 PD EU.
19 Družba ING Pensii je me d drugim trdila, da ra zdelitev oseb, vpisanih ko t podvajajoči se upravičenci, ne 
ustreza p ojmu „sporazum“. Tako n aj ne b i bilo m ogoče u gotoviti nikakršnega o mejevanja, 
preprečevanja ali izkrivljanja kon kurence na romunskem t rgu obveznih zasebnih pokojninskih skladov 
ali njegovem z natnem d elu. Družba ING P ensii je poudarila tudi, da kon kurenca me d temi 
pokojninskimi skladi n i bila odpravljena, ker so si ti v obdobju začetnega pristopa kon kurirali.
20 Consiliul Concurenței je ugotovil, da j e za ugotovitev p rotikonkurenčnega značaja dogovorov, ki s o bili 
sklenjeni me d zadevnimi zasebnimi pokojninskimi skladi, me d ka terimi je bila tudi dr užba ING Pensii, 
treba upoštevati pravni okvir, na ka terem t emeljita oblikovanje in delovanje trga zasebno u pravljanih 
obveznih pokojninskih skladov, ter posebnosti trga, na katerem s o bili sklenjeni ti dogovori.
ECLI:EU:C:2015 :484 5SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
21 Curtea de Apel Bucureşti je s sodbo z dne 6. februarja 2012 z avrnilo tožbo dr užbe ING P ensii. 
Zadnjenavedena je vložila pritožbo pri predložitvenem s odišču. Zlasti je trdila, da i zbira a lgoritma 
izračuna, kar z adeva podvajajoče se upravičence, ki s e razlikuje od sistema, določenega z veljavnimi 
predpisi, ne pomeni kršitve z akona št. 21/1996 , temve č kve čjemu kr šitev p osebne zakono daje na 
področju obveznega pokojninskega zavarovanja. Ker se je poleg tega zadevni sporazum o mejil na 
razporeditev p odvajajočih se upravičencev, naj ne bi mogel vplivati na kon kurenco na zadevnem t rgu, 
ker naj bi ti predstavljali manj kot 1,5 % trga in naj ne bi bili predmet kon kurence me d pokojninskimi 
skladi.
22 Družba ING Pensii je pred predložitvenim sodiščem t udi navedla, da n i imela no benega praktičnega ali 
gospodarskega interesa za razdelitev p odvajajočih se upravičencev p o enakih deležih, ke r je 15. oktobra 
2007 ž e imela največji tržni delež. Poleg tega naj bi imeli zadevni sporazumi pozitivne učinke, ker so 
privedli do ve čje učinkovitosti pristopa k zasebnim o bveznim p okojninskim s kladom, saj so imeli 
upravičenci več možnosti za to, da s e upošteva njihova izbira, kot v položaju, ki b i nastal, če bi se 
opravila naključna razporeditev.
23 Nazadnje je dr užba ING P ensii trdila, da v tem p rimeru ni bil dokazan no ben učinek ra zdelitve 
nacionalnega trga zasebnih obveznih pokojninskih skladov, ki b i izhajal iz izbire dr ugega algoritma 
izračuna, kar z adeva podvajajoče se upravičence. Ker gre za sporazume, ki z ajemajo zanemarljiv del 
zadevnega romunskega trga, naj bi bilo o čitno, da s o n jihovi dejanski a li potencialni učinki 
zanemarljivi in v nobenem p rimeru ne vp livajo na zadevni trg na ravni Unije.
24 Consiliul Concurenței je predlagal, naj se pritožba dr užbe ING Pensii zavrne, in trdil, da s porazumi 
o razdelitvi podvajajočih se upravičencev lahko i zkrivljajo kon kurenco na trgu zasebnih obveznih 
pokojninskih skladov in da i majo ko t taki protikonkurenčni cilj. To, da i ma lahko sporazum negativne 
učinke, in ugotovitev kr šitve, ki j e v razdelitvi trgov in virov nabave, naj ne bi bilo odvisno o d števila 
dejansko ra zdeljenih strank, ke r naj bi ta vidik zadeval kon kretne učinke sporazuma.
25 V teh okoliščinah je Înalta Curte de Casație şi Justiție (vrhovno ka sacijsko sodišče) prekinilo odločanje 
in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali je v primeru prakse razdelitve strank njihovo dejansko in kon čno š tevilo upoštevno p ri presoji 
izpolnjenosti pogoja, v skladu s katerim m ora biti kon kurenca v smislu člena 101(l)(c) PD EU izkrivljena 
znatno?“
Vprašanje za predhodno odločanje
26 Najprej je treba ugotoviti, da p redložitveno s odišče sprašuje o pomem bnosti števila oseb, na ka tere se 
nanašajo sporazumi o razdelitvi strank, z vidika e nega od pogojev iz člena 101(1) PD EU, v skladu 
s katerim m ora b iti sporazum, da s pada n a področje uporabe te določbe, takšen, da l ahko o meji 
konkurenco na no tranjem t rgu.
