SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
SODBA SODIŠČA (prvi senat) 
z dne 1. decembra 2005 * 
V zadevi C-309/04, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, 
ki ga je vložilo Bundesfinanzhof (Nemčija) z odločbo z dne 20. aprila 2004, ki je 
prispela na Sodišče 21. julija 2004, v postopku 
Fleisch-Winter GmbH & Co. KG 
proti 
Hauptzollamt Hamburg-Jonas, 
SODIŠČE (prvi senat), 
v sestavi P. Jann, predsednik senata, N. Colneric, sodnica, J. N. Cunha Rodrigues, 
E. Juhász (poročevalec) in E. Levits, sodniki, 
* Jezik postopka: nemščina. 
I - 10352 
FLEISCH-WINTER 
generalni pravobranilec: P. Léger, 
sodna tajnica: K. Sztranc, administratorka, 
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 7. julija 2005, 
ob upoštevanju pisnih stališč, ki so jih predložili: 
— za Fleisch-Winter GmbH & Co. KG U. Schrömbges in J. Vagt, odvetnika, 
— za Hauptzollamt Hamburg-Jonas G. Seber, zastopnica, 
— za Komisijo Evropskih skupnosti T. van Rijn in F. Erlbacher, zastopnika, 
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v 
zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov, 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 3, 11 in 13 
Uredbe Komisije (EGS) št 3665/87 z dne 27. novembra 1987 o skupnih podrobnih 
pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (UL L 351, 
I - 10353 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
str. 1), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št 2945/94 z dne 2. decembra 
1994 (UL L 310, str. 57, v nadaljevanju: Uredba št. 3665/87). 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Fleisch-Winter GmbH & Co. KG 
(v nadaljevanju: Fleisch-Winter) in Hauptzollamt Hamburg-Jonas (nemški carinski 
organ, v nadaljevanju: Hauptzollamt) zaradi zahteve za povračilo predujma za 
izvozno nadomestilo, skupaj s kazensko sankcijo, in zaradi zavrnitve predlaganega 
povračila. 
Skupnostni pravni okvir 
3 Uredba št. 3665/87 v deveti in šestnajsti uvodni izjavi določa: 
„[p]roizvodi morajo biti take kakovosti, da se lahko tržijo pod običajnimi pogoji; 
[...] 
[...] da bi se izvoznikom olajšalo financiranje izvoza, je treba državam članicam 
dovoliti, da znesek nadomestila v celoti ali delno plačajo vnaprej, takrat ko sprejmejo 
izvozno deklaracijo, s pridržkom varščine, s katero je mogoče zagotoviti povračilo 
tega predujma v primeru, če bi se pozneje izkazalo, da nadomestila ne bi bilo treba 
plačati". 
I - 10354 
FLEISCH-WINTER 
4 Člen 3 iste uredbe določa: 
„1. Dan izvoza je dan, ko carinski organ prejme izvozno deklaracijo, v kateri je 
navedeno, da bo vložen zahtevek za nadomestilo. 
2. Datum prejetja izvozne deklaracije določa: 
a) veljavno stopnjo nadomestila, če nadomestilo ni določeno vnaprej, 
b) morebitne prilagoditve stopnje nadomestila, če je nadomestilo določeno 
vnaprej. 
3. S sprejetjem izvozne deklaracije je izenačeno vsako drugo dejanje, ki ima enak 
pravni učinek. 
4. Za določitev količine, vrste in lastnosti izvoženega proizvoda je odločilen dan 
izvoza. 
I - 10355 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
5. Dokument, ki se pri izvozu uporablja kot dokazilo o izpolnjevanju pogojev za 
nadomestilo, mora vsebovati vse potrebne podatke za izračun nadomestila, zlasti: 
a) opis proizvoda v skladu z nomenklaturo za izvozna nadomestila, 
b) neto maso proizvodov ali, odvisno od primera, količino, izraženo v ustrezni 
enoti mere, ki se uporablja za izračun izvoznega nadomestila, 
c) sestavo proizvodov oziroma sklicevanje nanjo, če je to potrebno za izračun 
izvoznega nadomestila. 
Če je dokument, naveden v tem odstavku, izvozna deklaracija, mora tudi ta vsebovati 
vse podatke in zabeležko tarifne oznake nadomestila. 
6. Ob sprejetju deklaracije ali dejanja so proizvodi pod carinskim nadzorom, dokler 
ne zapustijo carinskega območja Skupnosti." 
