(Glej točke od 29 do 32, 36, od 134 do 141, od 145 do 150, 153, 154 in 163.)

(Glej točke od 33 do 35 in 37.)

Ravnanje hčerinske družbe na trgu je v bistvu tudi pod odločilnim vplivom matične družbe, če matična družba ohrani le pooblastilo za določanje ali odobritev nekaterih strateških poslovnih odločitev, če je potrebno, prek svojih predstavnikov v organih hčerinske družbe, če je za določanje poslovne politike hčerinske družbe stricto sensu pooblaščeno vodstvo, pooblaščeno za operativno upravljanje, ki ga je imenovala matična družba in ki zastopa in spodbuja njene poslovne interese.

Na področju konkurence se Komisija ne more, da bi protikonkurenčno ravnanje skupnega podjetja pripisala le eni od njegovih matičnih družb, ki ima v lasti dve tretjini njegovega kapitala, v skladu s členom 81 ES, opreti zgolj na možnost odločilnega vpliva navedene matične družbe, kot velja v okviru uporabe Uredbe št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij pri ugotavljanju nadzora, ne da bi bilo treba preveriti, ali se je ta vpliv dejansko izvajal. Nasprotno, načeloma je dolžnost Komisije, da dokaže tak odločilen vpliv na podlagi vseh dejstev. Med ta dejstva spada kopičenje funkcij istih fizičnih oseb pri upravljanju matične družbe in pri upravljanju njene hčerinske družbe ali skupnega podjetja, ali to, da so morale navedene družbe slediti navodilom, ki jih je izdalo skupno poslovodstvo, ne da bi imele možnost, da bi na trgu ravnale samostojno.

Poleg tega se dejansko izvajanje odločilnega vpliva ene ali več matičnih družb na poslovno ravnanje skupnega podjetja lahko ugotovi tudi s preučitvijo načinov sprejemanja odločitev v tem podjetju. Tudi če pristojnost ali možnost določanja poslovnih odločitev skupnega podjetja izhaja zgolj iz same možnosti izvajanja odločilnega vpliva na njegovo poslovno ravnanje in tako iz pojma nadzora v smislu Uredbe št. 139/2004, lahko Komisija in sodišče Unije domnevata, da so bile zakonske določbe in določbe sporazumov o delovanju skupnega podjetja, zlasti določbe pogodbe o ustanovitvi skupnega podjetja in dogovora delničarjev o glasovih, izvedene in spoštovane. V takih okoliščinah se lahko preučitev dejanskega izvajanja odločilnega vpliva na poslovno ravnanje skupnega podjetja opravi z abstraktno analizo dokumentov, podpisanih pred začetkom delovanja tega podjetja.

Vendar lahko Komisija ali zainteresirane stranke ob upoštevanju tega, da je preučitev dejanskega izvajanja odločilnega vpliva retrospektivna in se lahko zato utemelji z dejstvi, predložijo dokaze za to, da so se poslovne odločitve skupnega podjetja sprejemale drugače, kot izhaja iz same abstraktne preučitve sporazumov glede delovanja skupnega podjetja.

Poleg tega mora Komisija pri preučitvi dejanskega izvajanja odločilnega vpliva matične družbe na poslovno ravnanje skupnega podjetja nepristransko upoštevati vse pravne in dejanske okoliščine, ki so ji jih predložile zainteresirane stranke. Kadar pa ima v primeru skupnega podjetja ena sama matična družba ves kapital hčerinske družbe, je pomembno, ali je matična družba izvajala dejanski vpliv na operativno vodenje skupnega podjetja. V tem primeru namreč obstaja več lastnikov deležev in odločitve organov skupnega podjetja sprejemajo njihovi člani, ki so predstavniki poslovnih interesov različnih matičnih družb, ki se lahko ujemajo, vendar tudi razlikujejo.

V zvezi s tem se preučitev organizacijskih povezav med skupnim podjetjem in matično družbo ne nanaša nujno na vprašanje zastopanja matične družbe, izhajajoče iz tega, da je ta družba uradno imenovala direktorja skupnega podjetja. Pomembneje je namreč upoštevati zastopanje, v širokem pomenu, poslovnih interesov matične družbe in vpliv na odločitve organov skupnega podjetja, da bi uskladili poslovno politiko navedenega podjetja s poslovno politiko matične družbe, o čemer priča zlasti kopičenje položajev v upravi matične družbe in v skupnem podjetju, ter to, da ima direktor skupnega podjetja del kapitala matične družbe.

Če Komisija pripiše odgovornost za kršitev skupnega podjetja le eni od matičnih družb, mora dokazati, da je ta matična družba enostransko odločilno vplivala na poslovno ravnanje skupnega podjetja.

(Glej točke 43, 44, 49, 50, 54, 76, 85 in 112.)