I - 4290SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
SODBA SODIŠČA (veliki senat) 
z dne 24. maja 2011*
V zadevi C-52/08,
z
aradi tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 226 ES, vložene 12. f e-
bruarja 2008,
E
vropska komisija , ki jo zastopata H. Støvlbæk in P . Andrade, zastopnika, z naslo -
vom za vročanje v Luxembourgu,
t
ožeča stranka,
ob intervenciji
Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, ki ga zastopa S. Ossowski, 
zastopnik, skupaj s K. Smithom, barrister,
intervenient,
* Jezik postopka: portugalščina.
I - 4291KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
proti
P
ortugalski republiki, ki jo zastopata L.  Inez Fernandes in F.  S.  Gaspar Rosa, 
zastopnika,
t
ožena stranka,
ob intervenciji
Češke republike, ki jo zastopa M. Smolek, zastopnik,Republike Litve, ki jo zastopata D. Kriaučiūnas in E. Matulionytė, zastopnika,
Republike Slovenije, ki jo zastopata V. Klemenc in Ž. Cilenšek Bončina, zastopnici,
Slovaške republike, ki jo zastopa J. Čorba, zastopnik,
intervenientke,
I - 4292SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
SODIŠČE (veliki senat),
v sestavi V.  Skouris, predsednik, A.  Tizzano, J.  N.  Cunha Rodrigues, K.  Lenaerts,  
J.-C. Bonichot, A. Arabadžiev (poročevalec), J-J. Kasel, predsedniki senatov,  
R.  Silva de Lapuerta, sodnica, E. Juhász, G.  Arestis, M.  Ilešič, sodniki, C.  Toader,  
sodnica, in M. Safjan, sodnik,
generalni pravobranilec: P . Cruz Villalón, 
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 28. aprila 2010,
p
o predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 14. se p-
tembra 2010,
i
zreka naslednjo
Sodbo
1K
omisija Evropskih skupnosti s tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da Portugalska 
republika s tem, da ni sprejela zakonov in drugih predpisov, ki so potrebni za uskladi -
tev z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 
o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, str. 22), ni izpolnila svojih obveznosti iz te direktive.
I - 4293KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
Pravni okvir
Pravo Unije
2V uvo
dni izjavi 9 Direktive 2005/36 je navedeno: „Čeprav je treba zaradi svobode 
ustanavljanja ohraniti načela in zaščitne ukrepe, ki so podlaga za različne veljavne si s-
teme priznavanja, se morajo njihova pravila izboljšati glede na pridobljene izkušnje. “
3V s
kladu z  uvodno izjavo 14 te direktive „[m]ehanizem priznavanja, vzpostavljen 
z [Direktivo Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu prizna -
vanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposablja -
njem, ki traja najmanj tri leta (UL 1989, L 19, str. 16)], ostaja nespremenjen“.
4V 
uvodni izjavi 41 Direktive 2005/36 je navedeno, da ta direktiva „ne posega v upora -
bo členov 39(4) [ES] in 45 [ES], kar zadeva predvsem notarje“.
5Č
len 2(3) Direktive 2005/36 določa:
„Če so za določen reguliran poklic v ločenem aktu zakonodaje Skupnosti določene 
druge posebne ureditve, neposredno povezane s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, 
se ustrezne določbe te direktive ne uporabljajo. “
I - 4294SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
6Notarski poklic ni bil urejen z nobenim ločenim aktom zakonodaje Unije, kakršen je 
tisti iz tretjega odstavka navedenega člena 2.
7V s
kladu s členom 62 Direktive 2005/36 je bila Direktiva 89/48 z 20. oktobrom 2007 
razveljavljena.
Nacionalna ureditev
8V p
ortugalskem pravnem redu notarji svoje naloge opravljajo kot svobodni poklic. 
Organizacijo tega poklica ureja uredba-zakon št.  26/2004 z  dne 4.  februarja 2004 
o notarskem statutu ( Diário da República  I, serija A, št. 29 z dne 4. februarja 2004, 
v nadaljevanju: notarski statut).
9Č
len 1(1) in (2) notarskega statuta določa:
„1.  Notar je pravnik, katerega listine, sestavljene v okviru njegovih pristojnosti, už i-
v
ajo javno zaupanje.
