*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2012 :217 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 19. aprila 2012  
Jezik postopka: nemščina.„Direktive 2000 /43/ES, 2000 /78/ES in 2006 /54/ES — Enako o bravnavanje pri zaposlovanju in delu — 
Delavec, ki i zkaže, da i zpolnjuje pogoje iz razpisanega delovnega me sta — Pravica tega delavca, do 
dostopa do informacije, ali je delodajalec zaposlil drugega kandida ta“
V zadevi C-415/10,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Bundesarbeitsgericht (Nemčija) z o dločbo z d ne 20. maja 2010 , ki j e prispela na Sodišče 20. avgusta 
2010 , v p ostopku
Galina M eister
proti
Speec h De sign Car rier Systems GmbH,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi J. N. Cunha Rodrigues, predsednik senata, U. Lõhmus, A. Rosas (poročevalec), A. Arabadžiev 
in C. G. Fernlund, sodniki,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z d ne 30. novembra 2011 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za G. Meister R. Wißbar, odvetnik,
— za Speech Design Carrier Systems GmbH U . Kappelhoff, odvetnica,
— za nemško v lado T. Henze in J. Möller, zastopnika,
— za Evropsko ko misijo V. Kreuschitz, zastopnik,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 12. januarja 2012
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2012 :217SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 8(1) Direktive S veta 2000 /43/ES z 
dne 29. junija 2000 o i zvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL, 
posebna izdaja v s lovenščini, poglavje 20, zvezek 1, str. 23), člena 10(1) Direktive S veta 2000 /78/ES z 
dne 27. novembra 2000 o s plošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL, 
posebna izdaja v s lovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 79) in člena 19(1) Direktive 2006 /54/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z d ne 5. julija 2006 o u resničevanju načela enakih m ožnosti ter 
enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem d elu (UL L 204, str. 23).
2 Ta predlog je bil vložen v o kviru spora me d G. Meister in dr užbo Speech Design Carrier Systems 
GmbH (v nadaljevanju: družba Speech D esign) zaradi di skriminacije na podlagi spola, starosti in 
narodnosti, katere predmet naj bi G. Meister bila me d postopkom zaposlovanja.
Pravni okvir
Ureditev Unije
Direktiva 2000 /43
3 V uvodni izjavi 15 D irektive 2000 /43 je navedeno, da j e „[p]resoja dejstev, iz katerih je mogoče sklepati 
obstoj neposredne ali posredne di skriminacije, […] predmet nacionalnih pravosodnih ali dr ugih 
pristojnih organov v s kladu s p redpisi nacionalne zakono daje ali prakse. Taki predpisi lahko d oločajo, 
da s e predvsem p osredna diskriminacija ugotavlja z v semi sredstvi, vključno n a podlagi statistične 
evidence“.
4 V uvodnih izjavi 21 te dir ektive je navedeno, da „[č]e obstaja domneva o di skriminaciji, je treba pravila 
o dokaznem b remenu prilagoditi in za učinkovito uporabo načela enakega obravnavanja prenesti 
dokazno b reme n a obtoženca [toženca], če so predloženi dokazi o t aki di skriminaciji“.
