I ‑ 4447PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
SODBA SODIŠČA  (tretji senat)
z dne 19. junija 2008 *
V zadevi C‑454/06,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki 
ga je vložilo Bundesvergabeamt (Avstrija) z odločbo z dne 10. novembra 2006, ki je 
prispela na Sodišče 13. novembra 2006, v postopku
pressetext Nachrichtenagentur GmbH
proti
(Zvezni) Republiki Avstriji ,
APA-OTS Originaltext-Service GmbH ,
APA Austria Presse Agentur registrierte Genossenschaft mit beschränkter 
Haftung ,
*  Jezik postopka: nemščina.
I ‑ 4448SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi A. Rosas, predsednik senata, U. Lõhmus, J. N. Cunha Rodrigues (poroče ‑
valec), A. Ó Caoimh in A. Arabadjiev, sodniki,
generalna pravobranilka: J. Kokott,  
sodni tajnik: B. Fülöp, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 24. januarja 2008,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–  za pressetext Nachrichtenagentur GmbH G. Estermann, odvetnik,
–  za (Zvezno) Republiko Avstrijo A. Schittengruber in C. Mayr, zastopnika,
–  za APA‑OTS Originaltext‑Service GmbH in APA Austria Presse Agentur registri ‑
erte Genossenschaft mit beschränkter Haftung J. Schramm, odvetnik,
–  za avstrijsko vlado M. Fruhmann in C. Mayr, zastopnika,
I ‑ 4449PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
–  za francosko vlado J.‑C. Gracia, zastopnik,
–  za litovsko vlado D. Kriaučiūnas, zastopnik,
–  za Komisijo Evropskih skupnosti D. Kukovec in R. Sauer, zastopnika,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 13. marca 
2008
izreka naslednjo
Sodbo
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive Sveta 92/50/
EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev 
(UL L 209, str. 1) in Direktive Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o uskla ‑
jevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih 
naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, str. 33), kot je bila spreme ‑
njena z Direktivo 92/50 (v nadaljevanju: Direktiva 89/665).1
I ‑ 4450SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med pressetext Nachrichtenagentur GmbH 
(v nadaljevanju: PN) na eni strani in (Zvezno) Republiko Avstrijo, APA‑OTS Origi ‑
naltext‑Service GmbH (v nadaljevanju: APA‑OTS) in APA Austria Presse Agentur 
registrierte Genossenschaft mit beschränkter Haftung (v nadaljevanju: APA) na 
drugi strani glede naročila storitev tiskovne agencije.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
Člen 3(1) Direktive 92/50 določa:
„Pri oddaji javnih naročil storitev ali pri organiziranju natečajev za načrte mora 
naročnik uporabljati postopke, ki so usklajeni z določbami te direktive.“
Člen 8 te direktive določa:
„Naročila, katerih predmet so storitve, naštete v Prilogi I A, […] se oddajajo v skladu 
z določbami iz naslovov od III do VI.“2
3
4
I ‑ 4451PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Člen 9 navedene direktive določa:
„Naročila, katerih predmet so storitve, naštete v Prilogi I B, se oddajajo v skladu s 
členoma 14 in 16.“
Člen 10 iste direktive določa:
„Naročila, katerih predmet so storitve, naštete v Prilogah I A in I B, se oddajajo v 
skladu z določili iz naslovov od III do VI, če je vrednost storitev, naštetih v Prilogi A, 
večja od vrednosti storitev, naštetih v Prilogi I B. Če vrednost ni takšna, se naročila 
oddajo v skladu s členoma 14 in 16.“
Člen 11(3) navedene direktive določa:
„Naročniki lahko oddajo javna naročila storitev po postopku s pogajanji brez pred ‑
hodne objave obvestila o naročilu v naslednjih primerih:
[…]
(e)  za dodatne storitve, ki niso bile vključene v projekt že na samem začetku ali v 
prvotno naročilo, vendar so zaradi nepredvidljivih okoliščin postale potrebne za 
izvedbo storitve, ki je v njej opisana, pod pogojem da je dodeljena ponudniku 
storitve, ki takšno storitev tudi izvaja:5
6
7
I ‑ 4452SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
 –  ko takšnih dodatnih storitev ni mogoče tehnično ali gospodarsko ločiti od 
glavnega naročila, ne da bi to povzročilo veliko neprijetnosti naročnikom,
  ali
 –  če so takšne storitve, čeprav bi jih lahko izvajali ločeno od prvotnega naročila, 
nujno potrebne za njegovo izpolnitev.
  Skupna ocenjena vrednost naročil, oddanih za dodatne storitve, nikakor ne sme 
presegati 50 % zneska glavnega naročila;
(f)  za nove storitve, ki se sestoje iz ponavljanja podobnih storitev in so zaupane 
izvajalcu storitve, ki so mu isti naročniki že prej oddali naročilo, pod pogojem, 
da so takšne storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo prvo 
naročilo oddano v skladu s postopki iz odstavka 4. Brž ko je za prvi projekt dan 
javni razpis, je treba dati tudi obvestilo, da obstaja možnost postopka s pogajanji 
in zato naročniki upoštevajo celotne ocenjene stroške, ko uporabljajo določila 
člena 7. Ta postopek se lahko uporablja izključno v treh letih, ki sledijo oddaji 
prvotnega naročila.“
I ‑ 4453PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
Družba APA je bila ustanovljena v Avstriji po drugi svetovni vojni, v obliki registri ‑
rane zadruge z omejeno odgovornostjo. Skoraj vsi avstrijski dnevniki in avstrijska 
radio‑televizija ORF so bili člani te zadruge. Družba APA je skupaj s svojimi hčerin ‑
skimi družbami glavni operater na avstrijskem trgu tiskovnih agencij in običajno v 
(Zvezni) Republiki Avstriji zagotavlja različne storitve tiskovne agencije.
Družba PN je prisotna na avstrijskem trgu tiskovnih agencij od leta 1999, vendar 
je zelo omejeno posredovala le tiskovna sporočila za zvezne avstrijske organe. Pri 
družbi PN je zaposlenih manj novinarskih sodelavcev kot pri družbi APA in nima na 
voljo tako pomembnih arhivov kot slednja.