5 Člen 11(1) Uredbe št. 3665/87 določa sankcije za primer, če je izvoznik zahteval višje 
nadomestilo od določenega. Drugi pododstavek tega odstavka določa, da je 
zahtevano nadomestilo enako znesku, ki se izračuna na podlagi podatkov, 
predloženih ob uporabi določb člena 3 ali 25(2) te uredbe. 
I - 10356 
FLEISCH-WINTER 
6 Člen 13 Uredbe št 3665/87 določa: 
„Do nadomestila niso upravičeni tisti proizvodi, ki niso primerne tržne kakovosti, 
oziroma proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi, njihova uporaba za ta namen pa je 
neprimerna ali bistveno slabša zaradi njihovih lastnosti ali stanja." 
7 Člen 47(1) in (2) te uredbe določa: 
„1. Nadomestilo plača država članica, na katere ozemlju je bila sprejeta izvozna 
deklaracija, le na podlagi pisnega zahtevka izvoznika. 
Zahtevek za nadomestilo se vloži: 
a) v pisni obliki: države članice lahko v ta namen predpišejo poseben obrazec; 
b) ob uporabi informacijskih sistemov, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih 
sprejmejo pristojni organi in po odobritvi Komisije. 
[...] 
I - 10357 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
Razen v primerih višje sile je treba dokumente za plačilo nadomestila ali za 
sprostitev varščine predložiti v dvanajstih mesecih od datuma, na katerega je bila 
sprejeta izvozna deklaracija." 
8 V skladu s tretjo uvodno izjavo Uredbe št. 2945/94 velja: 
„[O]b upoštevanju, da lahko izvoznik predloži napačne informacije, ki lahko 
povzročijo neupravičeno plačilo nadomestil, če se napaka ne odkrije; da je, če se 
napaka odkrije, povsem običajno, da se izvozniku naloži kazen plačila sorazmernega 
zneska, ki bi ga neupravičeno prejel, če napaka ne bi bila odkrita, in da je, če je bila 
napačna informacija dana namerno, prav tako običajno, da se naloži višja sankcija". 
9 Člen 21(1), prvi in drugi pododstavek, Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 
15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih 
nadomestil za kmetijske proizvode (UL L 102, str. 11) določa: 
„Nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki na dan sprejetja izvozne deklaracije niso 
primerne tržne kakovosti. 
Šteje se, da proizvodi izpolnjujejo zahtevo iz prvega pododstavka, če se jih 
v običajnih pogojih lahko prodaja na območju Skupnosti z opisom, ki je naveden 
v zahtevku za nadomestilo, in če so proizvodi namenjeni za prehrano ljudi, njihova 
uporaba za ta namen pa ni neprimerna ali bistveno slabša zaradi njihovih lastnosti ali 
stanja." 
I - 10358 
FLEISCH-WINTER 
10 Člen 5(1), tretji pododstavek, Uredbe Komisije (ES) št. 2221/95 z dne 20. septembra 
1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 386/90 glede 
fizičnih pregledov, opravljenih pri izvozu kmetijskih proizvodov, ki izpolnjujejo 
pogoje za plačilo izvoznih nadomestil (UL L 224, str. 13) določa: 
„Izvozni carinski urad skrbi za spoštovanje člena 13 Uredbe (EGS) št. 3665/87." 
11 Člen 13(6), (9) in (10) Uredbe Sveta (EGS) št. 805/68 z dne 27. junija 1968 o skupni 
ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 148, str. 24), spremenjene z Uredbo 
Sveta (ES) št. 3290/94 z dne 22. decembra 1994 o potrebnih prilagoditvah in 
prehodnih ukrepih v kmetijskem sektorju za uporabo sporazumov, sklenjenih med 
urugvajskim krogom večstranskih trgovinskih pogajanj (UL L 349, str. 105, 
v nadaljevanju: Uredba št. 805/68), določa: 
„6. Nadomestilo se dodeli le na zahtevo in ob predložitvi ustreznega izvoznega 
potrdila. 
[...] 
9. Nadomestilo se plača, če se dokaže, da so proizvodi: 
— po izvoru iz Skupnosti, razen v primeru, ko se uporablja člen 10, 
I - 10359 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
— se izvažajo iz Skupnosti 
[…] 
[…] 
10. Razen odstopanja, določenega v skladu s postopkom iz člena 27, pri izvozu 
proizvodov, uvoženih iz tretjih držav in ponovno izvoženih v tretje države, ni 
odobreno nobeno nadomestilo." 