5 Člen 1 navedene dir ektive d oloča:
„Namen te dir ektive je določiti okvir za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, da b i v 
državah članicah uveljavili načelo enakega obravnavanja.“
6 Člen 3(1) te dir ektive d oloča:
„Ta dir ektiva se uporablja v o kviru pristojnosti, dodeljenih Skupnosti, za vse osebe v j avnem i n 
zasebnem s ektorju, vključno z j avnimi organi, v z vezi:
(a) s pogoji za dostop do zaposlitve, samozaposlitve in poklica, vključno z i zbirnimi me rili in pogoji 
zaposlovanja ne gl ede na vrsto dejavnosti in na vseh ra vneh poklicne hierarhije, vključno z 
napredovanjem;
[…]“
7 Člen 7(1) Direktive 2000 /43 d oloča:
„Države članice zagotovijo, da s o sodni in/ali upravni postopki za izpolnitev obveznosti po tej direktivi, 
vključno s p ostopki poravnave, če jih dr žave č lanice štejejo za primerne, na voljo vsem o sebam, ki 
menijo, da j im je bila storjena kri vica, ker ni bilo uporabljeno n ačelo enakega obravnavanja, in sicer 
celo potem, ko s e je odnos, v ka terem n aj bi prišlo do diskriminacije, že kon čal.“
ECLI:EU:C:2012 :217 3SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
8 Člen 8 navedene dir ektive z n aslovom „Dokazno b reme“ določa:
„1.Države članice skladno s s vojimi nacionalnimi pravosodnimi sistemi sprejmejo potrebne ukrepe, s 
katerimi zagotovijo, da m ora toženec dokazati, da n i bilo kr šeno n ačelo enakega obravnavanja, če 
osebe, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ker ni bilo uporabljeno n ačelo enakega obravnavanja, 
na sodišču ali pri dr ugem p ristojnem o rganu predstavijo dejstva, na podlagi katerih se lahko d omneva, 
da je prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije.
2. Odstavek 1 ne preprečuje dr žavam članicam uvesti pravil o d okazovanju, ki so za tožnike ugodnejš[a].
3. Odstavek 1 se ne uporablja za kazenske p ostopke.
4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi za vse postopke, ki s e začnejo v s kladu s č lenom 7(2).
5. Državam č lanicam n i treba uporabljati odstavka 1 pri postopkih, p ri ka terih m ora s odišče ali 
pristojni organ raziskati dejstva v z vezi s p rimerom.“
Direktiva 2000 /78
9 V uvodni izjavi 15 D irektive 2000 /78 je navedeno, da j e „[p]resoja o d ejstvih, na podlagi katerih je mogoče 
sklepati, da o bstaja neposredna ali posredna diskriminacija, […] stvar nacionalnih sodnih ali drugih pristojnih 
instanc, v s kladu z n acionalno z akono dajo in prakso. Ti predpisi lahko predvidijo zlasti, da j e posredno 
diskriminacijo mogoče ugotavljati s ka kršnimi koli sredstvi, tudi na podlagi statističnih podatkov.“
10 V u vodni izjavi 31 t e dir ektive je navedeno, da s e m orajo „[p]ravila o d okaznem b remenu […] 
prilagoditi, kadar g re za primer ev identne di skriminacije in kadar s o predloženi dokazi o t akšni 
diskriminaciji, se zaradi u činkovitosti uporabe načela enakega obravnavanja dokazno b reme v rne na 
toženo s tran. Ve ndar p a dokazovanje, da j e tožnik pripadnik določene ve re ali da i ma določeno 
prepričanje ali hendikep, da j e določene starosti ali spolne usmerjenosti, ni stvar tožene stranke.“
11 Člen 1 navedene dir ektive d oloča:
„Namen te dir ektive je opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji zaradi ve re ali prepričanja, 
hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti pri zaposlovanju in delu, zato da b i v dr žavah 
članicah uresničevali načelo enakega obravnavanja.“
12 Člen 3(1) te dir ektive d oloča:
„V me jah pristojnosti, ki s o prenesene na Skupnost, se ta dir ektiva uporablja za vse osebe, bodisi v 
javnem b odisi v z asebnem s ektorju, vključno z j avnimi telesi [organi], kar z adeva:
(a) pogoje, pod ka terimi je dostopna zaposlitev, samozaposlitev ali delo, vključno z i zbirnimi me rili in 
pogoji za sprejem v s lužbo [zaposlovanja], ne glede na to, za katero ve jo dejavnosti ali hierarhično 
mesto gre, vključno z n apredovanjem;
[…]“
13 Člen 9(1) Direktive 2000 /78 d oloča:
„Države č lanice zagotovijo, da s o vsem o sebam, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ker ni bilo 
uporabljeno n ačelo enakega obravnavanja, na voljo sodni in/ali upravni postopki, in, kjer države članice 
menijo, da j e ustrezno, poravnalni postopki, tudi p otem, ko s e je razmerje, v ka terem j e domnevno 
prišlo do diskriminiranja, že kon čalo.“
4 ECLI:EU:C:2012 :217SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
14 Člen 10 n avedene dir ektive z n aslovom „Dokazno b reme“ določa:
„1.Države č lanice sprejmejo ukrepe, kakršni so v s kladu z n jihovim sodnim sistem[om] potrebni, s 
katerimi zagotovijo, da j e, kadar o sebe, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ke r ni bilo 
uporabljeno n ačelo enakega obravnavanja, pred sodiščem a li dr ugim p ristojnim o rganom o blasti 
dokažejo dejstva, na podlagi katerih je m ogoče domnevati, da j e šlo za neposredno a li posredno 
diskriminacijo, dokazno b reme, da n ačelo enakega obravnavanja ni bilo kr šeno, naloženo t oženi 
stranki.