(Zvezna) Republika Avstrija je leta 1994, pred svojim pristopom k Evropski uniji, z 
družbo APA sklenila pogodbo (v nadaljevanju: temeljna pogodba), ki določa zago ‑
tavljanje nekaterih plačljivih storitev. Ta pogodba v bistvu omogoča avstrijskim 
zveznim organom, da se seznanijo in uporabijo aktualne novice (funkcija, imeno ‑
vana „temeljna storitev“), da zahtevajo informacije in zgodovinska tiskovna sporočila 
iz podatkovne baze družbe APA, imenovane „APADok“, in prav tako, da uporabijo 
storitve izvirnih besedil družbe APA, imenovane „OTS“, tako za njihovo informacijo 
kot za širjenje njihovih lastnih tiskovnih sporočil. Podatkovna baza APADok obsega 
podatke iz temeljne storitve od 1. januarja 1988 in sporočila, ki jih ureja storitev OTS 
od 1. junija 1989.
Temeljna pogodba je bila sklenjena za nedoločen čas, s klavzulo, s katero se stranki 
zavežeta, da te pogodbe ne bosta odpovedali do 31. decembra 1999.8
9
10
11
I ‑ 4454SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
Člen 2(c) temeljne pogodbe določa:
„Družba APA za poizvedbe prek spleta glede informativnih storitev, opredeljenih v 
členu 1, v okviru dajatev za uporabo sistema elektronske obdelave podatkov zaraču ‑
nava na minuto ceno CPU (neto čas), ki je enaka najnižje razvrščeni potrošniški ceni 
po uradni tarifi (trenutno 67 ATS, HT na minuto CPU), zmanjšani za 15 %“.
Ta pogodba je vsebovala tudi določbe o datumu prvega povišanja cen, o najvišjem 
znesku vsakega povišanja in o indeksaciji cen na podlagi indeksa cen v potrošnji leta 
1986, pri čemer je bila referenčna vrednost indeks, izračunan za leto 1994. Člen 5(3) 
navedene pogodbe je v zvezi s tem med drugim določal, da „[…] je izrecno dogovor ‑
jeno, da so vrednosti plačil, določene v členu 2(a) in (b), konstantno zagotovljene. Za 
izračun indeksacije je treba začeti pri indeksu cen v potrošnji leta 86 (VPI 86), ki ga je 
objavil avstrijski centralni statistični urad (ÖSTAT) oziroma pri naslednjem indeksu, 
ki ga nadomesti“.
Družba APA je septembra 2000 ustanovila družbo APA‑OTS v obliki družbe z 
omejeno odgovornostjo, ki je hčerinska družba v njeni stoodstotni lasti. Med tema 
družbama obstaja dogovor o prenosu izgub in dobičkov, iz katerega po mnenju družb 
APA in APA‑OTS izhaja, da je slednja finančno, upravno in ekonomsko integrirana 
v družbo APA in da mora voditi in upravljati svoje posle v skladu z navodili družbe 
APA. Družba APA‑OTS je poleg tega zavezana prenesti svoje letne dobičke na 
družbo APA, ki je zavezana poravnati, če je potrebno, letne izgube družbe APA‑OTS.
Družba APA je septembra 2000 na družbo APA‑OTS prenesla svoje dejavnosti glede 
storitev OTS. (Zvezna) Republika Avstrija je bila obveščena o tej spremebi oktobra 
2000. Sodelavec družbe APA, ki je bil pooblaščen za njeno zastopanje, je avstrijskim 
organom zagotovil, da je družba APA po tem prenosu dejavnosti solidarno odgovorna 
z družbo APA‑OTS in da celotna obstoječa storitev ostaja nespremenjena. Avstrijski 12
13
14
15
I ‑ 4455PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
organi so torej dali svojo privolitev, da storitve OTS opravlja družba APA‑OTS, in so 
za to storitev od takrat neposredno plačevali družbi APA‑OTS.
Poleg tega so bile določbe temeljne pogodbe spremenjene s prvim aneksom, skle ‑
njenim leta 2001, ki je začel učinkovati 1. januarja 2002. Ob prehodu na euro je bilo 
prvotno naročilo prilagojeno s tem aneksom, kot je navedeno v točkah od 17 do 20 
te sodbe.
Prvič, znesek letne dajatve za uporabo redakcijskih člankov in medijskih arhivov, 
10.080.000  ATS, je bil nadomeščen z zneskom 800.000  EUR. Zaradi indeksacijske 
klavzule bi morala biti za leto 2002 cena 11.043.172  ATS (zaradi prehoda na euro 
zaokrožena na 802.538,61 EUR). Odločeno je bilo, da se ne ohrani ta znesek, ampak 
okrogla številka 800.000 EUR, kar pomeni zmanjšanje za 0,3 %.
Drugič, cena, določena za poizvedbe prek spleta glede informativnih storitev družbe 
APA, ki je bila 67 ATS na minuto, je bila nadomeščena s ceno 4,87 EUR na minuto. 
Razen zaokrožitve ob prehodu na euro dejanski znesek te cene ni bil spremenjen.
Tretjič, za izračun indeksacije je bil indeks, izračunan za leto 1994 na podlagi indeksa 
cen v potrošnji leta 1986, nadomeščen kot sklic,z indeksom, izračunanim za leto 2001 
na podlagi indeksa cen v potrošnji leta 1996. V zvezi s tem je bil s prvim aneksom 
med drugim spremenjen člen 5(3) temeljne pogodbe v tem smislu:
„Izrecno je dogovorjeno, da se zagotavlja nespreminjanje plačil, določenih v členu 
2(a) in (b). Za izračun indeksacije je treba izhajati iz indeksa cen v potrošnji leta 96 
(VPI 96), ki ga je objavil avstrijski centralni statistični urad (ÖSTAT) oziroma iz 
naslednjega indeksa, ki ga nadomesti“.16
17
18
19
I ‑ 4456SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
Četrtič, nekatere cene so bile z odstopanjem od tega mehanizma indeksacije določene 
neposredno za leta od 2002 do 2004. Cena 8,50 ATS za linijo za uvrstitev tiskovnih 
sporočil v storitev OTS je bila namreč nadomeščena s fiksnimi cenami 0,66 EUR za 
linijo za leto 2002, 0,67 EUR za leto 2003 in 0,68 EUR za leto 2004. Če bi bila upora ‑
bljena klavzula indeksacije, bi se morala cena povišati za leto 2002 na 9,31 ATS za 
linijo (zaokroženo na 0,68 EUR za linijo). Cena je bila torej znižana za 2,94 % za leto 
2002 in za 1,47 % za leto 2003.