12 Odločba Komisije 96/239/ES z dne 27. marca 1996 o nujnih ukrepih za zaščito pred 
govejo spongiformno encefalopatijo (UL L 78, str. 47), kot je bila spremenjena 
z Odločbo Komisije 96/362/ES z dne 11. junija 1996 (UL L 139, str. 17, v 
nadaljevanju: Odločba 96/239), v členu 1 določa: 
„[…] Združeno kraljestvo s svojega ozemlja v druge države članice ne sme 
odpremljati: 
[…] 
— mesa goveda, zaklanega v Združenem kraljestvu, 
I - 10360 
FLEISCH-WINTER 
— proizvodov iz goveda, zaklanega v Združenem kraljestvu, ki bi lahko vstopilo 
v prehranjevalno verigo ljudi [...] 
[…]" 
13 Člen 1(a) Odločbe 96/239 določa: 
„1. Združeno kraljestvo ne odpremlja: 
— mesa za prehrano ljudi, 
[…] 
goveda, ki ni bilo zaklano v Združenem kraljestvu, razen če izvira z gospodarstev 
v Združenem kraljestvu pod uradnim veterinarskim nadzorom, na katerih je bil 
uveden sistem sledenja surovin, ki zagotavlja njihov izvor v vsej prehranjevalni 
verigi. 
2. Združeno kraljestvo Komisiji in drugim državam članicam sporoči seznam 
gospodarstev, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1. 
I - 10361 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
3. Združeno kraljestvo zagotavlja, da proizvode iz odstavka 1, odpremljene v druge 
države članice, spremlja zdravstveno spričevalo, ki ga izda uradni veterinar, 
v katerem je navedeno, da izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1." 
Dejansko stanje in vprašanji za predhodno odločanje 
14 Fleisch-Winter je maja in junija 1997 prijavil pet lotov zamrznjenega govejega mesa, 
ki je bilo v skladu z izvozno deklaracijo namenjeno za izvoz v Rusijo. To goveje meso 
je kupil od francoske družbe, ki se je sama oskrbovala pri neki belgijski družbi. 
Preiskava, ki jo je opravila nemška carinska služba in služba za preprečevanje prevar, 
je odkrila dejstva, iz katerih je sledilo, da bi lahko meso izviralo iz Združenega 
kraljestva in bilo pripeljano v Belgijo ob kršitvi Odločbe 96/239. 
15 Hauptzollamt je terjal vračilo predplačila izvoznega nadomestila in v enem primeru 
zavrnil zahtevano nadomestilo. Fleisch-Winter je po tem, ko je neuspešno vložil 
ugovor, proti zadevnim odločbam vložil tožbo, ki je bila prav tako zavrnjena. 
16 Z odločbo z dne 24. novembra 1997 v različici, izdani po ugovoru z 10. septembra 
1999, je Hauptzollamt za zgoraj navedenih 5 lotov Fleisch-Winterju na podlagi 
člena 11(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 3665/87 naložil sankcijo v skupnem 
znesku 104.312,90 DEM, ker v nasprotju s podatki, ki jih je predložil, ni imel pravice 
do izvoznega nadomestila. 
I - 10362 
FLEISCH-WINTER 
17 Fleisch-Winter je vložil tožbo pri pristojnem Finanzgericht, ki je presodilo, da je 
Hauptzollamt upravičeno naložil sankcijo. Po mnenju Finanzgericht tožeča stranka v 
postopku v glavni stvari ni mogla odvrniti suma, da je za meso, namenjeno za izvoz v 
Rusijo, veljala skupnostna prepoved izvoza. Ker meso, za katerega je veljala 
prepoved, ni bilo „primerne tržne kakovosti" v smislu člena 13 Uredbe št. 3665/87, 
torej ni mogel uveljavljati navedenega nadomestila. 
