Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA(četrti senat) 
z dne 5. aprila 2017 * 
„Pritožba — Damping — Izvedbena uredba (EU) št. 924/2012 — Uvoz nekaterih pritrdilnih elementov  
iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske — Uredba (ES) št. 1225 /2009 —  
Člen 2(10) in (11) — Izključitev nekaterih izvoznih transakcij iz izračuna stopnje dampinga —  
Poštena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo v primeru uvoza iz države brez  
tržnega gospodarstva“ 
V združenih zadevah C-376/15 P in C-377/15 P, 
katerih predmet sta pritožbi na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vloženi 9. julija 2015 , 
Changshu City Standard Parts Factory s sedežem v Changshu Cityju (Kitajska), 
Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd s sedežem v Ningbu (Kitajska), 
ki ju zastopata R. Antonini in E. Monard, odvetnika, 
pritožnici, 
druge stranke v postopku so 
Svet E v ropske unije, ki ga zastopata B. Driessen in S. Boelaert, agenta, skupaj z N. Tuominenom, 
odvetnikom, 
tožena stranka na prvi stopnji, 
E v ropska komisija, ki jo zastopata T. Maxian Rusche in M. França, agenta, 
European Industrial Fasteners Institute AISBL (EIFI) s sedežem v Bruslju (Belgija), 
intervenientki na prvi stopnji, 
SODIŠČE(četrti senat), 
v sestavi T. von Danwitz, predsednik senata, E. Juhász, C. Vajda, sodnika, K. Jürimäe (poročevalka),  
sodnica, in C. Lycourgos, sodnik,  
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,  
sodni tajnik: M. Aleksejev, administrator,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 22. junija 2016 ,  
* * Jezik postopka: angleščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :269 1 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 7. decembra 2016 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Družbi Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd s pritožbama 
predlagata razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 29. aprila 2015 , Changshu City 
Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener/Svet (T-558/12 in T-559/12, neobjavljena, 
v nadaljevanju: izpodbijana sodba, EU:T:2015 :237), s katero je to zavrnilo njuno tožbo za razglasitev 
ničnosti Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 924/2012 z dne 4. oktobra 2012 o spremem bi Uredbe (ES) 
št. 91/2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz 
železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL 2012 , L 275, str. 1, v nadaljevanju: sporna 
uredba). 
Pravni okvir 
Mednarodno pravo 
2 Svet Evropske unije je s Sklepom Sveta z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih 
v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 –1994 ), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi 
z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (94/800/ES) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, 
zvezek 21, str. 80) odobril Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO) , podpisan 
v Marakešu 15. aprila 1994 , in sporazume iz prilog od 1 do 3 tega sporazuma, med katerimi je 
Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini 1994 (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 189, v nadaljevanju: Protidampinški sporazum). 
3 Člen 2 Protidampinškega sporazuma ima naslov „Ugotavljanje dumpinga“. Člen 2.4 tega sporazuma 
določa: 
„Treba je opraviti pravično primerjavo med izvozno ceno in normalno vrednostjo. Ta primerjava se 
mora opraviti na enaki trgovinski ravni, običajno na ravni franko tovarna, in v zvezi s prodajo, do 
katere je prišlo ob kolikor možno približno istem času. V vsakem primeru je treba ustrezno 
upoštevati, odvisno od pomena, razlike, ki vplivajo na primerljivost cen, vključno z razlikami 
v okoliščinah in prodajnih pogojih, davkih, ravneh trgovine, količinah, fizičnih značilnostih in katerih 
koli razlikah, za katere se izkaže, da vplivajo na primerljivost cen. V primerih iz odstavka 3 je treba 
upoštevati stroške, vključno s carinami in dajatvami, ki so nastali med uvozom in prodajo, ter 
pripadajoči dobiček. Če je v teh primerih prizadeta primerljivost cen, tedaj oblasti ugotovijo normalno 
vrednost na ravni trgovine, ki je enaka ravni trgovine sestavljene izvozne cene, ali pa upoštevajo tisto, 
kar je predvideno v tem odstavku. Oblasti sporočijo določenim udeležencem, kateri podatki so 
potrebni, da se zagotovi pravična primerjava, in ne smejo povzročati nerazumnega dokaznega bremena 
za te udeležence.“ 
4 Člen 2.4.2 tega sporazuma določa: 
„Pod pogoji določb, ki urejajo pravično primerjavo v odstavku 4, se obstoj dumpinga v fazi preiskave 
običajno ugotovi na podlagi primerjave ponderiranega povprečja normalne vrednosti s ponderiranim 
povprečjem cen vseh primerljivih izvoznih transakcij ali s primerjavo normalne vrednosti in izvoznih 
cen od primera do primera. Normalna vrednost, ki se ugotovi na podlagi ponderiranega povprečja, se 
lahko primerja s cenami posameznih izvoznih transakcij, če oblasti ugotovijo določen vzorec izvoznih 
ECLI:EU:C:2017 :269 2 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
cen, ki se znatno razlikujejo od kupca do kupca, po območjih ali glede na različen čas in če obstaja 
razlaga za to, zakaj takih razlik ni možno ustrezno upoštevati z uporabo ponderiranega povprečja ali 
primerjav od primera do primera.“ 
Pravo Unije 
5 Ob sprejetju sporne uredbe so bile določbe, ki urejajo sprejetje protidampinških ukrepov Evropske 
unije, v Uredbi Sveta (ES) št. 1225 /2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dumpinškem u uvozu 
iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL 2009 , L 343, str. 51, in popravek v UL 2010 , L 7, 
str. 22), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 765/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
13. junija 2012 (UL 2012 , L 237, str. 1) (v nadaljevanju: osnovna uredba). 
6 Člen 1(2) in (4) te uredbe je določal: 
„2. Izdelek [se] šteje kot dampinški, če je njegova izvozna cena pri izvozu v Skupnost manjša kot 
primerljiva cena podobnega izdelka, ki se pojavlja v običajnem poteku trgovanja, uveljavljenim za 
državo izvoznico. 