Drugi aneks, sklenjen oktobra 2005, ki je začel učinkovati 1. januarja 2006, je temeljni 
pogodbi prinesel dve spremembi. Temeljna pogodba je bila spremenjena s tem 
drugim aneksom tako, kot je navedeno v točkah 22 in 23 te sodbe.
Po eni strani je bila zaveza iz temeljne pogodbe, da pogodbeni stranki te pogodbe ne 
bosta odpovedali do 31. decembra 1999, na novo določena do 31. decembra 2008.
Po drugi strani pa je bilo znižanje, ki je bilo v temeljni pogodbi dogovorjeno glede 
cene za poizvedbe prek spleta glede informativnih storitev družbe APA in določeno 
na 15 %, povišano na 25 %. Glede na to je bil z drugim aneksom spremenjen člen 2(c) 
temeljne pogodbe s temi določbami:
„Naslednje določbe [temeljne pogodbe, kot je bila spremenjena s prvim aneksom] so 
od 1. januarja 2006 spremenjene tako:
1.  V členu 2(c) se 15 % nadomesti s 25 %.
[…]“20
21
22
23
I ‑ 4457PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Družba PN je leta 2004 (Zvezni) Republiki Avstriji ponudila svoje storitve tiskovne 
agencije, vendar na podlagi te ponudbe pogodba ni bila sklenjena.
Družba PN je s tožbama, vloženima 4. in 19. julija 2006, od Bundesvergabeamt zahte ‑
vala, naj predvsem ugotovi, da so bili razdvajanje osnovnega trga s prestrukturira ‑
njem družbe APA leta 2000 ter aneksi, sklenjeni leta 2001 in 2005, ki jih je opredelila 
kot „dejansko oddajo“, protipravni in, podredno, da je bila izbira različnih postopkov 
zadevne prilagoditve nezakonita.
Bundesvergabeamt glede rokov za tožbo navaja, da čeprav so bile izpodbijane 
 operacije opravljene v letih 2000, 2001 in 2005, je bilo pravno sredstvo, ki se v 
 nacionalnem pravu uporabi zoper dodelitev nezakonitih naročil (namreč predlog 
za sprejetje ugotovitvene odločbe z razveljavitvenim učinkom za pogodbo), vloženo 
šele pozneje, z učinkom od 1. februarja 2006. Rok, določen za tako pravno sredstvo, 
je šest mesecev od nezakonite oddaje. Predložitveno sodišče meni, da je primerno 
 uporabiti člen 1496 avstrijskega civilnega zakonika, v skladu s katerim, čeprav pred ‑
pisanih pravnih sredstev ni mogoče izvesti, zastaralni roki ne morejo teči, če je taka 
uporaba skladna s pravom Skupnosti.
V teh okoliščinah je Bundesvergabeamt prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.  Ali je treba pojem ‚oddaja‘ v členu 3(1) Direktive 92/50 […] in v členih 8 in 9 
iste direktive razlagati tako, da pokriva tudi primer, v katerem naročnik privoli 
v prihodnje prevzemati storitve od izvajalca, ki je kapitalska družba, medtem 
ko je te storitve dotlej opravljal drug izvajalec, ki je edini družbenik izvajalca, ki 
ga je nasledil in ga hkrati nadzira tako, da mu daje navodila? Ali ima v takem 
primeru pravne posledice dejstvo, da javni naročnik nima zagotovila, da deleži 24
25
26
27
I ‑ 4458SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
družbe prihodnjega izvajalca med celotnim obdobjem prvotnega naročila ne 
bodo v celoti ali deloma odsvojeni tretjim? Oziroma kakšne so pravne posledice 
dejstva, da naročnik nima zagotovil, da se članstvo v prvotnem, kot zadruga orga ‑
niziranem izvajalcu, ne bo spremenilo v celotnem trajanju pogodbe?
2.  Ali gre za oddajo v smislu člena 3(1) Direktive 92/50 […] in členov 8 in 9 iste 
direktive tudi v primeru, ko se naročnik sporazume z izvajalci storitev v obdobju 
veljavnosti naročila, ki ga je z njimi za nedoločen čas sklenil za namen skupnega 
izvajanja storitev, o spremembah plačila za nekatere storitve in na novo oblikuje 
klavzulo indeksacije, medtem ko te spremembe povzročijo spremembe cen in 
nastopijo ob uveljavitvi eura?
3.  Ali gre za oddajo v smislu člena 3(1) Direktive 92/50 […] in členov 8 in 9 iste 
direktive tudi v primeru, ko se naročnik z aneksom k pogodbi sporazume z izva ‑
jalci storitev v obdobju veljavnosti naročila, ki ga je z njimi za nedoločen čas 
sklenil za namen skupnega izvajanja storitev, o obnovitvi veljavnosti klavzule o 
triletni zavezi, da ne bodo odpovedali pogodbe in ki ob novem sporazumu ne velja 
več, medtem ko ta sprememba pogodbe povzroči dodelitev še večjih popustov 
kot prej za nekatere cene, določene na podlagi količin na določenem področju?
4.  Če bi šlo torej za oddajo naročila oziroma če je odgovor na tri zgornja vpra ‑
šanja pritrdilen, ali je treba člen 11(3)(b) Direktive 92/50 […] oziroma druge 
določbe prava Skupnosti, kot je na primer načelo preglednosti, razlagati tako, da 
naročniku dovoljujejo oddajo storitev v okviru enega samega naročila storitev v 
postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu, če del storitev 
vsebuje izključne pravice, kot so navedene v členu 11(3)(b) Direktive 92/50 […]? 