18 V teh okoliščinah je Fleisch-Winter proti zavrnilni odločbi vložil „revizijo" pri 
Bundesfinanzhof, ki je prekinilo odločanje in Sodišču postavilo ti vprašanji za 
predhodno odločanje: 
„1. Ali okoliščina, da na podlagi preiskave carinskih organov obstaja sum, da je vnos 
blaga prepovedan s pravom Skupnosti, ki prepoveduje tranzit blaga, ki 
izpolnjuje pogoje za povračilo, iz določene države članice v druge države 
članice in v tretje države, sama po sebi izključuje obstoj primerne tržne 
kakovosti v smislu prvega stavka člena 13 Uredbe št. 3665/87/EGS, neodvisno 
od dejanske kakovosti ali možnosti za trženje proizvoda v posameznem 
primeru? 
2. Ali spada zagotovitev primerne tržne kakovosti v smislu prvega stavka člena 13 
Uredbe št. 3665/87/EGS, ki se poda pred nacionalnim organom ob vložitvi 
zahtevka za plačilo, med podatke v smislu drugega pododstavka 11(1) skupaj 
s členom 3 Uredbe št. 3665/87/EGS?" 
I - 10363 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
Vprašanji za predhodno odločanje 
Prvo vprašanje 
19 S tem vprašanjem, ki ga je mogoče razdeliti na dva dela, bi želelo predložitveno 
sodišče izvedeti, ali je treba člen 13 Uredbe št. 3665/78 razlagati tako, da, prvič, 
nasprotuje temu, da bi bilo mogoče šteti, da je goveje meso, za katero velja prepoved 
izvoza, določena s pravom Skupnosti, iz določene države članice v druge države 
članice in tretje države, primerne tržne kakovosti, in, drugič, da za dodelitev 
nadomestil zahteva, naj izvoznik v primeru, ko nacionalna uprava razpolaga z indici, 
po katerih za proizvod velja prepoved izvoza, dokaže, da izvoženi proizvod ne izhaja 
iz države članice, iz katere je izvoz prepovedan. 
Prvi del prvega vprašanja 
20 Kot je Sodišče razsodilo v smislu Uredbe Komisije št. 1041/67/EGS z dne 
21. decembra 1967 o podrobnih pravilih za uporabo izvoznih nadomestil v sektorju 
proizvodov, za katere velja sistem enotne cene (UL 1967, 314, str. 9), je zahteva 
„primerne tržne kakovosti" splošni in objektivni pogoj za odobritev nadomestila in 
proizvod, ki ga ni mogoče tržiti na ozemlju Skupnosti v običajnih pogojih in pod 
oznako, navedeno na zahtevku za dodelitev nadomestila, ne izpolnjuje teh zahtev 
kakovosti (glej v tem smislu sodbi z dne 9. oktobra 1973 v zadevi Muras, 12/73, 
Recueil, str. 963, točka 12, in z dne 26. maja 2005 v zadevi SEPA, C-409/03, ZOdl., 
str. I-4321, točka 22). 
I - 10364 
FLEISCH-WINTER 
21 Dejstvo, da je lastnost tržnosti proizvoda „v običajnih pogojih" neločljiv sestavni del 
pojma „primerne tržne kakovosti", poleg tega jasno izhaja tudi iz ureditve izvoznih 
nadomestil za kmetijske proizvode, ker so od Uredbe št. 1041/67 naprej vse 
upoštevne uredbe zato, da bi lahko bilo za proizvod odobreno izvozno nadomestilo, 
prevzele tako pojem „primerna tržna kakovost" kot tudi merilo za lastnost tržnosti 
proizvoda „v običajnih pogojih". Pri Uredbi št. 3665/87 se na to zahtevo sklicuje 
njena deveta uvodna izjava (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo SEPA, točki 23 
in 26). 
22 Opozoriti je treba, da je bil izvoz mesa iz Združenega kraljestva takrat, ko so nastala 
dejstva v zadevi v glavni stvari, prepovedan z Odločbo 96/239. 
23 Sicer pa za meso, katerega razpošiljanje v Skupnosti je znatno omejeno, ni mogoče 
šteti, kot da ima lastnost tržnosti „v običajnih pogojih" (glej v tem smislu zgoraj 
navedeno sodbo SEPA, točka 30). 
24 Iz tega sledi, da goveje meso, izvoženo kljub prepovedi Skupnosti, ni „primerne tržne 
kakovosti" v smislu člena 13 Uredbe št. 3665/87 in da njegov izvoz ne daje pravice do 
dodelitve nadomestila. 
25 Zato je treba na prvi del prvega vprašanja odgovoriti, da je treba člen 13 Uredbe 
št. 3665/78 razlagati tako, da nasprotuje temu, da bi bilo mogoče šteti, da je goveje 
meso, za katero velja prepoved izvoza, določena s pravom Skupnosti, iz določene 
države članice v druge države članice in tretje države, „primerne tržne kakovosti". 