[…] 
4. V tej uredbi izraz ‚podoben izdelek‘ pomeni izdelek, ki je identičen, se pravi v vseh pogledih enak 
obravnavanemu izdelku, ali, če takega izdelka ni, kak drug izdelek, ki, čeprav ni enak v vseh pogledih, 
ima značilnosti, ki zelo spominjajo na tiste, ki jih ima obravnavani izdelek.“ 
7 Člen 2 te uredbe, naslovljen „Določitev dampinga“, je določal: 
„[…] 
C. Primerjava 
10. Izvede se poštena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo. Ta primerjava se izvede 
na isti trgovinski ravni in glede na prodajo, opravljeno v kolikor je mogoče istem času, pri čemer 
se upoštevajo druge razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. Kadar normalna vrednost in izvozna 
cena, ne temeljita na taki primerljivi osnovi, se v obliki prilagoditev, ustrezno upoštevajo, 
v vsakem primeru, odvisno od pomena, razlike v dejavnikih, za katere se ugotovi in dokaže, da 
vplivajo na cene in s tem na primerljivost cen. Pri izvajanju prilagoditev se bo izogibalo vsem 
podvajanjem, predvsem glede na popuste, rabate, količine in ravni trgovanja. Če so predpisani 
pogoji izpolnjeni, so dejavniki, za katere se lahko delajo prilagoditve, naslednji: 
[…] 
D. Stopnja dampinga 
11. Ob upoštevanju zadevnih določb, ki urejajo pošteno primerjavo, se obstoj stopenj dampinga v teku 
obdobja preiskave običajno ugotavlja na osnovi primerjave tehtanega povprečja normalne 
vrednosti s tehtanim povprečjem cen vseh izvoznih transakcij pri izvozu v Skupnost ali pa 
s primerjavo posameznih normalnih vrednosti in posameznih izvoznih cen pri izvozu v Skupnost 
od transakcije do transakcije. Vendar pa se normalna vrednost, ugotovljena na osnovi tehtanega 
povprečja, lahko primerja s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Skupnost, če obstaja 
vzorec izvoznih cen, ki se znatno razlikuje od kupca do kupca, po regijah ali časovnih obdobjih, 
in če metode, navedene v prvem stavku tega odstavka, ne bi pokazale celotnega obsega dampinga, 
ki se izvaja. Ta odstavek ne izključuje uporabe vzorčenja v skladu s členom 17. 
ECLI:EU:C:2017 :269 3 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
[…]“ 
8 Člen 3(2), (3) in (8) navedene uredbe je določal: 
„2. Določanje škode temelji na pozitivnih dokazih in vključuje objektivno preverjanje tako: 
(a) obsega dampinškega uvoza in učinka dampinškega uvoza na cene na trgu Skupnosti za podobne 
izdelke kot tudi 
(b) posledičnega vpliva tega uvoza na industrijo Skupnosti. 
3. V zvezi z obsegom dampinškega uvoza se ugotavlja, ali je prišlo do pomem bnega povečanja 
dampinškega uvoza, bodisi v absolutnem smislu ali pa relativno glede na proizvodnjo in potrošnjo 
v Skupnosti. V zvezi z učinkom dampinškega uvoza na cene se ugotavlja, ali je prišlo do znatnega 
nelojalnega nižanja cen zaradi dampinškega uvoza, če to ceno primerjamo s ceno podobnega izdelka 
industrije Skupnosti, oziroma, ali tak uvoz kako drugače v pomem bni meri pritiska na cene ali 
v pomem bni meri preprečuje zvišanja cen, do katerih bi sicer prišlo. Ne eden ali več teh dejavnikov 
skupaj, ni oz. niso odločujoči. 
[…] 
8. Učinek dampinškega uvoza se ocenjuje glede na proizvodnjo industrije Skupnosti podobnega 
izdelka, kadar podatki, ki so na voljo, omogočajo ločeno ugotavljanje te proizvodnje na osnovi takih 
kriterijev, kot je proizvodni proces, prodaja proizvajalcev in njihovi dobički. Če tako ločeno 
ugotavljanje te proizvodnje ni mogoče, se učinki dampinškega uvoza ugotavljajo s preiskavo 
proizvodnje najbližje skupine ali palete izdelkov, ki vsebuje podoben izdelek, za katerega je mogoče 
dobiti potrebne informacije.“ 
Dejansko stanje v sporih in sporna uredba 
9 Pritožnici sta družbi, ustanovljeni na Kitajskem in dejavni na področju proizvodnje nekaterih pritrdilnih 
elementov iz železa ali jekla, namenjenih za prodajo na nacionalnem trgu ali za izvoz zlasti v Evropsko 
unijo (v nadaljevanju: zadevni izdelek). 
10 Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve 
na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske 
(UL 2009 , L 29, str. 1) uvedel protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka. 
11 Organ STO za reševanje sporov (DSB) je 28. julija 2011 sprejel poročilo pritožbenega organa, 
ustanovljenega pri tej organizaciji, in poročilo posebnega odbora, kot je bilo spremenjeno s poročilom 
navedenega pritožbenega organa, v zadevi „Evropske skupnosti – dokončni protidampinški ukrepi za 
nekatere železne ali jeklene pritrdilne elemente s Kitajske“ (WT/DS 397). V teh poročilih je bilo 
ugotovljeno, da je Unija kršila določeno število določb prava STO. 
12 Evropska komisija je 6. marca 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1515 /2001 z dne 23. julija 2001 
o ukrepih, ki jih Skupnost lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje 
sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 11, zvezek 38, str. 50) objavila Obvestilo o veljavnih protidampinških ukrepih za uvoz 
nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, v skladu 
s priporočili in sklepi, ki jih je sprejel DSB dne 28. julija 2011 v ES – spor v zvezi s pritrdilnimi 
elementi (DS 397) (UL 2012 , C 66, str. 29). 
ECLI:EU:C:2017 :269 4 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
13 V skladu s tem obvestilom je Komisija začela s ponovni pregled protidampinških ukrepov na podlagi 
Uredbe št. 1515 /2001 , da bi opredelila, kako je treba spremeniti Uredbo št. 91/2009 zaradi uskladitev 
z zgoraj navedenimi priporočili in sklepi DSB. Po tem ponovnem pregledu je Svet 4. oktobra 2012 
sprejel sporno uredbo. 