27 Ob upoštevanju dejanskih okoliščin zadeve v glavni stvari je treba postavljeno vp rašanje razumeti, kot 
da s e nanaša na vp rašanje, ali je treba člen 101(1) PD EU ra zlagati tako, da p omenijo sporazumi 
o razdelitvi strank, ka kršni so ti, sklenjeni me d zasebnimi pokojninskimi skladi i z zadeve v glavni 
stvari, dogovor s protikonkurenčnim ciljem i n ali je število z njimi zajetih strank pomem bno z vidika 
pogoja o obstoju omejevanja kon kurence na no tranjem t rgu.
28 V zvezi s tem j e treba spomniti, da m orajo biti sporazumi, sklepi podjetniških združenj ali usklajena 
ravnanja za to, da s o zajeti s prepovedjo iz člena 101(1) PD EU, takšni, da l ahko p rizadenejo trgovino 
med dr žavami članicami in m orajo imeti za „cilj oziroma posledico“ preprečevanje, omejevanje ali 
izkrivljanje kon kurence na no tranjem t rgu.
6 ECLI:EU:C:2015 :484SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
29 Glede ra zmejitve me d usklajenimi ravnanji, ki i majo protikonkurenčni „cilj“, in takimi, ki i majo 
protikonkurenčno „posledico“, je treba opozoriti, da t o nista ku mulativna, ampak alternativna pogoja.
30 V skladu z ustaljeno s odno p rakso od sodbe LTM (56/65, EU:C:1966 :38) dalje je treba namreč zaradi 
alternativnosti teh pogojev, ki j o izraža veznik „oziroma“, najprej preučiti sam cilj usklajenega ravnanja 
in pri tem u poštevati gospodarski o kvir, v katerem g a je treba izvajati. Če pa analiza vsebine tega 
usklajenega ra vnanja ne izkaže zadostne škodljivosti za kon kurenco, je treba preučiti njegove 
posledice; prepovedati pa ga je mogoče le na podlagi dejavnikov, ki i zkazujejo, da j e bila kon kurenca 
dejansko p reprečena ali znatno o mejena oziroma izkrivljena (glej sodbi Beef Industry Developme nt 
Society in Barry Brothers, C-209/07, EU:C:2008 :643, točka 15, in T-Mobile Netherlands in dr ugi, 
C-8/08, EU:C:2009 :343, točka 28).
31 V zvezi s pojmom „omejitev z aradi c ilja“ je treba ugotoviti, da s o nekatere vrste dogovarjanja me d 
podjetji že po naravi za dobro in no rmalno d elovanje kon kurence tako š kodljive, da j e mogoče šteti, 
da u gotavljanje njihovih posledic ni potrebno ( glej v tem s mislu sodbo CB /Komisija, C-67/13 P, 
EU:C:2014 :2204 , točki 49 in 50 in navedena sodna praksa).
32 V zvezi s tem i z sodne prakse izhaja, da s o sporazumi, ki i majo po naravi cilj delitve n aročnikov 
storitev, izredno š kodljivi za dobro in no rmalno d elovanje kon kurence. Tako s porazumi o razdelitvi 
strank ko t sporazumi o cenah očitno s padajo v skupino n ajtežjih kršitev kon kurence (glej v tem s mislu 
sodbo Komisija/Stichting Administratiekantoor Portielje, C-440/11 P, EU:C:2013 :514, točki 95 in 111).
33 Sodišče je prav tako p oudarilo, da j e treba za preučitev, ali ima sporazum me d podjetji ali sklep 
podjetniškega združenja takšne lastnosti, upoštevati vsebino n jegovih določb, cilje, ki s e želijo z njim 
doseči, ter gospodarski in pravni okvir, v katerega je umeščen. Pri presoji navedenega okvira je treba 
upoštevati naravo zadevnega blaga ali storitev ter dejanske p ogoje delovanja in strukture zadevnega 
trga ali trgov (glej sodbo CB /Komisija, C-67/13 P, EU:C:2014 :2204 , točka 53 in navedena sodna 
praksa).
34 Iz tega sledi, da j e treba za ugotovitev, ali so v zadevi v glavni stvari z adevna ravnanja lahko t aka 
omejitev zaradi s vojega „cilja“, ta ravnanja presojati ob upoštevanju teh elementov iz sodne prakse.