I - 10365 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
Drugi del prvega vprašanja 
26 V sektorju govejega mesa se izvozno nadomestilo plača v skladu s členom 13(9) 
Uredbe št 805/68, če je predložen dokaz, da so proizvodi po izvoru iz Skupnosti, 
razen v primeru uporabe odstavka 10 tega člena. V spisu ni podatkov o tem, da bi se 
uporabljala izjema iz člena 13(10). Nedvomno mora tak dokaz predložiti uvoznik. 
27 Če se pojavijo dvomi o izvoru enega od proizvodov, je mogoče skupnostni izvor 
dokazati le z dokazom, da ima ta proizvod oziroma ti proizvodi izvor v določeni(-h) 
državi(-ah) članici(-ah). S tem je brez dvoma dokazano, ali je proizvod, za katerega se 
zahteva izvozno nadomestilo, je po izvoru iz države članice, iz katere je izvoz 
prepovedan. 
28 Glede „primerne tržne kakovosti" je treba najprej opozoriti, da je člen 13(10) Uredbe 
št. 3665/87 del poglavja 1 z imenom „Pravica do nadomestila" naslova 2, 
imenovanega „Izvoz v tretje države", te uredbe, kar kaže na to, da je „primerna 
tržna kakovost" izvoženega proizvoda materialni pogoj, ki se zahteva za odobritev 
nadomestil. 
29 Dejstva, da je „primerna tržna kakovost" materialni pogoj za odobritev nadomestil, 
ni mogoče ovreči s členom 3(5) Uredbe št. 3665/87, kot zatrjuje Fleisch-Winter, saj 
tam navedeni podatki ne pomenijo zaključenega seznama. 
I - 10366 
FLEISCH-WINTER 
30 V nasprotju s tem, kar zatrjuje Fleisch-Winter, tega dejstva ni mogoče ovreči niti 
z Uredbo št. 800/1999. Prvič se ta uredba, ki je razveljavila in nadomestila Uredbo 
št. 3665/87 in ima poznejši datum od dejstev v sporu v glavni stvari, ratione temporis 
ne uporablja. Drugič, člen 21 Uredbe št. 800/1999 je del poglavja I, naslova II, iste 
uredbe z imenom „Pravica do nadomestila", tako kot člen 13 Uredbe št. 3665/87, kot 
je navedeno v točki 29 te sodbe. Navedeno poglavje je torej tisto, ki postavlja 
materialne pogoje za pravico do nadomestila. 
31 Lastnost sistema izvoznih nadomestil je ta, da se pomoč Skupnosti odobri le pod 
pogojem, da izvoznik zanjo vloži zahtevek, in da se financira iz proračuna Skupnosti. 
Ker sistem temelji na neobveznih deklaracijah, mora izvoznik, če se odloči, da bi 
želel biti upravičen, predložiti upoštevne informacije, potrebne za nastanek pravice 
do nadomestila in določitev njenega zneska. Glede tega je Sodišče v smislu Uredbe 
št. 3665/87 in njenega sistema sankcij že razsodilo, da je nujni pogoj za odobritev 
pomoči, če gre za sistem pomoči Skupnosti, da njen upravičenec predloži vse 
garancije poštenosti in zaupanja (glej v tem smislu sodbo z dne 11. julija 2002 
v zadevi Käserei Champignon Hofmeister, C-210/00, Recueil, str. I-6453, točka 41). 
32 Izvoznik z deklaracijo proizvoda v okviru postopka izvoznih nadomestil razume tudi, 
da ta proizvod izpolnjuje vse potrebne pogoje za nadomestilo. Uredba št. 3665/87 
izvoznika ne zavezuje, da izpolni izrecno deklaracijo o „primerni tržni kakovosti", 
vendar niti če uvoznik take deklaracije ne izpolni, njegov zahtevek za nadomestilo 
vedno pomeni, da implicitno zagotavlja, da je ta pogoj izpolnjen. Trditvi Fleisch-
Winterja, po kateri se „primerna tržna kakovost" pravno domneva, ni mogoče 
pritrditi. 