Oziroma ali načelo preglednosti ali druge določbe prava Skupnosti pri oddaji 
naročila, ki se nanaša pretežno na neprednostne storitve, določajo, da se obve ‑
stilo o naročilu kljub temu objavi pred oddajo naročila, da bi se zainteresiranim 
I ‑ 4459PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
podjetjem omogočilo presoditi, ali se dejansko oddajajo storitve, za katere velja 
izključna pravica? Oziroma ali predpisi prava Skupnosti o oddaji javnih naročil 
v takem primeru določajo, da se storitve dodelijo v okviru različnih postopkov 
oddaje, glede na to, ali so oziroma niso predmet izključne pravice, da bi se 
omogočil vsaj delni javni razpis?
5.  Če je odgovor na četrto vprašanje tak, da javni naročnik lahko odda storitve, ki 
ne obsegajo izključnih pravic, skupaj s storitvami, ki obsegajo izključne pravice, v 
okviru enega samega naročila, ali podjetje, ki nima ustreznih pooblastil za razpo ‑
laganje s podatki, ki so predmet izključne pravice podjetja s prevladujočim polo ‑
žajem na trgu, lahko svojo usposobljenost za izvajanje celotne storitve javnemu 
naročniku v smislu prava javnih naročil utemelji s tem, da se sklicuje na obve ‑
znost podjetja s prevladujočim položajem v državi članici, da mu mora v skladu s 
členom 82 ES posredovati podatke pod ustreznimi pogoji?
6.  Če je odgovor na prvo, drugo in tretje vprašanje tak, da je z delno obnovitvijo 
pogodbe leta 2000 in/ali z enim ali obema zgoraj navedenima aneksoma prišlo do 
oddaje novih naročil; in poleg tega, če bi bil odgovor na četrto vprašanje tak, da bi 
moral javni naročnik oddati storitve, ki ne obsegajo izključne pravice, v ločenem 
postopku oddaje, ali ne bi mogel oddati celotnega naročila storitev (tiskovna 
sporočila, osnovne storitve in pravice uporabe APADok), ne da bi predhodno 
objavil obvestilo o naročilu, da bi zagotovil preglednost in s tem omogočil prever ‑
janje navedenih naročil:
  Ali je treba izraz ‚oškodovanje‘ v členu 1(3) Direktive 89/665 […] in v členu 2(1)(c) 
iste direktive razlagati tako, da je podjetje oškodovano v smislu teh določb, kot 
v obravnavanem primeru, če ni imelo možnosti udeležbe v postopku oddaje 
 naročila, ker javni naročnik ni predhodno objavil obvestila o naročilu, na podlagi 
katerega bi se podjetje lahko prijavilo za načrtovano naročilo ali bi oddalo 
ponudbo ali pa od pristojnega organa za nadzor javnih naročil zahtevalo, naj 
preveri resničnost trditve o domnevnem obstoju izključnih pravic?
I ‑ 4460SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
7.  Ali načeli prava Skupnosti o enakosti in o nujnosti učinkovitega sodnega varstva 
vključujeta, ob upoštevanju drugih določb prava Skupnosti, da podjetje lahko pri 
pristojnih nacionalnih organih proti državi članici uveljavlja individualno in brez ‑
pogojno pravico do vložitve odškodninskih zahtevkov zaradi kršitve predpisov 
prava Skupnosti o javnih naročilih, po oddaji naročila in najmanj šest mesecev 
od možnosti seznanitve z nepravilno oddajo naročila, pri čemer mora imeti na 
voljo dodatne roke, če ustrezno uveljavljanje ni bilo mogoče, ker ni bilo pravne 
podlage v nacionalnem pravu, če so za odškodninske zahtevke, ki temeljijo na 
kršitvah nacionalnega prava, v nacionalnem pravnem redu na splošno določeni 
zastaralni roki treh let od dneva, ko je oškodovanec izvedel za povzročitelja škode 
in škodo, in če zato, ker ni pravnega varstva na določenem področju, zastaralni 
roki ne tečejo?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Najprej je treba poudariti, da čeprav je bilo naročilo, ki se obravnava v postopku v 
glavni stvari, sklenjeno pred pristopom Republike Avstrije k Evropski uniji, se pred ‑
pisi Skupnosti s tega področja za tako naročilo uporabljajo od dneva pristopa te 
države (glej v tem smislu sodbo z dne 24. septembra 1998 v zadevi Tögel, C‑76/97, 
Recueil, str. I‑5357, točka 14).
Bundesvergabeamt želi s prvimi tremi vprašanji v bistvu izvedeti, v katerih okoli ‑
ščinah lahko spremembe pogodbe, ki že obstaja med naročnikom in izvajalcem 
storitev, štejejo za novo oddajo javnega naročila storitev v smislu Direktive 92/50.28
29
I ‑ 4461PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Direktiva 92/50 ne vsebuje izrecnega odgovora na ta vprašanja, vendar vsebuje več 
upoštevnih navodil, ki jih je treba vključiti v splošni okvir predpisov Skupnosti o 
javnih naročilih.
Iz sodne prakse izhaja, da je glavni cilj predpisov Skupnosti o javnih naročilih zagoto ‑
viti prost pretok storitev in vzpostaviti svobodno konkurenco v vseh državah članicah 
(glej sodbo z dne 11. januarja 2005 v zadevi Stadt Halle in RPL Lochau, C‑26/03, 
ZOdl., str. I‑1, točka 44). Ta dvojni cilj je izrecno naveden v drugi, šesti in dvajseti 
uvodni izjavi Direktive 92/50.