14 V zvezi s primerjavo med izvozno ceno in normalno vrednostjo je Svet na podlagi člena 2(10) osnovne 
uredbe zaradi razlik glede proizvodnih stroškov ter učinkovitosti in produktivnosti zavrnil predloge za 
prilagoditev, ki so jih podale nekatere zainteresirane stranke. 
15 Glede izračuna stopnje dampinga je Svet, ker je bila na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe normalna 
vrednost določena na podlagi podatkov glede tretje države s tržnim gospodarstvom, v tem primeru 
Indije, in zlasti na podlagi podatkov indijskega proizvajalca (v nadaljevanju: indijski proizvajalec), 
vtočkah 82, 102 in 109 sporne uredbe v bistvu navedel, da je bila primerjava ponderirane povprečne 
normalne vrednosti in ponderiranega povprečja izvoznih cen opravljena z izključitvijo transakcij, ki se 
nanašajo na vrste zadevnega proizvoda, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki, za katere indijski 
proizvajalec ni proizvajal in prodajal nobene ujemajoče se vrste. Svet je pojasnil, da je ta metoda 
veljala za najbolj zanesljivo podlago za opredelitev stopnje dampinga. Poskus primerjave vseh vrst 
zadevnega izdelka, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki, z zelo primerljivimi vrstami izdelkov, ki 
jih proizvaja in prodaja indijski proizvajalec, naj bi namreč privedel do nepravilnih ugotovitev. Poleg 
tega je Svet pojasnil, da je ugotovil, da so izvozne transakcije, uporabljene za izračun dampinga, 
reprezentativne za vse vrste zadevnega izdelka, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki. 
16 Protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo št. 91/2009 , se je za družbo Changshu City Standard Parts 
Factory s členom 1 sporne uredbe zmanjšala na 38,3 %, za družbo Ningbo Jinding Fastener pa se je 
ohranila dajatev, določena na 64,3 %. 
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba 
17 Pritožnici sta s tožbama, vloženima 24. decembra 2012 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča, 
predlagali razglasitev ničnosti sporne uredbe. 
18 Zadevi T-558/12 in T-559/12 sta bili s sklepom predsednika četrtega senata Splošnega sodišča z dne 
6. maja 2014 združeni za ustni postopek in izdajo sodbe. 
19 Pritožnici sta v utemeljitev tožb pred Splošnim sodiščem navedli dva tožbena razloga. 
20 Prvi tožbeni razlog se je nanašal na kršitev člena 2(7)(a), (8), (9) in (11) ter člena 9(5) osnovne uredbe, 
kršitev načela prepovedi diskriminacije in kršitev člena 2.4.2 protidampinškega sporazuma. Pritožnici 
sta v okviru tega tožbenega razloga Svetu in Komisiji očitali, da sta iz izračuna stopnje dampinga 
izključili transakcije, povezane s tistimi vrstami zadevnega izdelka, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci 
izvozniki, za katere zadevni indijski proizvajalec ne proizvaja in ne prodaja nobene ujemajoče se vrste 
izdelka. Tako naj bi bilo 38 % prodaje za izvoz družbe Changshu City Standard Parts Factory in 43 % 
prodaje za izvoz družbe Ningbo Jinding Fastener izključenih iz izračuna stopnje dampinga. 
21 Drugi tožbeni razlog se je primarno nanašal na kršitev člena 2(10) osnovne uredbe in člena 2.4 
protidampinškega sporazuma, podredno pa tudi na kršitev člena 296 PDEU. Zadeval je zavrnitev 
zahtev za prilagoditev, ki sta jih vložili pritožnici. 
22 Splošno sodišče je z izpodbijano sodbo zavrnilo oba tožbena razloga pritožnic in tožbi v celoti. 
ECLI:EU:C:2017 :269 5 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
Predlogi strank in postopek pred Sodiščem 
23 Pritožnici Sodišču predlagata, naj: 
— izpodbijano sodbo razveljavi; 
— ugodi predlogom, podanim v okviru tožbe, ki sta jo vložili pri Splošnem sodišču, in sporno uredbo 
razglasi za nično v delu, ki ju zadeva, ter 
— Svetu naloži plačilo stroškov, ki sta jih predlagali v okviru postopka pred Splošnim sodiščem in 
Sodiščem, intervenientkama pa, naj nosita svoje stroške. 
24 Svet predlaga, naj se pritožbi zavrneta, pritožnicama pa naj se naloži plačilo stroškov v zvezi 
s pritožbenim postopkom in postopkom pred Splošnim sodiščem. 
25 Komisija Sodišču predlaga, naj: 
— pritožbi zavrže kot nedopustni; 
— podredno, pritožbi zavrne kot neutemeljeni in 
— pritožnicama naloži plačilo stroškov. 
26 Zadevi C-376/15 P in C-377/15 P sta bili s sklepom predsednika Sodišča z dne 22. septembra 2015 
združeni za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe. 
Pritožbi 
27 Pritožnici svoji pritožbi utemeljujeta z dvema pritožbenima razlogoma. Prvi pritožbeni razlog se nanaša 
na izključitev nekaterih izvoznih transakcij za izračun stopnje dampinga. Drugi pritožbeni razlog se 
nanaša na dejstvo, da sta instituciji Unije zavrnili izvedbo nekaterih prilagoditev v okviru primerjave 
med normalno vrednostjo in izvozno ceno. 
Dopustnost pritožbe v zadevi C-377/15 P 
28 Komisija se sklicuje na nedopustnost pritožbe v zadevi C-377/15 P, ker naj bi bila ta enaka pritožbi 
v zadevi C-376/15 P. Šlo naj bi namreč za enakost strank, izpodbijanih aktov, izpodbijane sodbe in 
trditev. Pritožba v zadevi C-377/15 P, ki je bila oblikovana zadnja, naj bi bila zato nedopustna zaradi 
litispendence. 
29 V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je treba pritožbo, vloženo po drugi pritožbi, v kateri si 
nasprotujejoiste stranke, ki temelji na istih pritožbenih razlogih in s katero se predlaga razveljavitev 
istega pravnega akta, zavreči kot nedopustno zaradi litispendence (sodba z dne 9. junija 2011 , 
Diputación Foral de Vizcaya in drugi/Komisija, od C-465/09 P do C-470/09 P, neobjavljena, 
EU:C:2011 :372, točka 58 in navedena sodna praksa). 