I - 10367 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
33 Skupna podrobna pravila za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske 
proizvode določi Komisija, nacionalni organi držav članic pa so tisti, ki skupno 
ureditev uporabljajo na svojem ozemlju in uveljavljajo njeno spoštovanje. Obveznost 
preverjanja pogojev za nadomestilo je v kontekstu, kot je v zadevi v glavni stvari, 
povečana zato, ker je izvoz mesa iz ene države članice zaradi varovanja javnega 
zdravja pred hudimi boleznimi in epidemijami predmet prepovedi. Glede tega je 
treba opozoriti, da je Sodišče že večkrat poudarilo resničnost tveganja, povezanega 
z govejo spongiformno encefalopatijo, in primerno naravo začasnih varnostnih 
ukrepov, upravičenih z varovanjem zdravja ljudi pred to boleznijo (glej sodbe z dne 
5. maja 1998 v zadevi Združeno kraljestvo proti Komisiji, C-180/96, Recueil, 
str. I-2265; z dne 12. julija 2001 v zadevi Portugalska proti Komisiji, C-365/99, 
Recueil, str. I-5645, in z dne 22. maja 2003 v zadevi Francija proti Komisiji, 
C-393/01, Recueil, str. I-5405, točka 42). 
34 Glede preverjanja vprašanja, ali so zahteve po „primerni tržni kakovosti" izpolnjene, 
je treba zavrniti trditev Fleisch-Winterja, da določba, vsebovana v členu 5(1), tretji 
pododstavek, Uredbe št. 2221/95, ki zahteva, naj izvozni carinski urad skrbi za 
spoštovanje člena 13 Uredbe št. 3665/87, obveznost ugotavljanja, ali je podana 
„primerna tržna kakovost", v celoti nalaga nacionalnim organom. Pravzaprav je 
namen Uredbe št. 2221/95 fizični nadzor proizvodov, medtem ko se preverjanje 
v primeru v glavni stvari navezuje na pravno lastnost tega, kar pa ne pomeni 
fizičnega nadzora. 
35 Nasprotno, ker izvoznik z vložitvijo zahtevka za nadomestilo vedno, implicitno ali 
izrecno, zagotavlja „primerno tržno kakovost", mora sam, po dokaznih pravilih 
nacionalnega prava, dokazati, da je ta pogoj izpolnjen tudi v primeru, ko naj bi bila 
deklaracija za nacionalne organe vprašljiva. 
I - 10368 
FLEISCH-WINTER 
36 Poleg tega iz spisa izhaja, da je bilo po odkritju določenih podatkov, iz katerih je 
izhajalo, da bi bilo lahko izvoženo goveje meso z izvorom iz Združenega kraljestva in 
kot tako predmet prepovedi izvoza, vračilo predplačila izvoznega nadomestila in 
v enem primeru zahtevano nadomestilo zavrnjeno, kar je pripeljalo do upravnih in 
nato do sodnih postopkov. V teh postopkih Fleisch-Winter ni ponudil informacij 
o izvoru mesa in je celo na obravnavi navedel, da izvora obravnavanega proizvoda ni 
poznal Nacionalni sodnik je tisti, ki bo pri obravnavanju vseh upoštevnih elementov 
iz navedenega izpeljal končni sklep. 
37 Upoštevaje zgoraj navedene ugotovitve, je treba na drugi del prvega vprašanja 
odgovoriti, da člen 13 Uredbe št. 3665/87 zahteva, naj izvoznik za odobritev 
nadomestila v primeru, ko ima nacionalna uprava na voljo indice, v skladu s katerimi 
velja za proizvod prepoved izvoza, dokaže, da izvoženi proizvod ne izvira iz države 
članice, iz katere je izvoz prepovedan. 
38 Zato je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da člen 13 Uredbe št. 3665/87 nasprotuje 
temu, da bi bilo mogoče za goveje meso, za katerega velja prepoved izvoza, določena 
s pravom Skupnosti, iz določene države članice v druge države članice in tretje 
države, šteti, da je „primerne tržne kakovosti" in da za dodelitev nadomestila 
v primeru, ko nacionalna uprava razpolaga z indici, v skladu s katerimi velja za 
proizvod prepoved izvoza, od izvoznika zahteva, naj dokaže, da izvoženi proizvod ne 
izvira iz države članice, iz katere je izvoz prepovedan. 