Pravo Skupnosti za izpolnitev tega dvojnega cilja uporablja zlasti načelo prepovedi 
diskriminacije na podlagi državljanstva, načelo enakega obravnavanja ponudnikov in 
obveznost preglednosti, ki iz njiju izhaja (glej v tem smislu sodbe z dne 18. novembra 
1999 v zadevi Unitron Scandinavia in 3‑S, C‑275/98, Recueil, str. I‑8291, točka 31; 
z dne 7. decembra 2000 v zadevi Telaustria in Telefonadress, C‑324/98, Recueil, 
str.  I‑10745, točki 60 in 61, in z dne 29. aprila 2004 v zadevi Komisija proti CAS 
Succhi di Frutta, C‑496/99 P, Recueil, str. I‑3801, točki 108 in 109).
V zvezi z naročili, na katera se nanaša Direktiva 92/50 in katerih predmet so izključno 
ali predvsem storitve, navedene v prilogi I A k tej direktivi, ta direktiva uveljavlja ti 
načeli in to obveznost preglednosti med drugim z določitvijo nekaterih postopkov 
oddaje. Glede naročil, na katera se nanaša ta direktiva in katerih predmet so izključno 
ali predvsem storitve, navedene v prilogi I B k tej direktivi, pa ta ne določa enakih 
pravil glede postopkov oddaje, ampak za to skupino javnih naročil vendarle še naprej 
veljajo temeljna pravila prava Skupnosti in obveznost preglednosti, ki iz njih izhaja 
(glej v tem smislu sodbo z dne 13.  novembra 2007 v zadevi Komisija proti Irski, 
C‑507/03, ZOdl., str. I‑9777, točke 26, 30 in 31).
Glede zagotavljanja preglednosti postopkov in enakega obravnavanja ponu ‑
dnikov spremembe določb o javnem naročilu med njegovo veljavnostjo pomenijo 
novo oddajo naročila v smislu Direktive 92/50, če so bistveno drugačne od določb 30
31
32
33
34
I ‑ 4462SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
prvotnega naročila in zato izkazujejo željo strank po ponovnem pogajanju glede 
bistvenih pogojev tega naročila (glej v tem smislu sodbo z dne 5. oktobra 2000 v 
zadevi Komisija proti Franciji, C‑337/98, Recueil, str. I‑8377, točki 44 in 46).
Sprememba javnega naročila med njegovo veljavnostjo lahko šteje za bistveno, če ta 
uveljavlja pogoje, ki bi, če bi bili prisotni v postopku prvotne oddaje, omogočali vstop 
drugim ponudnikom kot tistim, ki so bili prvotno sprejeti, oziroma bi omogočali 
izbiro druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno sprejeta.
Sprememba prvotnega naročila lahko prav tako šteje za bistveno, če močno razširi 
naročilo na storitve, ki v prvotnem naročilu niso bile predvidene. Slednja razlaga je 
potrjena s členom 11(3)(e) in (f) Direktive 92/50, ki za javna naročila storitev, katerih 
predmet so izključno ali pretežno storitve iz priloge I A k tej direktivi, določa omejitve 
glede meril, v katerih naročniki lahko uporabijo postopek s pogajanji za dodelitev 
storitev, poleg tistih, ki so bile predmet prvotnega naročila.
Sprememba lahko šteje za bistveno tudi, če spreminja ekonomsko ravnovesje 
pogodbe v prid ponudniku, ki mu je bilo dodeljeno naročilo, na način, ki ni bil pred ‑
viden v pogojih prvotnega naročila.
Na vprašanja, predložena Sodišču, je treba odgovoriti v smislu zgornjih ugotovitev.35
36
37
38
I ‑ 4463PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Prvo vprašanje
Prvo vprašanje predložitvenega sodišča se nanaša na oddajo leta 2000 – storitev 
OTS, ki jih je dotlej zagotavljala družba APA, družbi APA‑OTS. V bistvu sprašuje, ali 
zamenjava sopogodbenika v takih okoliščinah, kot so okoliščine v postopku v glavni 
stvari, pomeni novo oddajo naročila v smislu členov 3(1), 8 in 9 Direktive 92/50.
Nadomestitev sopogodbenika, kateremu je naročnik prvotno dodelil naročilo, z 
novim sopogodbenikom, je načeloma treba šteti za spremembo enega od bistvenih 
pogojev zadevnega javnega naročila, razen če je bila ta nadomestitev predvidena v 
pogojih prvotnega naročila, na primer kot določba o podizvajalcu.
V skladu s predložitveno odločbo ima družba APA‑OTS, ker je družba z omejeno 
odgovornostjo, drugačno pravno osebnost kot družba APA, ki je ponudnik, ki mu je 
bilo dodeljeno prvotno naročilo.
Prav tako ni dvoma, da naročnik od prenosa storitev OTS z družbe APA na družbo 
APA‑OTS v letu 2000 plačuje te storitve neposredno družbi APA‑OTS, in ne več 
družbi APA.
Vendar ima prenos zadevne dejavnosti nekatere posebne značilnosti, ki omogočajo 
ugotovitev, da take spremembe, nastale v položaju, kot je položaj v postopku v glavni 
stvari, ne pomenijo spremembe bistvenega pogoja naročila.39
40
41
42
43
I ‑ 4464SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
Iz spisa namreč izhaja, da je družba APA‑OTS hčerinska družba, ki je v stoodstotni 
lasti družbe APA, da slednja upravlja družbo APA‑OTS in da med tema subjektoma 
obstaja pogodba o prenosu izgub in dobičkov, ki jih prevzame družba APA. Poleg 
tega iz spisa izhaja, da je oseba, pooblaščena za zastopanje družbe APA, zagotovila 
naročniku, da je družba APA po prenosu storitev OTS solidarno odgovorna z družbo 
APA‑OTS in da naj bi celotna obstoječa storitev ostala nespremenjena.
Tak dogovor v bistvu pomeni notranjo reorganizacijo sopogodbenice, s katero niso 
bili bistveno spremenjeni pogoji prvotnega naročila.
Predložitveno sodišče se v tem okviru sprašuje, ali ima pravne posledice okoliščina, 
da naročnik nima zagotovila, da deleži družbe APA‑OTS ne bodo odstopljeni tretjim 
osebam v celotnem trajanju naročila.