2. Odstavek 1 ne preprečuje dr žavam č lanicam, da s prejmejo za tožnike u godnejše predpise o 
dokaznem b remenu.
3. Odstavek 1 se ne uporablja v ka zenskih postopkih.
4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi v v seh pravnih postopkih, začetih v s kladu s č lenom 9(2).
5. Državam članicam n i treba uporabljati odstavka 1 pri postopkih, v ka terih m ora sodišče ali drugo 
pristojno telo [pristojni organ] raziskati dejstva v z vezi s p rimerom.“
Direktiva 2006 /54
15 V uvodni izjavi 30 D irektive 2006 /54 je navedeno:
„Pomem bno v logo pri zagotavljanju učinkovitega uresničevanja načela enakega obravnavanja ima 
sprejetje pravil o d okaznem b remenu. Kakor je to izreklo Sodišče, je treba torej sprejeti določbo, ki b o 
omogočala, da s e dokazno b reme p renese na toženo s tranko, kadar g re za očiten primer domnevne 
diskriminacije, razen v z vezi s p ostopki, v ka terih m ora sodišče ali drugi pristojni nacionalni organ 
raziskati dejstva. Vendar p a je treba pojasniti, da p resoja dejstev, na podlagi katerih se lahko d omneva 
o n eposredni ali posredni diskriminaciji, ostaja v p ristojnosti nacionalnega organa v s kladu z 
nacionalno z akono dajo ali prakso. Poleg tega naj bi države članice v ka teri ko li ustrezni fazi postopka 
uvedle dokazna pravila, ki s o ugodnejša za tožeče stranke.“
16 Člen 1 navedene dir ektive d oloča:
„Namen te dir ektive je zagotoviti uresničevanje načela enakih m ožnosti in enakega obravnavanja 
moških in žensk na področju zaposlovanja in poklicnega dela.
V ta namen vsebuje določbe za uresničevanje načela enakega obravnavanja v z vezi:
(a) z dostopom do zaposlitve, vključno z n apredovanjem i n dostopom do poklicnega usposabljanja;
[…]“
17 Člen 14(1) te dir ektive d oloča:
„V javnem a li zasebnem s ektorju, vključno z j avnimi organi, ne sme b iti nikakršne neposredne ali 
posredne diskriminacije zaradi s pola v z vezi:
(a) s pogoji za dostop do zaposlitve, samozaposlitve ali poklica, vključno z i zbirnimi me rili in pogoji za 
zaposlitev, ne glede na panogo in na vseh ravneh poklicne hierarhije, vključno z n apredovanjem;
[…]“
ECLI:EU:C:2012 :217 5SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
18 Člen 17(1) Direktive 2006 /54 d oloča:
„Države članice zagotovijo, da s o po morebitnem u veljavljanju pravic pred dr ugimi pristojnimi organi, 
vključno s p ostopki p oravnave, kadar s o takšni primerni, na voljo sodni postopki z a izvršitev 
obveznosti iz te dir ektive vsem o sebam, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ker glede njih ni bilo 
uporabljeno n ačelo enakega obravnavanja, in sicer tudi po tem, ko j e razmerje, v ka terem j e domnevno 
prišlo do diskriminacije, kon čano.“
19 Člen 19 n avedene dir ektive z n aslovom „Dokazno b reme“ določa:
„1.Države č lanice v s kladu z n acionalnimi pravosodnimi sistemi sprejmejo potrebne ukrepe z a 
zagotovitev, da s e dokazovanje o t em, da kr šitve n ačela enakega obravnavanja ni bilo, naloži toženi 
stranki, kadar o sebe, ki s e čutijo prizadete zaradi kr šitve n ačela enakega obravnavanja, pred sodiščem 
ali drugim pristojnim organom izkažejo dejstva, na podlagi katerih se lahko d omneva, da j e prišlo do 