30 V obravnavani zadevi je treba ugotoviti, da si v pritožbah v zadevah C-376/15 P in 
C-377/15 P nasprotujejo iste stranke. Poleg tega pritožba v zadevi C-377/15 P dobesedno povzema 
pritožbo v zadevi C-376/15 P. Ti dve pritožbi se torej opirata na enake pritožbene razloge, s katerimi 
se predlaga razveljavitev iste sodbe Splošnega sodišča in razglasitev ničnosti istega pravnega akta. 
ECLI:EU:C:2017 :269 6 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
31 V teh okoliščinah je treba pritožbo v zadevi C-377/15 P, ki je bila vložena po pritožbi v zadevi 
C-376/15 P, zavreči kot nedopustno zaradi litispendence. 
Prvi pritožbeni razlog v zadevi C-376/15 P 
Trditve strank 
32 Prvi pritožbeni razlog se nanaša na razlogovanje Splošnega sodiščavtočkah od 61 do 90 izpodbijane 
sodbe. Razdeljen je na tri dele. 
33 Pritožnici v okviru prvega dela prvega pritožbenega razloga trdita, da je Splošno sodišče podalo 
napačno razlago obveznosti primerjave vseh izvoznih transakcij na podlagi člena 2(11) osnovne uredbe 
in člena 2.4.2 protidampinškega sporazuma. Pritožnici menita, da bi bilo treba ti določbi razlagati tako, 
da določata, da je treba v primerjavo za namene izračuna stopnje dampinga vključiti celotno izvozno 
prodajo zadevnega izdelka, kot je opredeljen na začetku preiskave. Ta razlaga naj bi izhajala iz besedila 
navedenih določb in iz sodbe z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale (C-351/04, EU:C:2007 :547). 
Morebitne dodatne težave, povezane z uporabo t. i. metode „primerljive države“, naj ne bi dopuščale 
odstopanja od pravil, ki se nanašajo na določitev stopnje dampinga. 
34 Pritožnici v okviru drugega dela prvega pritožbenega razloga trdita, da je Splošno sodišče podalo 
napačno razlago prava, ker naj ne bi razlikovalo med obveznostmi iz člena 2(11) osnovne uredbe in iz 
člena 2.4.2 protidampinškega sporazuma na eni strani ter obveznostmi na področju primerljivosti cen, 
navedenih v členu 2(10) te uredbe in v členu 2.4 tega sporazuma, na drugi strani. V zvezi s tem 
pojasnjujeta, da se skladnost izračuna stopnje dampinga s členom 2(11) osnovne uredbe in 
s členom 2.4.2 protidampinškega sporazuma ne bi smela presojati na podlagi pojma „primerljive 
cene“, kot je odločilo Splošno sodišče v točki 61 izpodbijane sodbe, ampak na podlagi pojma 
„primerljive transakcije“. Za vse primerljive transakcije naj bi morale biti cene primerljive v skladu 
s členom 2(10) osnovne uredbe in členom 2.4 protidampinškega sporazuma, kar naj bi bilo v tej zadevi 
mogoče. 
35 Pritožnici v okviru tretjega dela prvega pritožbenega razloga podredno navajata, da analiza „poštene 
primerjave“, ki jo je opravilo Splošno sodišče, ni v skladu z zahtevami iz člena 2(10) in (11) osnovne 
uredbe ter iz členov 2.4 in 2.4.2 protidampinškega sporazuma. Tako naj bi Splošno sodišče, prvič, 
napačno preučilo, ali bi lahko uporaba drugih metod določitve normalne vrednosti vodila do „bolj 
poštene“ primerjave od te, ki sta jo opravili instituciji Unije. Drugič, analiza Splošnega sodišča naj bi 
potrdila, da spoštovanje člena 2(10) in (11) osnovne uredbe za instituciji Unije ni bilo onemogočeno, 
ampak le oteženo. Tretjič, Splošno sodišče naj bi napačno pripisalo pomen vprašanju, ali sta pritožnici 
sodelovali ali ne z institucijama Unije, tako da sta jima navedli, kako bi morali spoštovati svoje 
obveznosti na podlagi člena 2(10) in (11) osnovne uredbe in na podlagi členov 2.4 in 2.4.2 
protidampinškega sporazuma. Četrtič, pojem „reprezentativnost“ transakcij, ki ga je Splošno sodišče 
preučilo v točkah 81 in 83 izpodbijane sodbe, naj ne bi bil upošteven. 
36 Svet in Komisija trditve pritožnic izpodbijata. Komisija uvodoma trdi, da prvi pritožbeni razlog ni 
dopusten, ker pritožnici izpodbijata presojo dejstev, ki jo je opravilo Splošno sodišče, in ne izkazujeta 
napačne uporabe prava, ki naj bi jo to storilo. Poleg tega Komisija trdi, da je ta pritožbeni razlog 
brezpredmeten. 
37 Svet in Komisija v zvezi s prvim delom prvega pritožbenega razloga najprej trdita, prvič, da je Splošno 
sodišče pravilno zavrnilo uporabo sodbe z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale (C-351/04, 
EU:C:2007 :547), v obravnavani zadevi in, drugič, da razlaga pritožnic ni podprta s poročili DSB. 
Komisija navaja tudi, da je v členih 2.4 in 2.4.2 protidampinškega sporazuma zajeto načelo „poštene 
primerjave“. Člen 2(10) in (11) osnovne uredbe pa naj bi se nanašal na prenos člena 2.4 
protidampinškega sporazuma v pravo Unije in naj bi tako navedenemu načelu dal prednost. 
ECLI:EU:C:2017 :269 7 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
38 V zvezi z drugim delom prvega pritožbenega razloga Svet in Komisija v bistvu trdita, da je v besedilu 
osnovne uredbe in protidampinškega sporazuma navedeno, da mora imeti zahteva po „pošteni 
primerjavi“ prednost pred obveznostjo izračuna stopnje dampinga na podlagi vseh izvoznih transakcij. 