Če bi bili deleži družbe APA‑OTS odstopljeni tretjim osebam med trajanjem naro ‑
čila, ki je predmet postopka v glavni stvari, ne bi šlo več za notranjo reorganiza ‑
cijo prvotne sopogodbenice, ampak za dejansko zamenjavo sopogodbenice, kar bi 
načeloma pomenilo spremembo bistvenega pogoja naročila. Tak dogodek bi lahko 
pomenil novo oddajo naročila v smislu Direktive 92/50.
Podobno razlogovanje bi se uporabilo, če bi bil odstop deležev hčerinske družbe tretji 
osebi predviden že ob zadevnem prenosu dejavnosti nanjo (glej v tem smislu sodbo z 
dne 10. novembra 2005 v zadevi Komisija proti Avstriji, C‑29/04, ZOdl., str. I‑9705, 
točke od 38 do 42).
Vendar, dokler do takega razvoja ne pride, ostaja veljavna analiza iz točke 45 te sodbe, 
v skladu s katero navedeni položaj pomeni notranjo reorganizacijo sopogodbenice. 44
45
46
47
48
49
I ‑ 4465PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Neobstoj zagotovila, da družbeni deleži hčerinske družbe ne bodo odstopljeni tretjim 
osebam med trajanjem naročila, ne vpliva na to ugotovitev.
Predložitveno sodišče se prav tako sprašuje o pravnih posledicah, ki so povezane z 
neobstojem zagotovila za naročnika, da se sestava družbenikov prvotnega izvajalca 
ne bo spremenila med celotnim trajanjem pogodbe.
Javna naročila so praviloma dodeljena pravnim osebam. Če je pravna oseba delniška 
družba, ki kotira na borzi, je zanjo značilno tudi to, da se njena delniška sestava lahko 
kadarkoli spremeni. Tak položaj načeloma ne ogrozi veljavnosti dodelitve javnega 
naročila taki družbi. Drugače bi lahko bilo v izjemnih primerih, ko gre za ravnanja, 
katerih cilj je zaobiti pravila Skupnosti o javnih naročilih.
Podobne ugotovitve se uporabijo v okviru javnih naročil, dodeljenih pravnim osebam, 
ki niso delniške družbe, ampak registrirane zadruge z omejeno odgovornostjo kot v 
postopku v glavni stvari. Morebitne spremembe v sestavi članov take zadruge nače ‑
loma ne povzročijo bistvene spremembe naročila, ki ji je bilo dodeljeno.
Zato tudi te ugotovitve ne spremenijo ugotovitve iz točke 45 te sodbe.
Iz tega sledi, da je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba izraz „oddaja“, 
uporabljen v členih 3(1), 8 in 9 Direktive 92/50, razlagati tako, da ne pokriva polo ‑
žaja, kot je položaj v postopku v glavni stvari, v katerem so storitve, ki jih naročniku 50
51
52
53
54
I ‑ 4466SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
zagotavlja prvotni izvajalec, prenesene na drugega izvajalca, ki je kapitalska družba, 
in katerih prvotni izvajalec je edini delničar, ki nadzira novega izvajalca in mu daje 
navodila, če je prvotni izvajalec še naprej odgovoren za spoštovanje pogodbenih 
obveznosti.
Drugo vprašanje
Drugo vprašanje predložitvenega sodišča se nanaša na spremembe temeljne pogodbe, 
ki so nastale s prvim aneksom, sklenjenim leta 2001, ki je začel veljati 1.  januarja 
2002. V bistvu sprašuje, ali nekatere spremembe cen pomenijo novo oddajo naročila 
v smislu Direktive 92/50.
To vprašanje za predhodno odločanje se nanaša, prvič, na pretvorbo cen v eure brez 
spremembe njihovega dejanskega zneska, drugič, na pretvorbo cen v eure skupaj z 
zmanjšanjem njihovega dejanskega zneska in, tretjič, na preoblikovanje klavzule o 
indeksaciji cen.
Odgovoriti je treba, da če se obstoječe naročilo zaradi prehoda na euro spremeni v 
tem smislu, da cene, prvotno izražene v nacionalni valuti, konvertirajo v euro, ne gre 
za bistveno spremembo naročila, ampak le za njegovo prilagoditev spremenjenim 
zunanjim okoliščinam, če se zneski v eurih zaokrožijo v skladu z veljavnimi določ ‑
bami, zlasti z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1103/97 z dne 17. junija 1997 o neka ‑
terih določbah v zvezi z uvajanjem eura (UL L 162, str. 1).55
56
57
I ‑ 4467PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Če zaokrožitev cen, konvertiranih v eure, preseže znesek, ki je dovoljen z upoštev ‑
nimi določbami, gre za spremembo dejanskega zneska cen, predvidenih s prvotnim 
naročilom. Postavlja se torej vprašanje, ali taka sprememba cen pomeni novo oddajo 
naročila.
Očitno je, da je cena pomemben pogoj javnega naročila (glej v tem smislu zgoraj 
navedeno sodbo Komisija proti CAS Succhi di Frutta, točka 117).
Sprememba takega pogoja med trajanjem veljavnosti naročila, če ni izrecnega 
pooblastila v tem smislu v pogojih prvotnega naročila, bi lahko povzročila kršitev 
načel preglednosti in enakega obravnavanja ponudnikov (glej v tem smislu zgoraj 
navedeno sodbo Komisija proti CAS Succhi di Frutta, točka 121).
Vendar se s konverzijo cen naročila v eure med njegovo veljavnostjo lahko prilagodi 
tudi njihov dejanski znesek, ne da bi iz tega izhajala nova oddaja naročila, če je taka 
prilagoditev minimalna in objektivno utemeljena, kot v primeru, če je njen namen 
olajšati izvedbo naročila, na primer s poenostavitvijo postopkov zaračunavanja.