neposredne ali posredne diskriminacije.“
2. Države članice lahko n e glede na odstavek 1 sprejmejo pravila o d okazovanju, ki s o ugodnejša za tožnika.
3. V postopkih, kj er je preiskava dejstev v z vezi s p rimerom naloga sodišč ali drugih pristojnih organov, 
državam članicam ni treba uporabljati odstavka 1.
4. Odstavki 1, 2, in 3 se uporabljajo tudi v:
(a) okoliščinah, določenih v č lenu 141 P ogodbe [ES] in v dir ektivah 92 /85/EGS in 96 /34/ES, v ko likor 
gre za diskriminacijo zaradi s pola;
(b ) vseh civilnih in upravnih postopkih v z vezi z j avnim ali zasebnim sektorjem, ki d oločajo pravna 
sredstva na podlagi nacionalne zakono daje v s kladu z u krepi iz točke (a), razen izvensodnih 
postopkov prostovoljnega značaja ali tistih, ki j ih predvideva nacionalna zakono daja.
5. Ta člen se ne uporablja za kazenske p ostopke, razen če države članice ne določijo drugače.“
Nacionalna ureditev
20 Člen 1 splošnega zakona o e nakem o bravnavanju (Allgemeines G leichbehandlungsgesetz) z d ne 
14. avgusta 2006 ( BGBl. 2006 I, str. 1897 ) v ra zličici, ki j e veljala v č asu dejanskega stanja iz postopka 
v glavni stvari (v nadaljevanju: AGG) , določa:
„Namen tega zakona je preprečiti ali odpraviti vsako di skriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, 
spola, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.“
21 Člen 3(1) AGG d oloča:
„Za neposredno di skriminacijo gre, če se oseba iz enega od razlogov iz člena 1 obravnava manj ugodno, 
kakor se obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala druga oseba v p rimerljivem p oložaju. Prav 
tako g re za neposredno di skriminacijo na podlagi spola v s mislu člena 2(1), točke o d 1 do 4, kadar s e 
ženska o bravnava manj ugodno z aradi no sečnosti ali materinstva.“
22 Člen 6(1) AGG d oloča:
„V smislu tega zakona se za delavca šteje:
1. zaposlena oseba;
6 ECLI:EU:C:2012 :217SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
2. oseba, zaposlena zaradi p oklicnega usposabljanja;
3. oseba, katere status je zaradi n jene ekono mske o dvisnosti enak statusu zaposlene osebe, vključno z 
osebo, ki d ela na domu, in osebo, ki s e obravnava ko t zadnjenavedena.
Za delavca se šteje tudi ka ndida t za zaposlitev in oseba, katere delovno ra zmerje je prenehalo.“
23 V skladu s č lenom 7(1) AGG d elavci ne smejo biti diskriminirani iz no benega od razlogov iz člena 1. 
Ta prepoved ve lja tudi, kadar o seba, ki p ovzroči diskriminacijo, zgolj domneva obstoj enega od 
razlogov iz člena 1, ko di skriminira.