Poleg tega naj bi bile v členu 2(11) osnovne uredbe navedene posebne metode za izračun stopnje 
dampinga, ki pa ne izpodrinejo splošne zahteve poštene primerjave, določene v členu 2(10) te uredbe. 
39 Svet in Komisija v zvezi s tretjim delom prvega pritožbenega razloga trdita, prvič, da naj bi po mnenju 
pritožnic instituciji Unije morali izbrati „najbolj pravičen“ pristop, kar naj bi bilo pravno napačno. 
Drugič, pristop institucij Unije naj bi bil pravičen, saj ni bilo na voljo informacij o cenah, ki bi se 
nanašale na izdelke, ki jih indijski proizvajalec ni prodajal. Tretjič, Splošno sodišče naj bi pravilno 
menilo, da bi pritožnici morali in bi lahko podkrepili svoje trditve. Četrtič, Komisija meni, da je pojem 
„reprezentativnost“ upošteven in ga je treba presoditi ne le na ravni vsakega proizvajalca izvoznika, 
ampak na ravni vseh transakcij zadevnega izdelka. Poleg tega naj bi bila izključitev izvoznih transakcij 
povsem naključna in njen namen naj ne bi bil vplivati na rezultat analize institucij Unije. 
Presoja Sodišča 
– Dopustnost 
40 Opozoriti je treba, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišče v okviru pritožbe ni pristojno za 
ugotavljanje dejstev niti načeloma za presojo dokazov, ki jih je Splošno sodišče sprejelo v podporo tem 
dejstvom. Če so bili namreč ti dokazi pravilno pridobljeni ter če so bila spoštovana splošna pravna 
načela in postopkovna pravila glede dokaznega bremena in izvajanja dokazov, je samo Splošno sodišče 
pristojno za presojo vrednosti, ki jo je treba pripisati predloženim dokazom. Ta presoja torej razen 
v primeru izkrivljanja teh dejstev in dokazov ni pravno vprašanje, ki bi bilo predmet nadzora Sodišča. 
41 Pritožnici s trditvami, ki jih navajata v utemeljitev tega pritožbenega razloga, Splošnemu sodišču 
v bistvu očitata, da je napačno razlagalo člen 2(11) osnovne uredbe in člen 2.4.2 protidampinškega 
sporazuma ter, podredno, da je opravilo analizo, ki je v nasprotju s členom 2(10) in (11) te uredbe ter 
členoma 2.4 in 2.4.2 tega sporazuma. V nasprotju s trditvijo Komisije te trditve ne izpodbijajo presoje 
dejstev, ki jo je opravilo Splošno sodišče, temve č njegovo razlago pravnih pravil. Pritožnici tako 
ugotavljata, da se je v izpodbijani sodbi napačno uporabilo pravo. Navedene trditve se torej nanašajo 
na pravna vprašanja, ki jih je mogoče predložiti v presojo Sodišču v okviru pritožbe. 
42 Zato trditve Komisije glede nedopustnosti tega pritožbenega razloga ni mogoče sprejeti. 
– Brezpredmetnost prvega pritožbenega razloga 
43 Komisija meni, da je prvi pritožbeni razlog brezpredmeten. 
44 Vendar kot je navedel generalni pravobranilec v točki 56 sklepnih predlogov, če bi Sodišče ugodilo 
temu pritožbenemu razlogu in med drugim odločilo, da je razlaga Splošnega sodišča v zvezi 
s členom 2(11) osnovne uredbe in členom 2.4.2 protidampinškega sporazuma napačna, bi ugotovilo, 
da je v izpodbijani sodbi prišlo do napačne uporabe prava, zaradi katere bi bila ta sodba razveljavljena. 
45 Zato trditve Komisije glede brezpredmetnosti tega pritožbenega razloga ni mogoče sprejeti. 
– Utemeljenost 
46 Pritožnici izpodbijata razlogovanje Splošnega sodiščavtočkah od 61 do 90 izpodbijane sodbe. V tem 
razlogovanju je po njunem mnenju prišlo do napačne uporabe prava, ker temelji na napačni razlagi 
zlasti člena 2(11) osnovne uredbe. 
ECLI:EU:C:2017 :269 8 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
47 V zvezi s tem je treba najprej spomniti, da imajo v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča institucije 
Unije na področju skupne trgovinske politike in predvsem ukrepov trgovinske zaščite široko 
diskrecijsko pravico zaradi zapletenosti gospodarskih, političnih in pravnih razmer, ki jih morajo 
preučiti. Ker uporaba člena 2(11) osnovne uredbe zahteva presojo kompleksnih gospodarskih razmer, 
mora biti sodni nadzor take presoje omejen na preverjanje spoštovanja postopkovnih pravil, pravilnosti 
dejstev, sprejetih za sprejetje izpodbijane odločitve, neobstoja očitne napake pri presoji teh dejstev ali 
neobstoja zlorabe pooblastil (glej v tem smislu sodbi z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale, 
C-351/04, EU:C:2007 :547, točki 40 in 41, in z dne 16. februarja 2012 , Svet in Komisija/Interpipe Niko 
Tube in Interpipe NTRP, C-191/09 P in C-200/09 P, EU:C:2012 :78, točka 63). 
48 Splošno sodišče je, da bi prišlo do ugotovitve iz točke 90 izpodbijane sodbe – v skladu s katero Svet ni 
storil nobene očitne napake pri presoji, ko je iz izračuna stopnje dampinga izključil vrste izdelkov, ki se 
niso ujemale z nobenim izdelkom, ki ga proizvaja in prodaja indijski proizvajalec, tako da sporna 
uredba ni v nasprotju s členom 2(11) osnovne uredbe niti s členom 2.4.2 protidampinškega 
sporazuma – preučilo, kot je razvidno iz točke 61 izpodbijane sodbe, ali je bil tak pristop mogoč na 
podlagi člena 2(11) osnovne uredbe in člena 2.4.2 protidampinškega sporazuma, ki, prvič, določa, da 
morajo institucije Unije upoštevati cene vseh izvoznih transakcij, primerljive z normalno vrednostjo, in 
se, drugič, sklicuje na upoštevne določbe, ki urejajo pošteno primerjavo. 