35 Prvič, kar z adeva vsebino s porazuma iz zadeve v glavni stvari, ni sporno, da s e je družba ING Pensii 
usklajevala z drugimi družbami, da b i se nedoločeno š tevilo zadevnih oseb, to je podvajajočih se 
upravičencev, po enakih deležih ra zdelilo me d zasebne pokojninske s klade, ki s o sodelovali pri tem 
usklajevanju.
36 Kot je ugotovil Consiliul Concurenței in ko t izhaja iz spisa, s katerim ra zpolaga Sodišče, so se zadevni 
sporazumi zasnovali in sklenili že pred začetkom izvajanja postopka p ristopa zadevnih oseb k enemu 
od zasebnih pokojninskih skladov. Te dr užbe so namreč predpostavljale, da š tevilne osebe ne bodo 
pristopile samo k enemu, ampak k več pokojninskim skladom.
37 Drugič, glede cilja zadevnih zasebnih pokojninskih skladov je treba ugotoviti, da j e bil cilj dvostranskih 
sporazumov o razdelitvi podvajajočih se upravičencev p ristop zadevnih oseb k omejenemu kr ogu 
subjektov, kar n i bilo v skladu z veljavnimi predpisi in je torej škodovalo preostalim dr užbam iz 
zadevne gospodarske p anoge.
38 Cilj ugotovljenega sporazuma je bil torej okrepiti položaj teh zasebnih pokojninskih skladov na 
zadevnem t rgu v primerjavi s položajem n jihovih kon kurentov, ki p ri zadevnem u sklajevanju niso 
sodelovali.
39 V skladu s preudarki iz točke 32 te sodbe je bil torej cilj teh sporazumov očitno v nasprotju z dobrim 
in no rmalnim delovanjem kon kurence.
ECLI:EU:C:2015 :484 7SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
40 Tretjič, kar z adeva gospodarski in pravni okvir, v katerega se umeščajo zadevni sporazumi, je treba 
najprej spomniti, da j e bil ta no vi trg obveznih zasebnih pokojninskih skladov oblikovan v razmeroma 
kratkem o bdobju, in sicer v štirih me secih, po izteku ka terega so bili tržni deleži za vsakega od teh 
skladov ugotovljeni.
41 Dalje je treba ugotoviti, da j e bil pristop zadevnih oseb k enemu od 18 z asebnih pokojninskih skladov, 
ki so bili odobreni za ta namen, v skladu z nacionalno z akono dajo obvezen in da j e bil ta pristop 
zakonsko ve ljaven šele ob njegovem vp isu pri CNPAS.
42 Poleg tega se je v skladu s to zakono dajo za osebe, ki s o se vp isale pri ve č družbah za upravljanje takih 
skladov, štelo, ko t da n jihov pristop ni bil veljaven in jih je bilo treba me d te sklade ra zdeliti 
neposredno s orazmerno s številom o seb, katerih pristop je bil potrjen za posameznega od navedenih 
skladov.
43 Navedena zakono daja je me d dr ugim d oločala, da o seba, ki j e ve ljavno p ristopila k enemu od 
odobrenih zasebnih pokojninskih skladov, pred potekom d veletnega obdobja svojega pristopa brez 
visokih stroškov ni mogla spremeniti.
44 Nazadnje, zadevni zasebni pokojninski skladi s o se z usklajevanjem ra vnanja zavestno izognili pravnim 
pravilom, ki s o določala, da s e pristop podvajajočih se upravičencev izvede s posredovanjem p ristojnih 
nacionalnih organov in z njihovo naključno ra zporeditvijo.
45 V teh okoliščinah je treba v skladu s sodno p rakso, navedeno v točki 33 t e sodbe, pri presoji 
ekono mskega in pravnega okvira, v katerega je umeščen sporazum, upoštevati naravo opravljenih 
storitev ter dejanske p ogoje delovanja in strukturo zadevnega trga.
46 V o bravnavanem p rimeru je bila narava zadevne storitve, za ka tero je značilna zlasti zakonska 
obveznost zadevnih oseb, da p ristopijo k zasebnemu pokojninskem u skladu, opredeljena v nacionalni 
zakono daji. Tako s o m orebitne stranke z lahkoto prepoznale zavarovalni produkt iz zadeve v glavni 
stvari, čeprav so bile te soočene z močno kon kurenco me d različnimi zasebnimi pokojninskimi skladi, 
ki so pridobili dovoljenje za ponudbo tega produkta.
47 Iz tega sledi, da j e bil cilj usklajevanja me d zadevnimi zasebnimi pokojninskimi skladi o mogočiti 
izvajanje njihovega vp liva na strukturo in dejanske p ogoje delovanja no vega trga obveznega zasebnega 
zavarovanja v ključnem o bdobju njegovega oblikovanja.