24 Člen 15(2) AGG d oloča:
„Delavec lahko z ahteva ustrezno d enarno o dškodnino z a nepremoženjsko š kodo. Ob nezaposlitvi 
odškodnina ne more biti višja od treh me sečnih plač, če delavec kljub nediskriminatornemu izbirnemu 
postopku n e bi bil izbran.“
25 Člen 22 A GG d oloča:
„Če v s poru ena stranka p redloži indice, ki o mogočajo domnevo o di skriminaciji iz enega od razlogov 
iz člena 1, no si dr uga stranka d okazno b reme, da n iso bile kr šene določbe o v arstvu p red 
diskriminacijo.“
Dejansko stanje spora o g lavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
26 G. Meister je rojena 7. septembra 1961 i n je ruske n arodnosti. Ima rusko di plomo, s ka tero je pridobila 
naziv „sistemske“ inženirke in za katero je v N emčiji priznano, da j e enakovredna nemški di plomi, ki j o 
izdaja Fachhochschule (visoka strokovna šola).
27 Družba Speech D esign je v t iskanih me dijih objavila oglas za prosto delovno me sto „izkušenega 
razvijalca programske o preme – M /Ž“, na katerega se je G. Meister 5. oktobra 2006 o dzvala in vložila 
prijavo na prosto delovno me sto. Družba Speech Design je z d opisom z d ne 11. oktobra 2006 n jeno 
prijavo zavrnila, ne da b i jo povabila na razgovor. Ta družba je km alu za tem n a spletu objavila drug 
oglas s p odobno v sebino. G. Meister se je 19. oktobra 2006 p onovno p rijavila na prosto delovno 
mesto, vendar j e dr užba Speech D esign njeno p rijavo še enkrat zavrnila, ne da b i jo povabila na 
razgovor in ne da b i navedla kakršno ko li informacijo v z vezi z z avrnitvijo prijave.
28 V no benem d okumentu v s pisu, ki j e bil predložen Sodišču, ni bilo navedeno, da j e navedena družba 
zatrjevala, da s topnja kv alifikacije G . Meister ni ustrezala iskani stopnji v o kviru tega postopka 
zaposlovanja.
29 Ker je G. Meister me nila, da i zpolnjuje zahtevane pogoje za zasedbo spornega delovnega me sta, je 
zatrjevala, da j e bila zaradi s pola, starosti in narodnosti obravnavana m anj ugodno ko t oseba v 
primerljivem p oložaju. Zato je pri A rbeitsgericht (delovno s odišče) vložila tožbo proti družbi Speech 
Design, s ka tero je predlagala, prvič, naj ji dr užba plača odškodnino z aradi di skriminacije pri 
zaposlovanju in, drugič, naj ji posreduje spis izbranega ka ndida ta, kar b i ji omogočilo dokazati, da j e 
bolj usposobljena ko t zadnjenavedeni.
30 Ker je prvostopenjsko s odišče tožbo G . Meister zavrnilo, je zoper to sodbo vložila pritožbo pri 
Landesarbeitsgericht (državno d elovno s odišče), ki j e prav tako z avrnilo pritožbo zadevne stranke. 
Zadnjenavedena je vložila revizijo pri B undesarbeitsgericht ( zvezno d elovno s odišče). To sodišče 
sprašuje, ali G. Meister lahko u veljavlja pravico do informacij na podlagi dir ektiv 2000 /43, 2000 /78 in 
2006 /54, in če je tako, kakšne so posledice, če družba Speech Design zavrne razkritje informacij.
ECLI:EU:C:2012 :217 7SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
31 V teh okoliščinah je Bundesarbeitsgericht p rekinilo odločanje in Sodišču v p redhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„1.Ali je treba člen 19(1) Direktive 2006 /54 [ …], člen 8(1) Direktive 2000 /43 [ …] in člen 10(1) 
Direktive 2000 /78 [ …] razlagati tako, da j e treba delavcu, ki i zkaže, da i zpolnjuje pogoje za 
zasedbo prostega delovnega me sta, ki g a je razpisal delodajalec, v p rimeru, če ni izbran, priznati 
pravico, da o d delodajalca zahteva informacijo, ali je zaposlil drugega ka ndida ta, in če da , na 
podlagi kakšnih me ril?