2.  Notar je javni uslužbenec, ki dokumentom zagotavlja verodostojnost in te doku-
men
te hrani, in hkrati pripadnik svobodnih poklicev, ki ravna neodvisno, nepr i-
stransko in ga stranke svobodno izberejo. “
I - 4295KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
10Člen 4(1) tega statuta določa, da je „na splošno naloga notarja, da v skladu z voljo 
strank sestavlja javne listine, tako da to voljo ugotovi in ji zagotovi ustrezno pravno obliko, pri čemer stranke seznani s pravnimi posledicami in učinki te oblike“.
11Č
len 4(2) tega statuta podrobneje določa, da je notar pristojen zlasti za sestavo op o-
rok in drugih javnih listin, potrjevanje ali priznavanje listin ali podpisov, izdajo potr -
dil, overjanje prevodov, izdajo odpravkov ali potrjenih kopij, sestavo zapisnikov sej in 
hrambo dokumentov.
12N
a podlagi člena 25 notarskega statuta morajo biti za dostop do poklica notarja ku -
mulativno izpolnjeni ti pogoji:
– ni razlogov, da ne sme opravljati nalog v javni upravi, in ni mu prepovedano opra -
vljan
je notarskih nalog;
– je imetnik diplome iz prava, ki je priznana s portugalsko zakonodajo;
– dokončal je notarsko pripravništvo in
– opravil je natečaj, ki ga organizira notarski svet.
I - 4296SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
13Notarska zbornica je bila ustanovljena z uredbo-zakonom št. 27/2004 z dne 4. febr u-
arja 2004 ( Diário da República I, serija A, št. 29 z dne 4. februarja 2004). Dodelitev 
naziva notarja ureja odlok ministra za pravosodje št. 398/2004 z dne 21. aprila 2004.
14V 
skladu s členom 38 uredbe-zakona št. 76-A/2006 z dne 29. marca 2006 ( Diário da 
República I, serija A, št. 63 z dne 29. marca 2006) so bila pooblastila za potrjevanje, 
overjanje in priznavanje dokumentov dodeljena tudi delavcem v arhivih, uradnikom, 
ki upravljajo zbirke podatkov, priznanim tržnim ali industrijskim zbornicam, odvetni -
kom in „solicitadores“. Taka potrditev, overitev in priznanje zadevnim dokumentom 
zagotavlja enako dokazno moč, kot jo imajo dokumenti, ki se sestavijo pri notarju.
15P
ortugalska republika je na obravnavi obrazložila, da je portugalski zakonodajalec 
postopoma odpravljal potrebo po notarski potrditvi, kar velja za skoraj vse akte, za katere se je taka potrditev prej zahtevala.
Predhodni postopek
16N
a Komisijo je bila vložena pritožba zaradi neopravljenega prenosa Direktive 89/48 
za notarski poklic na Portugalskem. Potem ko je Komisija to pritožbo preučila, je 
Portugalski republiki poslala uradni opomin z dne 20. decembra 2001, v katerem jo je 
pozvala, naj ji v roku dveh mesecev predloži pojasnila glede neopravljenega prenosa 
te direktive.
17P
ortugalska republika je v odgovoru na uradni opomin z dne 17. junija 2002 Komi -
sijo obvestila, da se izvaja reforma zakonodaje, ki se nanaša na dostop do notarskega 
poklica.
I - 4297KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
18Komisija je 18. oktobra 2006 na to državo članico naslovila obrazloženo mnenje, v k a-
terem je ugotovila, da ta država ni izpolnila obveznosti iz Direktive 89/48. To državo 
je pozvala, naj ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s  tem obrazloženim mnenjem, 
sprejme v dveh mesecih od njegovega prejema.
19V dopi
su z dne 24. januarja 2007 je Portugalska republika obrazložila, zakaj meni, da 
stališče Komisije ni bilo utemeljeno.
20V t
eh okoliščinah se je Komisija odločila vložiti to tožbo.
Tožba
Trditve strank
21K
omisija na prvem mestu navaja, da notarji ne sodelujejo pri izvajanju javne oblasti 
v smislu člena 45, prvi odstavek, ES. V zvezi s tem spominja, da je treba to določbo, 
ker določa izjemo od svobode ustanavljanja, razlagati ozko (sodba z dne 21. junija 1974 v zadevi Reyners, 2/74, Recueil, str. 631, točka 43).