49 Splošno sodišče v točki 63 te sodbe, najprej, meni, da čeprav je vrste zadevnega izdelka mogoče šteti za 
primerljive, to ni tako v primeru cen vrst tega izdelka, ki jih ta proizvajalec ne proizvaja ali prodaja. 
Zato je Splošno sodišče menilo, da je neobstoj cene nekaterih vrst zadevnega izdelka, čeprav 
podobnih, preprečeval primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno. Dalje, v točkah 71, 
80 in 84 navedene sodbe je razsodilo, da sta instituciji Unije glede na nevarnost pomanjkanja 
natančnosti pri uporabi metod izračuna normalne vrednosti izdelkov, ki jih indijski proizvajalec ni 
prodajal, lahko pravilno ugotovili, da je bil pristop, ki sta ga predlagali, pravičen in da uporaba takih 
metod ne bi zagotovila natančnejše ali bolj poštene primerjave. Nazadnje je v točki 85 te sodbe 
zavrnilo upoštevnost sodbe z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale (C-351/04, EU:C:2007 :547), 
ker – drugače od tega primera – v zadevi, v kateri je bila izrečena ta sodba, stopnja dampinga ni bila 
izračunana na podlagi znatne zastopanosti vrst zadevnega izdelka. 
50 Splošno sodišče je ob tem menilo, da sta v okviru izračuna stopnje dampinga v skladu s členom 2(11) 
osnovne uredbe instituciji Unije iz tega izračuna stopnje dampinga ob neobstoju „primerljivih cen“ in 
v okoliščinah, v katerih nobena druga metoda izračuna ne bi omogočala „bolj poštene primerjave“, ker 
je bil navedeni izračun opravljen na podlagi „znatne zastopanosti“ vrst zadevnega izdelka, utemeljeno 
izključili nekatere izvozne transakcije. 
51 Preveriti je torej treba, ali je Splošno sodišče pri tem razlogovanju, kot trdita pritožnici, napačno 
uporabilo pravo. 
52 Prvič, za ugotovitev, ali sta instituciji Unije v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe dolžni upoštevati 
vse izvozne transakcije oziroma ali lahko za izračun stopnje dampinga izključita nekatere od teh 
transakcij, je treba opraviti analizo besedila, konteksta in namena te določbe (sodba z dne 16. aprila 
2015 , Angerer, C-477/13, EU:C:2015 :239, točka 26 in navedena sodna praksa). 
53 Najprej, v zvezi z besedilom te določbe je treba navesti, da ta določba določa dve metodi primerjave 
normalne vrednosti in izvozne cene: tako imenovana „simetrična“ metoda, ki temelji bodisi na 
primerjavi ponderiranega povprečja normalne vrednosti s ponderiranim povprečjem cen vseh izvozov 
v Unijo bodisi na primerjavi posamičnih transakcij, ter tako imenovana „asimetrična“ metoda, ki 
temelji na primerjavi ponderiranega povprečja normalne vrednosti s cenami vseh posamičnih izvozov 
v Unijo. Ne glede na primerjalno metodo se člen 2(11) osnovne uredbe sklicuje na „vse izvozne 
transakcije pri izvozu v [Unijo]“. Kot je navedel generalni pravobranilec v točki 71 sklepnih predlogov, 
je na podlagi te formulacije mogoče šteti, da instituciji Unije iz izračuna stopnje dampinga ne moreta 
izključiti izvoznih transakcij v zvezi z nekaterimi vrstami zadevnega izdelka. 
ECLI:EU:C:2017 :269 9 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
54 Dalje, glede cilja člena 2(11) osnovne uredbe iz te določbe izhaja, da se mora tako na podlagi 
simetrične kot tudi asimetrične metode izračuna stopnje dampinga pokazati dejanski obseg dampinga, 
ki se izvaja. 
55 Kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 67 sklepnih predlogov, pa je bila izključitev izvoznih 
transakcij glede nekaterih vrst zadevnega izdelka iz izračuna stopnje dampinga s strani institucij Unije 
v nasprotju s tem ciljem. Posledica take izključitve je namreč, da ti instituciji ne moreta izmeriti vpliva, 
ki jih imajo lahko te transakcije na navedeni izračun, tako da se navedeni instituciji ne moreta 
prepričati, da izračunana stopnja dampinga kaže dejanski obseg dampinga, ki se izvaja. 
56 Nazadnje, glede konteksta člena 2(11) osnovne uredbe iz člena 1 te uredbe, naslovljenega „Načela“, 
izhaja, da se protidampinška preiskava nanaša na poseben izdelek, imenovan „zadevni izdelek“,kiga 
instituciji Unije opredelita na začetku te preiskave. 
57 Tako člen 1(2) navedene uredbe določa, da se izdelek šteje za dampinški, če je njegova izvozna cena pri 
izvozu v Unijo manjša kot primerljiva cena podobnega izdelka v državi izvoznici. Poleg tega člen 1(4) 
iste uredbe določa, da je treba za uporabo osnovne uredbe pojem „podoben izdelek“ razumeti kot 
izdelek, ki je enak „zadevnemu izdelku“. Torej se stopnja dampinga izračuna na podlagi opredelitve 
„zadevnega izdelka“, kot jo instituciji Unije predlagata na začetku preiskave. 
58 Poleg tega iz člena 3(2), (3) in (8) osnovne uredbe, ki se sklicuje na pojem „podoben izdelek“, izhaja, da 
instituciji Unije na podlagi „zadevnega izdelka“ določita, ali je industriji Unije nastala škoda zaradi 
dampinškega uvoza. 
59 Kot je navedel generalni pravobranilec v točki 64 sklepnih predlogov, opredelitev „zadevnega izdelka“ 
na začetku preiskave institucijama Unije ne prepoveduje deliti tega izdelka v ločene vrste ali modele 
izdelka in se opreti na primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno glede na posamične 
modele ali vrste. 
60 Vendar sta instituciji dolžni v skladu s tako opredelitvijo določiti skupno stopnjo dampinga za „zadevni 
izdelek“ v njegovi celoti. Vsaka druga razlaga bi jima s tem, da bi izključili eno ali več vrst ali modelov 
izdelkov „zadevnega izdelka“, kot je bil opredeljen na začetku preiskave, dala možnost vplivanja na 
rezultat izračuna stopnje dampinga. 