V postopku v glavni stvari je bila na eni strani letna dajatev za uporabo redakcijskih 
člankov in medijskih arhivov zmanjšana le za 0,3 %, zato da je okrogla številka, ki 
lahko olajša računanje. Na drugi strani so bile cene za linijo za uvrstitev tiskovnih 
sporočil v storitev OTS znižane za 2,94 % in za 1,47 % za leti 2002 oziroma 2003, da bi 
bile izražene v okroglih številkah, ki lahko prav tako olajšajo računanje. Poleg dejstva, 
da se te prilagoditve cen nanašajo na zmanjšani znesek, niso v prid, ampak v škodo 
ponudniku, ki mu je bilo dodeljeno naročilo, pri čemer se ta strinja z znižanjem cen, 
ki naj bi izhajale iz pravil konverzije in indeksacije, ki se običajno uporabijo.58
59
60
61
62
I ‑ 4468SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
V takih okoliščinah je mogoče ugotoviti, da prilagoditev cen v javnem naročilu med 
njegovo veljavnostjo ne pomeni take spremembe bistvenih pogojev tega naročila, ki 
bi pomenila novo oddajo naročila v smislu Direktive 92/50.
Glede preoblikovanja klavzule o indeksaciji je treba poudariti, da temeljna pogodba 
v členu 5(3) med drugim določa, da „[j]e [bilo treba] za izračun indeksacije izhajati iz 
indeksa cen v potrošnji leta 86 (VPI 86), ki ga je objavil avstrijski centralni statistični 
urad (ÖSTAT), ali iz naknadnega indeksa, ki ga nadomesti“.
Iz tega izhaja, da je temeljna pogodba predvidela nadomestitev indeksa cen, ki je bil 
omenjen z naknadnim indeksom.
S prvim aneksom je bil indeks cen, ki je naveden v temeljni pogodbi, namreč indeks 
cen v potrošnji leta 1986 (VPI 86), ki ga je objavil ÖSTAT, nadomeščen z novejšim, 
namreč z indeksom cen v potrošnji leta 1996 (VPI 96), ki ga je objavil isti organ.
Kot je bilo navedeno v točki 19 te sodbe, se ta aneks sklicuje na indeks, izračunan za 
leto 2001, v katerem je bil sklenjen, namesto na indeks iz leta 1994, ko je bila skle ‑
njena temeljna pogodba. Ta posodobitev sklica je skladna s posodobitvijo indeksa 
cen.
Iz tega izhaja, da se je prvi aneks glede posodobitve klavzule o indeksaciji omejil na 
uporabo določb temeljne pogodbe.63
64
65
66
67
68
I ‑ 4469PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da sklicevanje na novi indeks cen ne pomeni take 
spremembe bistvenih pogojev prvotnega naročila, da bi to pomenilo novo oddajo 
naročila v smislu Direktive 92/50.
Iz tega izhaja, da je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba izraz „oddaja“, 
uporabljen v členih 3(1), 8 in 9 Direktive 92/50, razlagati tako, da ne pokriva prila ‑
goditve prvotne pogodbe spremenjenim zunanjim okoliščinam, kot so konverzija 
cen, prvotno izraženih v nacionalni valuti, v eure; minimalno znižanje teh cen zaradi 
njihove zaokrožitve ter sklicevanje na novi indeks cen, katerega nadomestitev s pred ‑
hodno določenim indeksom je bila predvidena v prvotni pogodbi.
Tretje vprašanje
Tretje vprašanje predložitvenega sodišča se nanaša na spremembe temeljne pogodbe 
z drugim aneksom, sklenejenim oktobra 2005, ki je začel veljati 1. januarja 2006.
To sodišče v bistvu sprašuje, ali nova oddaja naročila po eni strani izhaja iz sklenitve 
nove klavzule o zavezi, da naročilo ne bo odpovedano, po drugi strani pa iz povečanja 
popustov, dogovorjenih glede cen nekaterih storitev, ki so predmet naročila.
Glede sklenitve nove klavzule o neodpovedi med veljavnostjo naročila, sklenjenega 
za nedoločen čas, je treba najprej opozoriti, da je praksa sklepanja javnega naročila 
storitev za nedoločen čas sama po sebi nenavadna za sistem in cilj pravil Skupnosti 69
70
71
72
73
I ‑ 4470SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
o javnih naročilih. Taka praksa lahko navsezadnje ovira konkurenco med morebi ‑
tnimi izvajalci storitev in preprečuje uporabo določb direktiv Skupnosti o sezna ‑
njanju javnosti o postopkih oddaje javnih naročil.
Kljub temu veljavno pravo Skupnosti ne prepoveduje sklepanja javnih naročil storitev 
za nedoločen čas.
Klavzula, s katero se stranki zavežeta, da v določenem obdobju ne bosta odpovedali 
pogodbe, sklenjena za nedoločen čas, prav tako ne šteje avtomatično za protipravno 
glede na pravo Skupnosti o javnih naročilih.
Kot izhaja iz točke 34 te sodbe, je za ugotovitev, ali sklenitev take klavzule pomeni 
novo odajo naročila, treba vedeti, ali je treba to klavzulo šteti za bistveno spremembo 
prvotne pogodbe (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Komisija proti Franciji, 
točki 44 in 46).
Klavzula, ki se obravnava v postopku v glavni stvari, formalizira zavezo strank, da se 
odpovesta vsaki odpovedi pogodbe v obdobju od leta 2005 do 2008.
Vendar je treba poudariti, da bi bilo po izteku, 31. decembra 1999, klavzule o neod ‑
povedi iz temeljne pogodbe zadevno naročilo v postopku v glavni stvari mogoče 
odpovedati kadarkoli, pod pogojem predhodnega obvestila. Kljub temu je naročilo 
ostalo veljavno v obdobju od leta 2000 do vključno 2005, ker niti naročnik niti izva ‑
jalec nista uporabila pravice do odpovedi pogodbe.74
75
76
77
78
I ‑ 4471PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Iz spisa ne izhaja, da bi naročnik v obdobju od leta 2005 do leta 2008, ki ga pokriva 
klavzula o neodpovedi, imel konkretne načrte, če ne bi bilo te klavzule, da prekine 
veljavno pogodbo in da bi odprl nov razpis. Tudi če bi imel namen to storiti, obdobje, 
na katero se je nanašala ta klavzula, namreč tri leta, ni bila taka, da bi mu to prepre ‑
čevala v obdobju, ki presega čas, potreben za organizacijo takega postopka. V teh 
okoliščinah ni dokazano, da taka klavzula o neodpovedi, če ni sistematično ponovno 
vključena v pogodbo, pomeni tveganje za izkrivljanje konkurence v škodo morebi ‑
tnih novih ponudnikov. Zato je ni mogoče opredeliti za bistveno spremembo prvotne 
pogodbe.