22P
odročje uporabe te izjeme naj bi bilo poleg tega omejeno na dejavnosti, ki so same 
po sebi v  neposredni in posebni zvezi z  izvajanjem javne oblasti (zgoraj navedena sodba Reyners, točki 44 in 45). Po mnenju Komisije pojem javne oblasti zajema i z-
vajanje pooblastil za odločanje, ki presegajo splošno pravo, kar se kaže v možnosti 
I - 4298SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
delovanja, ki je neodvisno od volje drugih subjektov ali tej volji celo nasprotuje. Izraz 
javne oblasti naj bi bilo po sodni praksi Sodišča zlasti izvajanje pooblastil za uporabo  
prisile (sodba z  dne 29.  oktobra 1998 v  zadevi Komisija proti Španiji, C-114/97,  
Recueil, str. I-6717, točka 37).
23T
ako naj bi bile s področja uporabe člena 45, prvi odstavek, ES izvzete dejavnosti, ki 
so pomožne ali ki pomenijo sodelovanje pri delovanju javne oblasti (glej v tem smislu sodbo z dne 13. julija 1993 v zadevi Thijssen, C-42/92, Recueil, str. I-4047, točka 22).
24P
o mnenju Komisije in Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska je tr e-
ba dejavnosti, ki so povezane z izvajanjem javne oblasti, razlikovati od dejavnosti, ki 
se izvajajo v splošnem interesu. Več poklicem naj bi bile namreč dodeljene posebne 
pristojnosti v splošnem interesu, ne da bi bili povezani z izvajanjem javne oblasti.
25K
er portugalska zakonodaja notarjem ne daje pooblastil za odločanje, naj torej ti ne 
bi sodelovali pri izvajanju javne oblasti.
26K
omisija na drugem mestu glede na zahteve Direktive 2005/36 preuči pogoje, ki jih je 
treba izpolniti za dostop do poklica notarja na Portugalskem.
27T
ako kot Združeno kraljestvo ta institucija meni, da uvodna izjava 41 te direktive no -
tarskega poklica ne izključuje s področja uporabe te direktive. To uvodno izjavo naj bi 
bilo treba razlagati tako, da se člen 45, prvi odstavek, ES za notarski poklic uporablja, 
I - 4299KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
kadar ta poklic sodeluje pri izvajanju javne oblasti. Ker pa naj notarji v portugalskem 
pravnem redu ne bi sodelovali pri izvajanju javne oblasti, se Direktiva 2005/36 zanje uporablja.
28Gle
de tega Komisija navaja, da je treba za opravljanje notarskega poklica izpolniti pet 
pogojev. Prvič, kandidati naj bi morali imeti diplomo iz prava, ki jo izda portugalska univerza, ali univerzitetni naziv, ki je po portugalskem pravu tej diplomi enakovr e-
den. Drugič, kandidati naj bi morali opraviti natečaj, na podlagi katerega je mogoče 
pridobiti naziv notarja. Tretjič, opraviti bi morali pripravništvo, ob koncu katerega 
naj bi notar podal mnenje o sposobnosti pripravnika za opravljanje poklica. Četrtič, potem ko kandidati to pripravništvo končajo, naj bi morali opraviti drugi natečaj, ki jim omogoča opravljanje poklica. Petič, kandidati naj bi nastopili funkcijo s prisego pred ministrom za pravosodje in predsednikom notarske zbornice.
29K
omisija meni, da prvi trije pogoji, ki so omenjeni v prejšnji točki, niso skladni z zah -
tevami Direktive 2005/36. Prvi pogoj naj bi bil tako v nasprotju s členoma 13(1) in 14(3) te direktive, ker naj bi imetnikom diplom iz prava, ki so jih izdale univerze v drugih državah članicah, ali univerzitetnih nazivov, ki se ne štejejo za enakovredne, 
prepovedoval opravljanje notarskega poklica na Portugalskem. Drugi pogoj naj bi bil 
v nasprotju zlasti s členom 14(3) te direktive, ker natečaj, ki omogoča pridobitev na -
ziva notarja, vsebuje širok spekter vsebin, ne da bi se upoštevale vsebine, ki so bile že zajete z diplomo ali dokazilom o izobrazbi kandidata. Komisija glede tretjega pogo -
ja meni, da zadevno pripravništvo ne pomeni le prilagoditvenega obdobja, temveč hkrati tudi preizkus sposobnosti, pri čemer člen 14(3) Direktive 2005/36 združevanje 
prilagoditvenega obdobja in preizkusa usposobljenosti prepoveduje.