2. Če je odgovor na na prvo vp rašanje pritrdilen:
Ali je to, da d elodajalec ne posreduje zahtevane informacije, dejstvo, iz katerega je mogoče sklepati 
na obstoj diskriminacije, ki j o zatrjuje delavec?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
32 Predložitveno s odišče s p rvim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali je treba člen 8(1) Direktive 2000 /43, 
člen 10(1) Direktive 2000 /78 i n člen 19(1) Direktive 2006 /54 ra zlagati tako, da d oločajo pravico 
delavca, ki i zkaže, da i zpolnjuje pogoje, navedene v ra zpisu za prosto delovno me sto, in ki n i bil 
izbran, da d ostopa do informacije, ali je delodajalec po izteku p ostopka z aposlovanja zaposlil drugega 
kandida ta, in če je tako, na podlagi kakšnih me ril.
33 V uvodu je treba spomniti, da i z člena 3(1)(a) Direktive 2000 /43, člena 3(1)(a) Direktive 2000 /78 ter 
člena 1, drugi pododstavek, točka (a) in člena 14(1)(a) Direktive 2006 /54 izhaja, da s e te dir ektive 
uporabljajo za osebo, ki s e želi zaposliti, vključno z i zbirnimi me rili in pogoji za to zaposlitev.
34 Te dir ektive v b istvu v č lenu 8(1) Direktive 2000 /43, členu 10(1) Direktive 2000 /78 in členu 19(1) 
Direktive 2006 /54 d oločajo, da dr žave č lanice skladno s s vojimi nacionalnimi pravosodnimi sistemi 
sprejmejo potrebne ukrepe, s ka terimi zagotovijo, da m ora toženec dokazati, da n i bilo kr šeno n ačelo 
enakega obravnavanja, če osebe, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ker ni bilo uporabljeno 
načelo enakega obravnavanja, na sodišču ali pri dr ugem p ristojnem o rganu predstavijo dejstva, na 
podlagi katerih se lahko d omneva, da j e prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije.
35 Ugotoviti je treba, da j e besedilo teh določb skoraj enako b esedilu člena 4(1) Direktive Sveta 97/80/ES z 
dne 15. decembra 1997 o d okaznem b remenu v p rimerih di skriminacije zaradi s pola (UL, posebna 
izdaja v s lovenščini, poglavje 5, zvezek 3, str. 264), določbi, ki j o je Sodišče imelo priložnost razlagati 
zlasti v s odbi z d ne 21. julija 2011 v z adevi Kelly (C-104/10, ZOdl., str. I-6813 ). Ta člen 4(1), ki j e bil 
razveljavljen z D irektivo 2006 /54 z u činkom o d 15. avgusta 2009 , in D irektiva 97 /80 v c eloti za 
primere di skriminacij na podlagi spola določata enako p ravno u reditev d okaznega bremena ko t 
direktive v p ostopku v gl avni stvari.
36 Sodišče je ob ra zlagi člena 4(1) Direktive 97 /80 v t očki 30 z goraj navedene sodbe Kelly odločilo, da 
mora o seba, ki me ni, da j i je bila storjena kri vica, ke r ni bilo u porabljeno n ačelo enakega 
obravnavanja, najprej dokazati dejstva, na podlagi katerih se lahko s klepa o n eposredni ali posredni 
diskriminaciji. Le če dokaže taka d ejstva, tožena stranka p otem d okazuje, da n i bilo kr šitve n ačela 
prepovedi di skriminacije.
37 Sodišče je tudi ra zsodilo, da j e presoja dejstev, na podlagi katerih se lahko s klepa o n eposredni ali 
posredni diskriminaciji, v s kladu z n acionalno z akono dajo in/ali prakso stvar n acionalnih sodnih ali 
drugih pristojnih organov (zgoraj navedena sodba K elly, točka 31 ), ko t je navedeno v u vodni 
izjavi 15 D irektive 2000 /43 in Direktive 2000 /78 ter v u vodni izjavi 30 D irektive 2006 /54.