I - 10369 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
Drugo vprašanje 
39 Predložitveno sodišče s tem vprašanjem sprašuje, ali spada zagotovilo, predloženo 
v nacionalnem zahtevku za plačilo, da je proizvod primerne tržne kakovosti v smislu 
člena 13, prvi stavek, Uredbe 3665/87, med podatke, posredovane v skladu z drugim 
pododstavkom 11(1) in s členom 3 Uredbe št 3665/87/EGS. 
40 Glede zahtevka za plačilo, zajetega v členu 47(1) Uredbe št 3665/87, je Sodišče že 
presodilo, da ne gre za listino tehnične oziroma postopkovne narave. Ta zahtevek, ki 
se lahko vloži dvanajst mesecev po datumu sprejetja izvozne deklaracije, to je pozno 
po izvozu, ne pomeni, čeprav je pogoj za plačilo nadomestila, pravne podlage za 
pravico v zvezi s takim plačilom. Zahtevek za povračilo v smislu člena 11(1) 
navedene uredbe torej ni vložen z oddajo zahtevka za plačilo v smislu člena 47 te 
uredbe (glej v tem smislu sodbo z dne 14. aprila 2005 v zadevi Käserei Champignon 
Hofmeister, C-385/03, ZOdl., str. I-2997, točki 26 in 27). 
41 Prav tako iz sodne prakse izhaja, da so listine, zajete v členu 3(5) Uredbe št. 3665/87, 
to je izvozna deklaracija oziroma vsaka druga listina, uporabljena pri izvozu, tiste, ki 
lahko sestavljajo pravno podlago za nadomestilo in sprožijo sistem preverjanja 
zahtevka za nadomestilo, katerega posledica je lahko uporaba sankcije v skladu 
s členom 11(1) te uredbe (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo z dne 14. aprila 
2005 Käserei Champignon Hofmeister, točke 23, 29 in 36). 
I - 10370 
FLEISCH-WINTER 
42 Kot je bilo natančneje pojasnjeno v točkah 32 in 35 te sodbe, vložitev zahtevka za 
povračilo vedno implicitno ali izrecno zagotavlja, da so pogoji za odobritev 
nadomestila izpolnjeni, vključno s „primerno tržno kakovostjo" proizvoda. V tem 
primeru zahtevka za plačilo, zajetega v členu 47 Uredbe št. 3665/87, ne bi mogli šteti 
za odločilnega za nastanek materialne pravice do nadomestila. 
43 Upoštevaje zgornje ugotovitve, je treba na drugo vprašanje tako odgovoriti, da 
zagotovilo, dano v nacionalni zahtevi za plačilo, da je proizvod „primerne tržne 
kakovosti" v smislu člena 13, prvi stavek, Uredbe št. 3665/87, ne spada med podatke, 
ki se predložijo v skladu z določbami členov 11(1), drugi pododstavek, in 3 navedene 
uredbe. Vendarle ga lahko nacionalni sodnik pri presoji položaja izvoznika upošteva 
kot dokaz. 
Stroški 
44 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku 
pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev 
stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo. 
I - 10371 
SODBA Z DNE 1. 12. 2005 — ZADEVA C-309/04 
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo: 
1. Člen 13 Uredbe Komisije (EGS) št. 3665/87 z dne 27. novembra 1987 
o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za 
kmetijske proizvode, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 
št. 2945/94 z dne 2. decembra 1994 je treba razlagati tako, da nasprotuje 
temu, da bi bilo mogoče šteti, da je goveje meso, za katero velja prepoved 
izvoza, določena s pravom Skupnosti, iz določene države članice v druge 
države članice in tretje države, „primerne tržne kakovosti" in da za 
dodelitev nadomestila v primeru, ko nacionalna uprava razpolaga z indici, 
v skladu s katerimi velja za proizvod prepoved izvoza, od izvoznika zahteva, 
naj dokaže, da izvoženi proizvod ne izvira iz države članice, iz katere je 
izvoz prepovedan. 
2. Zagotovilo, dano v nacionalni zahtevi za plačilo, da je proizvod „primerne 
tržne kakovosti" v smislu člena 13, prvi stavek, Uredbe št. 3665/87, kot je 
bila spremenjena z Uredbo št. 2945/94, ne spada med podatke, ki se 
predložijo v skladu z določbami členov 11(1), drugi pododstavek, in 3 
navedene uredbe. Vendarle ga lahko nacionalni sodnik pri presoji položaja 
izvoznika upošteva kot dokaz. 
Podpisi 
I - 10372