I - 4300SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
30Portugalska republika, ki se ji pridružujejo Republika Litva, Republika Slovenija in 
Slovaška republika, na prvem mestu navaja, da notarji v skladu z zakonodajo Unije in sodno prakso Sodišča sodelujejo pri izvajanju javne oblasti v smislu člena 45, prvi 
odstavek, ES.
31S
odišče naj bi namreč v sodbi z dne 30. septembra 2003 v zadevi Colegio de Oficiales 
de la Marina Mercante Española (C-405/01, Recueil, str. I-10391, točka 42) potrdilo, 
da gre pri notarskih dejavnostih, ki so povezane s sestavo oporok, za povezanost z i z-
vajanjem pooblastil javne oblasti.
32T
udi Evropski parlament naj bi v Resoluciji z dne 18. januarja 1994 o statusu in org a-
nizaciji notariata v dvanajstih državah članicah Skupnosti (UL C 44, str. 36) in v Re -
soluciji z dne 23. marca 2006 o pravnih poklicih in splošnem interesu na področju de -
lovanja pravnih sistemov (UL C 292E, str. 105) ugotovil, da se člen 45, prvi odstavek, 
ES uporablja za notarski poklic.
33Pra
v tako naj bi Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 
2000 o  nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronsk e-
ga poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 
str. 1) in Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, str. 36) notarske dejavnosti izključevali z njunega področja uporabe.
34Ne
kateri vidiki notarskega statusa, in sicer zlasti njihov status javnega uslužbenca, r e-
žim numerus clausus , ki se uporablja za notarje, prisega in nezdružljivost opravljanja 
funkcije, ki so določeni v zakonu, naj bi prav tako potrjevali sodelovanje notarjev pri 
izvajanju javne oblasti.
I - 4301KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
35Glede domnevnega neopravljenega prenosa Direktive 2005/36 Portugalska republika, 
Republika Litva in Republika Slovenija na drugem mestu navajajo, da je v uvodni izja -
vi 41 te direktive izrecno navedeno, da „ne posega v uporabo členov 39(4) [ES] in 45 
[ES], kar zadeva predvsem notarje“. Ta pridržek naj bi potrjeval, da je notarski poklic 
izključen s področja uporabe Direktive 2005/36. Podoben pridržek naj bi bil v dvana j-
sti uvodni izjavi Direktive 89/48.
36P
ortugalska republika z opiranjem na pripravljalno gradivo Direktive 2005/36 in zl a-
sti na Zakonodajno resolucijo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL 2004, C 97E, str. 230), ki je bila v prvem bra -
nju sprejeta 11. februarja 2004, ugotavlja, da je zakonodajalec Unije notarski poklic 
izvzel s področja uporabe te direktive.
37Če
ška republika meni, da je zahteva za preizkus usposobljenosti, ki zajema vpraša -
nja o notranjem pravu te države članice, skladna s pogoji iz člena 3(1)(h) Direktive 
2005/36, ker opravljanje notarskega poklica zahteva poglobljeno znanje nacionalnega prava država članice gostiteljice.
38Re
publika Slovenija navaja, da bi moralo Sodišče tožbo po uradni dolžnosti zavrniti 
kot nedopustno, ker je bil predmet predhodnega postopka domnevno neopravljen prenos Direktive 89/48, medtem ko se v tej tožbi Portugalski republiki očita, da ni 
izpolnila obveznosti iz Direktive 2005/36.
I - 4302SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
Presoja Sodišča
Dopustnost tožbe
39Iz t
ožbene vloge Komisije je razvidno, da se tožba nanaša na domnevno neopravljen 
prenos Direktive 2005/36. Vendar je treba opozoriti, da se uradni opomin in obrazlo -
ženo mnenje Komisije nanašata na Direktivo 89/48. Zato je treba po uradni dolžnosti 
preizkusiti dopustnost te tožbe.
40V s
kladu s sodno prakso lahko Sodišče po uradni dolžnost preveri, ali so za vložitev 
tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti države izpolnjeni pogoji iz člena 226 ES (sodbi z dne 31. marca 1992 v zadevi Komisija proti Italiji, C-362/90, Recueil, str. I-2353, 
točka 8, in z dne 9. septembra 2004 v zadevi Komisija proti Grčiji, C-417/02, ZOdl., 
str. I-7973, točka 16).