8 ECLI:EU:C:2012 :217SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
38 Poleg tega je Sodišče navedlo, da j e v s kladu s č lenom 1 Direktive 97 /80 cilj te dir ektive zagotoviti večjo 
učinkovitost ukrepov, ki j ih sprejmejo dr žave č lanice za izvajanje načela enakega obravnavanja, da b i 
vsem o sebam, ki me nijo, da j im je bila storjena kri vica, ker niso bile obravnavane skladno z n ačelom 
enakega obravnavanja, omogočile, da u veljavijo svoje pravice v s odnem p ostopku p o uveljavljanju 
pravic pred morebitnim dr ugim pristojnim organom (zgoraj navedena sodba Kelly, točka 33). V z vezi 
s tem j e treba navesti, da j e v č lenu 7(1) Direktive 2000 /43, členu 9(1) Direktive 2000 /78 i n 
členu 17(1) Direktive 2006 /54 n avedeno isto načelo.
39 V teh okoliščinah je Sodišče v t očki 34 s odbe v z adevi Kelly sklenilo, da č eprav člen 4(1) Direktive 
97/80 o sebi, ki me ni, da j i je bila storjena kri vica, ker načelo enakega obravnavanja zanjo ni bilo 
uporabljeno, ne da je posebne pravice do dostopa do informacij, zato da b i lahko v s kladu s t o določbo 
dokazala „dejstva, iz katerih je mogoče sklepati, da j e prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije“, 
ni mogoče izključiti, da l ahko z avrnitev tožene stranke v o kviru dokazovanja takih dejstev, da p redloži 
informacije, ogrozi doseganje cilja te dir ektive in lahko me d dr ugim tej določbi odvzame p olni učinek.
40 Kot je bilo navedeno v t očki 35 te sodbe, je Direktiva 2006 /54 ra zveljavila in nadomestila Direktivo 
97/80. Ve ndar gl ede na besedilo in sistematiko č lenov, ki s o predmet tega predloga za predhodno 
odločanje, no ben element ne omogoča sklepanja, da b i zakono dajalec Unije s s prejetjem dir ektiv 
2000 /43, 2000 /78 i n 2006 /54 n ameraval spremeniti ureditev d okaznega bremena, določeno s 
členom 4(1) Direktive 97 /80. Zato je treba pri dokazovanja dejstev, iz katerih je mogoče sklepati, da j e 
prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije, zagotoviti, da z avrnitev tožene stranke, da p redloži 
informacije, ne ogrozi doseganja ciljev dir ektiv 2000 /43, 2000 /78 in 2006 /54.
41 V skladu s č lenom 4(3), drugi in tretji pododstavek, PEU dr žave članice me d dr ugim „sprejemajo vse 
splošne ali posebne ukrepe, potrebne za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki i zhajajo iz pogodb ali 
aktov institucij Unije“ in „se vzdržijo vseh ukrepov, ki b i lahko o grozili uresničevanje ciljev U nije“, 
skupaj s t istimi, ki j im s ledijo dir ektive ( glej sodbo z d ne 28. aprila 2011 v z adevi El Dridi, 
C-61/11 PPU , ZOdl., str. I-3015 , točka 56, in zgoraj navedeno s odbo Kelly, točka 36).
42 Tako mora predložitveno sodišče zagotoviti, da z avrnitev dr užbe Speech Design, da v o kviru dokazovanja 
dejstev, iz katerih je mogoče sklepati, da j e prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije v š kodo 
G. Meister, predloži informacije, ne ogrozi doseganja ciljev dir ektiv 2000 /43, 2000 /78 in 2006 /54. Da bi 
opredelilo, ali je predloženih dovolj indicev, da b i se štelo, da s o dejstva, ki omogočajo domnevo o 
diskriminaciji, dokazana, mora upoštevati predvsem v se okoliščine postopka v gl avni stvari.
43 V zvezi s tem j e treba spomniti, da l ahko, kot je razvidno iz uvodne izjave 15 dir ektiv 2000 /43 in 2000 /78 
in uvodne izjave 30 D irektive 2006 /54, predpisi nacionalne zakonodaje ali prakse določajo, da s e 
predvsem p osredna diskriminacija ugotavlja z v semi sredstvi, vključno n a podlagi statistične evidence.