48 Nazadnje, da b i bil pogoj, v skladu s katerim m ora biti sporazum v smislu člena 101(1) PD EU tak, da 
lahko p rizadene trgovino me d dr žavami članicami, izpolnjen, mora b iti mogoče na podlagi ve č 
objektivnih dejanskih ali pravnih dejavnikov z zadostno ve rjetnostjo predvideti, da l ahko n eposredno a li 
posredno, dejansko a li potencialno vp liva na tržne tokove me d dr žavami članicami, in to tako, da b i 
lahko o bstajala bojazen, da b i lahko o viral uresničitev e notnega trga me d dr žavami članicami. Poleg 
tega ta vpliv ne sme b iti zanemarljiv (glej sodbe Javico, C-306/96, EU:C:1998 :173, točka 16; Bagnasco in 
drugi, C-215/96 in C-216/96, EU:C:1999 :12, točka 47, in Dalmine/Komisija, C-407/04 P, EU:C:2007 :53, 
točka 90).
49 Glede zmožnosti sporazuma, ki s e nanaša na celotno o zemlje neke dr žave č lanice, da p rizadene 
trgovino me d dr žavami članicami, iz ustaljene sodne prakse izhaja, da j e posledica takega sporazuma 
že zaradi n jegove n arave u trditev zapiranja trgov na nacionalni podlagi in da t ak sporazum tako o vira 
gospodarsko p repletanje, ki g a ž eli d oseči P ogodba D EU ( glej sodbe Ve reeniging v an 
Cementhandelaren/Komisija, 8/72, EU:C:1972 :84, točka 29; Komisija/Italija, C-35/96, EU:C:1998 :303, 
točka 48, in W outers in dr ugi, C-309/99, EU:C:2002 :98, točka 95).
8 ECLI:EU:C:2015 :484SODBAZDNE16.7.2015 –ZADEVAC-172/14
INGPENSII
50 V tem p rimeru iz spisa, ki j e bil predložen Sodišču, izhaja, da s o zadevne storitve lahko imele čezmejno 
naravo, saj so bile lahko o sebe, ki s o m orale pristopiti k enemu od odobrenih skladov, in njihovi 
delodajalci iz druge države članice, pokojninski skladi, ustanovljeni v Romuniji, pa so lahko b ili v lasti 
družb s sedežem v drugi državi članici.
51 Čeprav je res, da j e bil dostop do tega no vega trga obveznih zasebnih pokojninskih skladov omejen na 
družbe, ki s o v ta namen v Romuniji pridobile dovoljenje, pa je zadevni sporazum o težil dostop do 
romunskega trga dr užbam s sedežem z unaj romunskega ozemlja, ki s o prav tako ž elele ponujati 
storitve v zadevni gospodarski panogi.
52 Ta položaj je treba šteti kot tak, da l ahko p rizadene trgovino v okviru no tranjega trga Unije.
53 Iz tega sledi, da j e zadevne sporazume m ogoče opredeliti kot sporazume, ki o mejujejo kon kurenco 
zaradi n jihovega cilja v smislu člena 101(1) PD EU.
54 V teh okoliščinah število oseb, ki s o dejansko z ajete s sporazumi o razdelitvi, ni pomem bno z a 
odločitev o obstoju takega omejevanja kon kurence.
55 Kot je ugotovil generalni pravobranilec v točki 83 sklepnih predlogov, protikonkurenčni cilj sporazuma 
o razdelitvi, zlasti zmožnost navedenega sporazuma, da i ma negativne učinke n a trg, ni odvisen od 
konkretnega števila dejansko ra zdeljenih strank, ampak samo od pogojev in ciljev tega sporazuma, 
presojanih z vidika gospodarskega in pravnega okvira, v katerem j e bil sklenjen.
56 Na podlagi teh ugotovitev je mogoče skleniti, da j e treba člen 101(1) PD EU ra zlagati tako, da t aki 
sporazumi o razdelitvi strank, ko t so jih sklenili zasebni pokojninski skladi i z zadeve v glavni stvari, 
pomenijo sporazum s protikonkurenčnim ciljem, pri čemer število strank, zajetih s temi sporazumi, ni 
pomem bno z a presojo pogoja v zvezi z omejevanjem kon kurence na no tranjem t rgu.
Stroški
57 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki n iso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Člen 1 0 1(1) PDEU je treba razlagati tako, da taki sporazumi o razdelitvi strank, kot so jih sklenili 
zasebni pokojninski skladi iz zadeve v glavni stvari, pomenijo d ogovor s protikonkurenčnim 
ciljem, p ri čemer število strank, zajetih s temi sporazumi, ni pomembno za presojo p ogoja 
v z vezi z omejevanjem k onkurence na notranjem trgu.
Podpisi