61 Iz tega sledi, da člena 2(11) osnovne uredbe glede na njegovo besedilo, cilj in kontekst, v katerega se 
umešča, ni mogoče razlagati tako, da dopušča, da se iz izračuna stopnje dampinga izključijo izvozne 
transakcije v Unijo glede nekaterih vrst zadevnega izdelka. Nasprotno, iz te določbe je razvidno, da sta 
instituciji Unije dolžni za ta izračun upoštevati vse te transakcije. 
62 Dodati je treba, da nobena od teh trditev Sveta in Komisije glede razlage člena 2.4.2 protidampinškega 
sporazuma te ugotovitve ne more omajati. 
63 Navedena ugotovitev je med drugim podprta s sodbo z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale 
(C-351/04, EU:C:2007 :547, točka 56). Sodišče se je v njej sklicevalo na besedilo člena 2(11) osnovne 
uredbe, v skladu s katerim se ponderirano povprečje normalne vrednosti primerja s „tehtanim 
povprečjem cen vseh izvoznih transakcij“ pri izvozu v Unijo. Na podlagi tega sklicevanja je razsodilo, 
da je Svet storil očitno napako pri presoji, ker skupne stopnje dampinga ni izračunal tako, da bi se 
oprl na primerjave, ki v celoti pokažejo vse primerljive izvozne cene. 
64 Res je, da se je ta sodba nanašala na uporabo t. i. metode „nastavitve na ničlo“ negativnih stopenj 
dampinga pri izračunu skupne stopnje dampinga, ki je ločeno vprašanje od zadevnega vprašanja 
v obravnavani zadevi, t.j. izključitve nekaterih transakcij iz tega izračuna zaradi neobstoja ujemajočih se 
izdelkov, ki jih proizvaja in prodaja proizvajalec iz primerljive države. Kot je navedel generalni 
pravobranilec v točki 82 sklepnih predlogov, pa se zadeva, v kateri je bila izrečena navedena sodba, in 
ECLI:EU:C:2017 :269 10 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
obravnavana zadeva nanašata na neupoštevanje cen nekaterih izvoznih transakcij pri izračunu stopnje 
dampinga. V zvezi s tem ni pomem bno, da se v obravnavani zadevi cene nekaterih izvoznih transakcij 
v celoti niso upoštevale, medtem ko se v zadevi, v kateri je bila izrečena sodba z dne 27. septembra 
2007 , Ikea Wholesale (C-351/04, EU:C:2007 :547), te cene niso upoštevale le deloma, v smislu, da so 
bile v bistvu spremenjene. 
65 V nasprotju z ugotovitvami iz točke 85 izpodbijane sodbe okoliščine, da je bila v tej zadevi stopnja 
dampinga izračunana na podlagi „znatne zastopanosti“ vrst zadevnega izdelka, ni mogoče upoštevati 
za zavrnitev upoštevnosti sodbe z dne 27. septembra 2007 , Ikea Wholesale (C-351/04, EU:C:2007 :547). 
Poleg dejstva, da pritožnici izpodbijata reprezentativnost transakcij, ki sta jih za izračun stopnje 
dampinga upoštevali instituciji Unije, namreč nič v členu 2(11) osnovne uredbe ne dopušča izračuna 
te stopnje z opiranjem na „znatno zastopanost“ vrst zadevnega izdelka. 
66 Drugič, preveriti je treba, ali je Splošno sodišče ne glede na obseg člena 2(11) osnovne uredbe, kot je 
pojasnjen v točki 61 te sodbe, v točki 64 izpodbijane sodbe pravilno ugotovilo, da sta bili instituciji 
Unije upravičeni izključiti izvozne transakcije v zvezi z nekaterimi vrstami zadevnega izdelka, ker za te 
vrste izdelkov niso obstajale „primerljive cene“ in uporaba druge metode izračuna normalne vrednosti 
ne bi zagotovila „bolj poštene primerjave“. 
67 Prvič, glede neobstoja „primerljivih cen“ je treba navesti, da se v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe 
stopnja dampinga izračuna s primerjavo normalne vrednosti in cen vseh izvoznih transakcij pri izvozu 
v Unijo „[o]b upoštevanju zadevnih določb, ki urejajo pošteno primerjavo“. Ta zadnji del fraze napotuje 
na člen 2(10) te uredbe, ki določa, da je treba, če normalna vrednost in izvozna cena ne moreta biti 
predmet poštene primerjave, v obliki prilagoditev upoštevati razlike v dejavnikih, za katere se ugotovi in 
dokaže, da vplivajo na cene. Primerljivost cen se torej ne upošteva v okviru uporabe člena 2(11) 
navedene uredbe, temve č v okviru uporabe člena 2(10) iste uredbe. 
68 Z drugimi besedami, kot izhaja iz točk 57 in 61 te sodbe, se na podlagi opredelitve „zadevnega izdelka“, 
kot jo predlagata instituciji Unije na začetku preiskave, izračuna stopnja dampinga v skladu 
s členom 2(11) osnovne uredbe, ne da bi bilo mogoče iz tega izračuna izključiti katero koli vrsto ali 
model tega izdelka. Po drugi strani morata instituciji Unije, da bi bilo ta izračun mogoče opraviti, 
v smislu člena 2(10) te uredbe opraviti primerjavo cen ob upoštevanju – v obliki prilagoditev – razlik, 
ki vplivajo na te cene. 
69 Iz tega sledi, da je Splošno sodišče napačno ugotovilo, da sta bili instituciji Unije upravičeni izključiti 
izvozne transakcije glede nekaterih vrst zadevnega izdelka, ker za te vrste izdelka niso obstajale 
„primerljive cene“. 
70 Poleg tega je treba pojasniti, da v praksi, kot je navedel generalni pravobranilec v točki 78 sklepnih 
predlogov, v primeru, kot je ta v obravnavani zadevi, v katerem proizvajalec primerljive države ne 
proizvaja niti ne prodaja določene vrste izdelka, lahko instituciji Unije odločita, da to vrsto izdelka 
izključita iz opredelitve „zadevnega izdelka“ ali določita normalno vrednost za navedeno vrsto, tako da 
lahko v okviru izračuna stopnje dampinga upoštevata izvozne transakcije te vrste izdelka. 