44 Med dokazi, ki j ih je mogoče upoštevati, je predvsem d ejstvo, da n aj bi, drugače ko t v z adevi, v ka teri je 
bila izdana zgoraj navedena sodba Kelly, delodajalec v p ostopku v gl avni stvari G . Meister zavrnil 
vsakršen dostop do informacij, za katere je zadnjenavedena zaprosila.
45 Poleg tega je m ogoče še, ko t je navedel generalni pravobranilec v t očkah od 35 do 37 s klepnih 
predlogov, upoštevati zlasti dejstvo, da dr užba Speech Design ne ugovarja temu, da s topnja kvalifikacije 
G. Meister ustreza stopnji, navedeni v ra zpisu za prosto delovno me sto, in okoliščino, da j e delodajalec 
kljub temu ni povabil na razgovor in da z adevna oseba ni bila povabljena na razgovor niti v o kviru 
novega izbirnega postopek za zasedbo zadevnega delovnega me sta.
46 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je odgovor na prvo vp rašanje, da t reba člen 8(1) Direktive 2000 /43, 
člen 10(1) Direktive 2000 /78 in člen 19(1) Direktive 2006 /54 ra zlagati tako, da n e določajo pravice 
delavca, ki i zkaže, da i zpolnjuje pogoje, navedene v ra zpisu za prosto delovno me sto, in ki n i bil 
izbran, da d ostopa do informacije, ali je delodajalec po izteku p ostopka z aposlovanja zaposlil drugega 
kandida ta.
ECLI:EU:C:2012 :217 9SODBAZDNE19.4.2012 –ZADEVAC-415/10
MEISTER
47 Vendar n i mogoče izključiti, da j e lahko z avrnitev v sakršnega dostopa do informacij s s trani tožene 
stranke eno izmed dejstev, ki j ih je treba upoštevati v o kviru dokazovanja dejstev, iz katerih je mogoče 
sklepati, da j e prišlo do neposredne ali posredne di skriminacije. Predložitveno s odišče m ora o b 
upoštevanju vseh okoliščin spora, ki m u je bil predložen, preveriti, ali je tako v p ostopku v gl avni 
stvari.
Drugo vprašanje
48 Glede na odgovor na prvo vp rašanje ni treba odgovoriti na dr ugo vp rašanje, ki g a je zastavilo 
predložitveno s odišče.
Stroški
49 Ker je ta postopek za stranke v p ostopku v gl avni stvari e na od stopenj v p ostopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o s troških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Člen 8(1) D irektive S veta 2 0 0 0 / 4 3 / E S z d ne 2 9. junija 2 0 0 0 o i z vajanju n ačela enakega 
obravnavanja oseb ne glede n a raso ali narodnost, člen 1 0(1) Direktive Sveta 2 0 0 0 / 7 8 / E S z d ne 
2 7. novembra 2 0 0 0 o s plošnih o kvirih enakega o bravnavanja pri zaposlovanju in de lu te r 
člen 1 9(1) D irektive 2 0 0 6 / 5 4 / E S E v r opskega p arlamenta in S veta z d ne 5. julija 2 0 0 6 o 
uresničevanju n ačela e nakih m ožnosti te r e nakega o bravnavanja m oških i n ž ensk p ri 
zaposlovanju in poklicnem de lu je treba razlagati tako, da ne določajo p ravice de lav ca, ki izkaže, 
da izpolnjuje pogoje, navedene v r azpisu za prosto de lovno m esto, in ki ni bil izbran, da dostopa 
do informacije, ali je de lodajalec po izteku postopka zaposlovanja zaposlil drugega k andidata.
Vendar ni mogoče izključiti, da je lahko zav rnitev vsakršnega d ostopa do informacij s s trani 
tožene stranke e no izmed de jstev, ki jih je treba upoštevati v o kviru dokazovanja de jstev, iz 
katerih je mogoče sklepati, da je prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije. Predložitveno 
sodišče m ora ob upoštevanju vseh okoliščin spora, ki mu je bil predložen, preveriti, ali je tako v 
postopku v g lavni stvari.
Podpisi