Iz tega izhaja, da v takih okoliščinah, kot so okoliščine v postopku v glavni stvari, 
določitev klavzule o neodpovedi v obdobju treh let v času veljavnosti naročila za 
storitve, sklenejenega za nedoločen čas, ne pomeni nove oddaje naročila v smislu 
Direktive 92/50.
Drugič, glede povečanja popusta, določenega z drugim aneksom, je treba opozoriti, 
da je temeljna pogodba za zadevne storitve določala „ceno, ki je enaka najnižje razvr ‑
ščeni potrošniški ceni po uradni tarifi […], zmanjšani za 15 %“.
V skladu s pojasnili, predloženimi Sodišču, se ta navedba nanaša na padajočo tarifo, ki 
jo izvaja družba APA, na podlagi katere se cene zadevnih storitev znižajo, če pogod ‑
beni partner družbe APA poveča potrošnjo teh storitev.
Na podlagi nekaterih od teh pojasnil je mogoče tudi ugotoviti, da povečanje stopnje 
popusta s 15 % na 25 %, določeno z drugim aneksom, pomeni isto kot uporaba manj 
povišane cene. Zmanjšanje cene in povečanje stopnje popusta naj bi, tudi če je njuna 
formalna predstavitev drugačna, imela primerljiv ekonomski učinek.79
80
81
82
83
I ‑ 4472SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
V teh okoliščinah je povečanje popusta mogoče razlagati kot da izhaja iz klavzul, 
določenih v temeljni pogodbi.
Sicer pa po eni strani povečanje popusta, ki povzroči zmanjšanje prejemkov ponu ‑
dnika, ki mu je bilo dodeljeno naročilo, v primerjavi s prejemki, ki so bili prvotno 
določeni, ne spremeni ekonomskega ravnovesja pogodbe v prid ponudniku, ki mu je 
bilo dodeljeno naročilo.
Po drugi strani pa zgolj dejstvo, da naročnik dobi večji popust za del storitev, ki so 
predmet naročila, ne more povzročiti izkrivljanja konkurence v škodo morebitnih 
ponudnikov.
Iz navedenega izhaja, da v takem položaju, kot je položaj v postopku v glavni stvari, 
določitev – v aneksu – večjih popustov od tistih, ki so bili prvotno določeni za 
nekatere cene, določene na podlagi količin na določenem področju, ne sme šteti 
za bistveno spremembo pogodbe in zato ne pomeni nove oddaje naročila v smislu 
Direktive 92/50.
Zato je treba na tretje vprašanje odgovoriti, da je treba izraz „oddaja“, uporabljen v 
členih 3(1), 8 in 9 Direktive 92/50, razlagati tako, da ne pokriva takega položaja, kot 
je položaj v postopku v glavni stvari, v katerem se naročnik med veljavnostjo naro ‑
čila storitev z aneksom sporazume s ponudnikom, ki mu je bilo dodeljeno naročilo, 
sklenjeno z njim za nedoločen čas, o obnovitvi za tri leta klavzule o neodpovedi, ki 
je prenehala veljati, ko je bil sklenjen dogovor o novi klavzuli, in o določitvi večjih 
popustov od tistih, ki so bili prvotno določeni za nekatere cene, določene na podlagi 
količin na določenih področjih.84
85
86
87
88
I ‑ 4473PRESSETEXT NACHRICHTENAGENTUR
Ob upoštevanju odgovorov na prvo, drugo in tretje vprašanje ni treba odgovoriti na 
četrto, peto, šesto in sedmo vprašanje.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku 
pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev 
stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1.  Izraz „oddaja“, uporabljen v členih 3(1), 8 in 9 Direktive Sveta 92/50/EGS 
z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil 
storitev, je treba razlagati tako, da ne pokriva položaja, kot je položaj v 
postopku v glavni stvari, v katerem so storitve, ki jih naročniku zagotavlja 
prvotni izvajalec, prenesene na drugega izvajalca, ki je kapitalska družba, 
in katerih prvotni izvajalec je edini delničar, ki nadzira novega izvajalca in 
mu daje navodila, če je prvotni izvajalec še naprej odgovoren za spoštovanje 
pogodbenih obveznosti.
2.  Izraz „oddaja“, uporabljen v členih 3(1), 8 in 9 Direktive Sveta 92/50, je treba 
razlagati tako, da ne pokriva prilagoditve prvotne pogodbe spremenjenim 
zunanjim okoliščinam, kot so konverzija cen, prvotno izraženih v nacio -
nalni valuti, v eure, minimalno znižanje teh cen zaradi njihove zaokrožitve 
ter sklicevanje na novi indeks cen, katerega nadomestitev s predhodno dolo -
čenim indeksom je bila predvidena v prvotni pogodbi.89
90
I ‑ 4474SODBA Z DNE 19. 6. 2008 – ZADEVA C‑454/06
3.  Izraz „oddaja“, uporabljen v členih 3(1), 8 in 9 Direktive Sveta 92/50, je 
treba razlagati tako, da ne pokriva takega položaja, kot je položaj v postopku 
v glavni stvari, v katerem se naročnik med veljavnostjo naročila storitev z 
aneksom sporazume s ponudnikom, ki mu je bilo dodeljeno naročilo, skle -
njeno z njim za nedoločen čas, o obnovitvi za tri leta klavzule o neodpovedi, 
ki je prenehala veljati, ko je bil sklenjen dogovor o novi klavzuli, in o dolo -
čitvi večjih popustov od tistih, ki so bili prvotno določeni za nekatere cene, 
določene na podlagi količin na določenih področjih.
Podpisi