41V s
kladu z ustaljeno sodno prakso se mora obstoj neizpolnitve obveznosti v okviru 
tožbe na podlagi člena 226 ES presojati glede na ureditev Unije, ki je veljala ob koncu roka, ki ga je Komisija določila zadevni državi članici za uskladitev z obrazloženim mnenjem (glej zlasti sodbe z dne 10. septembra 1996 v zadevi Komisija proti Nemčiji, C-61/94, Recueil, str. I-3989, točka 42; z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Komisija proti 
Belgiji, C-377/03, ZOdl., str. I-9733, točka 33, in z dne 10. septembra 2009 v zadevi 
Komisija proti Grčiji, C-416/07, ZOdl., str. I-7883, str. 27). Treba pa je ugotoviti, da je Direktiva 2005/36 Direktivo 89/48 razveljavila z 20. oktobrom 2007, to je po izteku roka, ki je bil določen v obrazloženem mnenju.
42V
endar kot je že presodilo Sodišče, čeprav predlogov, ki jih vsebuje tožba, načelo -
ma ni mogoče razširiti onkraj neizpolnitve obveznosti, zatrjevane v izreku obrazlo -
ženega sklepa in uradnem opominu, kljub temu velja, da je dopustno, da Komisija 
predlaga ugotovitev neizpolnitve obveznosti, ki izhajajo iz prvotne različice pozneje 
I - 4303KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
spremenjenega ali razveljavljenega akta Unije in so bile ohranjene v novih določbah 
Unije. Nasprotno pa predmeta spora ni mogoče razširiti na obveznosti, ki izhajajo iz novih določb, ki nimajo ustreznika v prvotni različici zadevnega akta, saj bi to p o-
menilo bistveno kršitev pravilnosti postopka za ugotovitev neizpolnitve obvezno -
sti (glej v zvezi s tem sodbe z dne 9. novembra 1999 v zadevi Komisija proti Italiji, C-365/97, Recueil, str. I-7773, točka 36; z dne 12. junija 2003 v zadevi Komisija proti Italiji, C-363/00, Recueil, str. I-5767, točka 22, in z dne 10. septembra 2009 v zadevi Komisija proti Grčiji, točka 28).
43Z
ato so predlogi, ki jih Komisija navaja v tožbi in se nanašajo na ugotovitev, da Port u-
galska republika ni izpolnila obveznosti iz Direktive 2005/36, načeloma dopustni, če 
so obveznosti iz te direktive podobne obveznostim iz Direktive 89/48 (glej po analo -
giji zgoraj navedeno sodbo z dne 10. septembra 2009 v zadevi Komisija proti Grčiji, 
točka 29).
44T
oda kakor izhaja iz uvodne izjave 9 Direktive 2005/36, ta direktiva ob tem, da s po e-
notenjem upoštevnih načel izboljšuje, reorganizira in racionalizira obstoječe določbe, zaradi svobode ustanavljanja ohranja načela in zaščitne ukrepe, ki so podlaga za ra z-
lične veljavne sisteme priznavanja, kot so bili uvedeni z Direktivo 89/48.
45P
oleg tega je v uvodni izjavi 14 Direktive 2005/36 navedeno, da mehanizem priznav a-
nja, vzpostavljen zlasti z Direktivo 89/48, ostaja nespremenjen.
46V obra
vnavani zadevi se očitek Komisije Portugalski republiki v zvezi z notarskim 
poklicem ne nanaša na neopravljen prenos neke določbe Direktive 2005/36, temveč 
na neopravljen prenos te direktive v celoti.
I - 4304SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
47V teh pogojih je treba ugotoviti, da je domnevna obveznost prenosa Direktive 2005/36 
za poklic notarja podobna obveznosti iz Direktive 89/48, ker so načela in zaščitni ukrepi, ki so podlaga za sistem priznavanja, ki ga uvaja Direktiva 89/48, ohranj e-
ni v Direktivi 2005/36 in ker je ta mehanizem po sprejetju Direktive 2005/36 ostal nespremenjen.
48Z
ato je treba šteti, da je tožba dopustna.
Utemeljenost
49K
omisija Portugalski republiki očita, da ni prenesla Direktive 89/48 za notarski p o-
klic. Zato je treba preizkusiti, ali se ta direktiva za ta poklic uporablja.
