29

V teh okoliščinah je Vänersborgs tingsrätt, mark- och miljödomstolen (oddelek za prostorske in okoljske zadeve sodišča prve stopnje v Vänersborgu, Švedska) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja, katerih besedilo je v vsaki od zadev C‑473/19 in C‑474/19 enako: „1. Ali je treba člen 5 Direktive o pticah razlagati tako, da nasprotuje nacionalni praksi, v skladu s katero prepoved velja samo za tiste vrste, ki so na seznamu Priloge 1 k Direktivi o pticah oziroma so do določene mere ogrožene ali pa njihova populacija dolgoročno upada? 2. Ali je treba pojme ‚namerno ubitje/vznemirjanje/uničenje‘ iz člena 5, od (a) do (d), Direktive o pticah in člena 12, od (a) do (c), Direktive o habitatih razlagati tako, da nasprotujejo nacionalni praksi, v skladu s katero mora v primeru, če namen ukrepov očitno ni ubijanje ali vznemirjanje vrst (na primer dejavnosti izkoriščanja gozda ali prostorskega razvoja), obstajati tveganje negativnih vplivov ukrepov na stanje ohranjenosti vrst, da bi prepovedi veljale? Prvo in drugo vprašanje za predhodno odločanje sta zastavljeni, med drugim, ob upoštevanju: – dejstva, da se člen 5 Direktive o pticah nanaša na varstvo vseh vrst ptic, navedenih v členu 1(1); – načina, kako člen 1(m) Direktive o habitatih opredeljuje ‚osebek‘; – dejstva, da se vprašanje stanja ohranjenosti vrst šteje za pomembno predvsem v okviru odstopanja iz člena 16 Direktive o habitatih (odstopanje zahteva, da ni nobene druge zadovoljive možnosti in da odstopanje ne škoduje vzdrževanju ugodnega stanja ohranjenosti populacij zadevne vrste na njihovem naravnem območju razširjenosti) ali člena 9 Direktive o pticah (odstopanje ne sme biti v neskladju s to direktivo, ki v členu 2 od držav članic zahteva, da sprejmejo potrebne ukrepe za vzdrževanje populacije vseh vrst iz člena 1 na stopnji, ki ustreza zlasti ekološkim, znanstvenim in kulturnim zahtevam). 3. Če je odgovor na kateri koli del drugega vprašanja, da je treba škodo na ravni, ki ni posamična raven, presojati, zato da prepoved velja, ali je treba presojo torej izvesti na katerem od spodaj naštetih obsegov ali ravni: a) določen geografsko omejen del populacije, kot je opredeljen pod točko (a), na primer v mejah regije, države članice ali Evropske unije; b) zadevna lokalna populacija (biološko ločena od drugih populacij vrst); c) zadevna metapopulacija; d) celotna populacija vrst v upoštevnem biogeografskem regijskem odseku območja razširjenosti vrste? 4. Ali je treba izraz ‚poškodovanje ali uničenje‘ razmnoževališč živali iz člena 12(1)(d) Direktive o habitatih razlagati tako, da nasprotuje nacionalni praksi, v skladu s katero je kljub previdnostnim ukrepom trajna ekološka funkcionalnost […] habitata zadevnih vrst na posameznem območju izgubljena bodisi zaradi škode, uničenja ali poslabšanja, ki je lahko neposredno ali posredno, posamično ali kumulativno, tako da prepoved velja le tedaj, kadar je verjetno, da se bo stanje ohranjenosti zadevnih vrst poslabšalo na ravneh, navedenih v tretjem vprašanju? 5. Če je odgovor na četrto vprašanje nikalen, torej da je treba zato, da prepoved velja, škodo presojati na drugi ravni, ne pa na ravni naravnega habitata na posameznem območju, ali je treba presojo tako opraviti na katerem od spodaj naštetih obsegov ali ravni: a) določen geografsko omejen del populacije, kot je opredeljen pod točko (a), na primer v mejah regije, države članice ali Evropske unije; b) zadevna lokalna populacija (biološko ločena od drugih populacij vrst); c) zadevna metapopulacija; d) celotna populacija vrst v upoštevnem biogeografskem regijskem odseku območja razširjenosti vrste? Drugo in četrto vprašanje […] vključujeta vprašanje, ali strogo varstvo iz direktiv [o pticah in o habitatih] ne velja več za vrste, v zvezi s katerimi je bil cilj direktive [o habitatih] (ugodno stanje ohranjenosti) dosežen.“