71 Drugič, glede dejstva, da uporaba druge metode izračuna normalne vrednosti ne bi zagotovila „bolj 
poštene primerjave“, čeprav iz člena 2(10) v povezavi s členom 2(11) osnovne uredbe izhaja, da mora 
izračun stopnje dampinga temeljiti na „pošteni primerjavi“, pojma „bolj poštena primerjava“ v teh 
določbah ni. Tudi če bi bilo upoštevnost tega pojma treba sprejeti, je treba navesti, kot je razvidno iz 
točke 61 te sodbe, da izključitve izvoznih transakcij ni mogoče šteti za sredstvo zagotovitve „poštene 
primerjave“. Zato ni mogoče ugotoviti, da uporaba druge metode izračuna normalne vrednosti ne bi 
zagotovila „bolj poštene primerjave“. 
ECLI:EU:C:2017 :269 11 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
72 Iz tega sledi, da je Splošno sodišče s tem, da je v točkah od 61 do 90 izpodbijane sodbe razsodilo, da je 
Svet iz izračuna stopnje dampinga upravičeno izključil vrste izdelkov, ki se ne ujemajo z nobenim od 
izdelkov, ki jih proizvaja in prodaja indijski proizvajalec, napačno uporabilo pravo. 
73 Glede na vse zgoraj navedeno je treba prvemu pritožbenemu razlogu ugoditi in izpodbijano sodbo 
razveljaviti, ne da bi bilo treba preučiti druge trditve, navajane v okviru prvega pritožbenega razloga, 
niti drugi pritožbeni razlog. 
Tožba pred Splošnim sodiščem 
74 V skladu s členom 61, prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije lahko to ob morebitni razveljavitvi 
odločbe Splošnega sodišča samo dokončno odloči o zadevi, če stanje postopka to dovoljuje. Tako je 
v obravnavani zadevi. 
75 Kot je razvidno iz točk od 52 do 72 te sodbe, je Svet z ugotovitvijo v točkah 82, 102 in 109 sporne 
uredbe, da je treba izključiti vrste izdelkov, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki, za katere 
indijski proizvajalec ne proizvaja in ne prodaja nobene ujemajoče se vrste, kršil člen 2(11) osnovne 
uredbe. 
76 V teh okoliščinah je treba sporno uredbo razglasiti za nično v delu, v katerem se nanaša na pritožnici. 
Stroški 
77 Sodišče v skladu s členom 184(2) Poslovnika Sodišča, če je pritožba utemeljena in če samo dokončno 
odloči v sporu, odloči tudi o stroških. V skladu s členom 138(1) tega poslovnika, ki se za pritožbeni 
postopek uporablja na podlagi njegovega člena 184(1), se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli 
stranki. 
78 Ker sta pritožnici predlagali, naj se Svetu naloži plačilo stroškov, in ker ta s svojimi predlogi ni uspel, se 
mu naloži plačilo stroškov v zvezi s postopkom na prvi stopnji v zadevah T-558/12 in T-559/12 ter 
s pritožbenim postopkom v zadevi C-376/15 P. Po drugi strani pa je Svet predlagal, naj se 
pritožnicama naloži plačilo stroškov, zato se jima naloži plačilo stroškov v zvezi s pritožbenim 
postopkom v zadevi C-377/15 P. 
79 V skladu s členom 140(1) Poslovnika Sodišča, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi 
člena 184(1) tega poslovnika, države članice in institucije, ki so intervenirale v postopku, nosijo svoje 
stroške. 
80 Zato Komisija nosi svoje stroške v zvezi s postopkom na prvi stopnji v zadevah T-558/12 in T-559/12 
ter v zvezi s pritožbenim postopkom v zadevah C-376/15 P in C-377/15 P. 
Iz teh razlogov je Sodišče(četrti senat) razsodilo: 
1. Sodba Splošnega sodišča E v ropske unije z dne 2 9. aprila 2 0 1 5 , Changshu City Standard Parts 
Factory in Ningbo Jinding Fastener /Svet (T-5 5 8 / 1 2 in T-5 5 9 / 1 2 , EU:T:2 0 1 5 :2 3 7), se raz veljavi. 
2. Iz vedbena uredba Sveta (EU) št. 9 2 4 / 2 0 1 2  z dne 4. oktobra 2 0 1 2 o spremembi Uredbe (ES) 
št. 9 1 / 2 0 0 9 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih 
elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se razglasi za nično 
v delu, v katerem se nanaša na družbi Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo 
Jinding Fastener Co. Ltd. 
ECLI:EU:C:2017 :269 12 
trkcjeSODBA Z DNE 5. 4. 2017 – ZDRU ŽENI ZADEVI C-376/15 P IN C-377/15 P 
CHANGSHU CITY STANDARD PARTS FACTORY IN NINGBO JINDING FASTENER/SVET 
3. Pritožba v zadevi C-3 7 7 / 1 5 P se zav rne. 
4. Svetu E v ropske unije se naloži, da poleg svojih stroškov nosi tudi stroške družb Changshu 
City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd, tako v z vezi s postopkom na 
pr vi stopnji v zadevah T-5 5 8 / 1 2 in T-5 5 9 / 1 2 kot tudi v z vezi s pritožbenim postopkom 
v zadevi C-3 7 6 / 1 5 P. 
5. Družbama Changshu City Standard Parts Factory in Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd se 
naloži, da poleg svojih stroškov nosita tudi stroške Sveta E v ropske unije v z vezi 
s pritožbenim postopkom v zadevi C-3 7 7 / 1 5 P. 
6. E v ropska komisija nosi svoje stroške v z vezi s postopkom na pr vi stopnji v zadevah 
T-5 5 8 / 1 2 in T-5 5 9 / 1 2 ter v z vezi s pritožbenim postopkom v zadevah C-3 7 6 / 1 5 P in 
C-3 7 7 / 1 5 P. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2017 :269 13