50V z
vezi s tem je treba upoštevati zakonodajni okvir, v katerega spada ta direktiva.
51T
reba je ugotoviti, da je zakonodajalec v dvanajsti uvodni izjavi Direktive 89/48, ki je 
bila predhodnica Direktive 2005/36, izrecno navedel, da splošni sistem za priznavanje visokošolskih diplom, ki ga uvaja prvonavedena direktiva, „v ničemer ne izključuje  
izvajanj[a] člena [45 ES]“. Ta pridržek izraža voljo zakonodajalca, da dejavnosti,  
na k
atere se nanaša člen 45, prvi odstavek, ES ne vključi na področje uporabe Dire k-
tive 89/48.
I - 4305KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
52Ob sprejetju Direktive 89/48 pa Sodišče še ni imelo priložnosti, da bi se izreklo o vpra -
šanju, ali se člen 45, prvi odstavek, ES nanaša na notarsko dejavnost.
53P
arlament je v letih, ki so sledila sprejetju Direktive 89/48, v resolucijah iz leta 1994 in 
iz leta 2006, ki sta omenjeni v točki 32 te sodbe, na eni strani potrdil, da mora člen 45, 
prvi odstavek, ES v celoti veljati za notarski poklic kot tak, na drugi strani pa izrazil 
željo, da bi bil pogoj državljanstva za dostop do tega poklica črtan.
54P
oleg tega je ob sprejetju Direktive 2005/36, ki je nadomestila Direktivo 89/48, zak o-
nodajalec Unije poskrbel, da je v uvodni izjavi 41 prvonavedene direktive pojasnilo, da ta direktiva ne posega v uporabo člena 45 ES, „kar zadeva predvsem notarje“. Z a-
konodajalec Unije pa se s tem, da je navedel ta pridržek, ni opredelil glede uporabe 
člena 45, prvi odstavek, ES, in tako tudi ne glede uporabe Direktive 2005/36 za notar -
ske dejavnosti.
55T
o potrjuje zlasti pripravljalno gradivo zadnjenavedene direktive. Parlament je na -
mreč v zakonodajni resoluciji, ki je omenjena v točki 36 te sodbe, predlagal, da se v besedilu Direktive 2005/36 izrecno navede, da se ta direktiva ne uporablja za notar -
je. Če ta predlog ni bil ohranjen niti v Spremenjenem predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij (COM(2004) 317 konč.) niti v Skupnem stališču (ES) št. 10/2005 z dne 21. decembra 2004 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij v skl a-
du s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (UL 2005, C 58E, str. 1), ki ga je Svet sprejel po postopku iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, razlog 
ni bil to, da bi se morala predlagana direktiva uporabljati za notarski poklic, temveč 
I - 4306SODBA Z DNE 24. 5. 2011 – ZADEVA C-52/08
predvsem to, da je bila „izjema od načela svobode ustanavljanja in svobode opra -
vljanja storitev za dejavnosti, ki so v neposredni in posebni zvezi z izvajanjem javne 
oblasti, določena v členu 45, prvi odstavek, ES“.
56V z
vezi s tem zaradi posebnih okoliščin, ki so spremljale zakonodajni postopek, in 
položaja negotovosti, ki je zato nastal, kot je razvidno iz zakonodajnega okvira, na katerega je opozorjeno zgoraj, ni mogoče ugotoviti, da je ob izteku roka, ki je bil do -
ločen v  obrazloženem mnenju, obstajala dovolj jasna obveznost, da države članice 
prenesejo Direktivo 89/48 za poklic notarja.
57Z
ato je treba tožbo zavrniti.
Stroški
58V s
kladu s členom 69(2) Poslovnika se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so 
bili ti priglašeni. Portugalska republika je predlagala, naj se Komisiji naloži plačilo stroškov, in ker ta s svojimi predlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
59V s
kladu s členom 69(4), prvi pododstavek, Poslovnika države članice, ki se kot in -
tervenientke udeležijo postopka, nosijo svoje stroške. Češka republika, Republika L i-
tva, Republika Slovenija, Slovaška republika in Združeno kraljestvo zato nosijo svoje stroške.
I - 4307KOMISIJA PROTI PORTUGALSKI
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo:
1. Tožba se zavrne.
2. Evropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
3. Češka republika, Republika Litva, Republika Slovenija, Slovaška republika 
in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska nosijo svoje stroške.
Podpisi