*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :2186 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 10. septembra 2014  
Jezik postopka: litovščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Prosti pretok blaga — Ukrepi z enakim učinkom — 
Direktiva 2004 /22/ES — Meroslovni pregledi me rilnih sistemov — Vodomer za vročo vodo, ki 
izpolnjuje vse zahteve i z te dir ektive in je povezan z napravo za daljinski (telemetrični) prenos 
podatkov — Prepoved uporabe tega števca brez predhodnega me roslovnega pregleda sistema“
V zadevi C-423/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litva) z odločbo z dne 25. junija 2013 , ki j e prispela na 
Sodišče 25. julija 2013 , v postopku
„Vilniaus energija“ UAB
proti
Lietuvos metrologijos inspekcijos Vilniaus apskrities skyrius,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, K. Lenaerts (poročevalec), podpredsednik Sodišča, 
J. L. da Cruz Vilaça, J.-C. Bonichot in A. Arabadžiev, sodniki,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za „Vilniaus energija“ UAB L. Samuolis,
— za litovsko v lado D. Kriaučiūnas in V. Kazlauskaitė-Švenčionienė, agenta,
— za belgijsko v lado T. Materne in J.-C. Halleux, agenta,
— za poljsko v lado B. Majczyna, agent,
— za Evropsko ko misijo G. Zavvos in J. Jokubauskaitė, agenta,
2 ECLI:EU:C:2014 :2186SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 34 PD EU in Direktive 2004 /22/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o merilnih instrumentih (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 13, zvezek 34, str. 149).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d „Vilniaus energija“ UAB (v nadaljevanju: Vilniaus 
energija) in Lietuvos me trologijos inspekcijos Vilniaus apskrities skyrius (okrožni oddelek me sta Vilna 
za me teorološki n adzor Litve, v nadaljevanju: me trologijos inspekcija) v zvezi s tožbo za razglasitev 
ničnosti akta, ki g a je zadnji sprejel glede uporabe rezultatov me ritev vodomerov, povezanih z napravo 
za daljinski (telemetrični) prenos podatkov.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodnih izjavah 3, 4, 10 in 17 D irektive 2004 /22 je navedeno:
„(3)Iz zakonsko u rejenega me roslovnega nadzora ne bi smele izhajati ovire za prosti pretok me rilnih 
instrumentov. Zadevne določbe bi morale biti enake v vseh dr žavah članicah in dokazilo 
o skladnosti sprejeto v vsej Skupnosti.
(4) Zakonsko u rejeni me roslovni nadzor zahteva skladnost s posebnimi zahtevami za delovanje. 
Zahteve z a delovanje, ki j ih m orajo izpolnjevati me rilni instrumenti, bi morale zagotoviti visoko 
raven zaščite. Ugotavljanje skladnosti bi moralo zagotoviti visoko ra ven zaupanja.
[…]
(10) Iz bistvenih zahtev u tegne izhajati uvedba okoljskih ra zredov in ra zredov točnosti zaradi 
upoštevanja razlik v podnebnih ra zmerah ali različnih ra vni zaščite potrošnikov, ki s e mogoče 
uporabljajo na nacionalni ravni.
[…]
(17) Države članice ne bi smele ovirati dajanja na trg in/ali začetka u porabe me rilnih instrumentov, ki 
imajo znak ‚CE‘, ter dodatno me roslovno o znako v skladu z določbami iz te dir ektive.“
4 Ta dir ektiva se v skladu s svojim členom 1, naslovljenim „Področje uporabe“, uporablja za „naprave in 
sisteme z a me rjenje, določene v prilogah o posameznih instrumentih, ki z adevajo vodomere (MI-001)“.
5 Člen 2(1) iste dir ektive d oloča:
„Države č lanice lahko p redpišejo uporabo me rilnih instrumentov iz člena 1 za me rilne naloge zaradi 
javnega interesa, javnega zdravja, javne varnosti, javnega reda, varovanja okolja, zaščite potrošnikov, 
obračunavanja davkov in da jatev ter poštenega trgovanja, če me nijo, da j e to upravičeno.“
ECLI:EU:C:2014 :2186 3SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
6 Člen 3, prvi odstavek, D irektive 2004 /22 d oloča:
„Ta dir ektiva določa zahteve, ki j ih naprave in sistemi iz člena 1 morajo izpolniti, da b i lahko b ili na 
trgu in/ali da b i se lahko z ačeli uporabljati za naloge iz člena 2(1).“
7 Člen 4(a), (e) in (f) navedene dir ektive d oloča:
„Za namene te dir ektive:
(a) ‚merilni instrument‘ pomeni katero ko li napravo ali sistem, ki i ma me rilne funkcije iz obsega 
členov 1 in 3;
[…]
(e) ‚dajanje na trg‘ pomeni prvič odplačno a li brezodplačno d obaviti instrument v Skupnosti 
končnemu uporabniku;
(f) ‚začetek uporabe‘ pomeni prvo uporabo instrumenta, namenjenega kon čnemu uporabniku z a 
namene, za katere je predviden“.
8 Člen 6(1), prvi pododstavek, iste dir ektive d oloča:
„Merilni instrumenti morajo izpolnjevati bistvene zahteve i z Priloge I in iz prilog o posameznih 
instrumentih.“
9 Člen 7(1) Direktive 2004 /22 d oloča:
„Skladnost me rilnega instrumenta z vsemi določbami iz te dir ektive s e pokaže z znakom ‚CE‘ in 
dodatno me roslovno o znako, kakor je določeno v členu 17.“
10 Člen 8, od (1) do (4), te dir ektive d oloča:
„1.Zaradi ra zlogov iz te dir ektive dr žave članice ne smejo ovirati dajanja na trg in/ali začetka u porabe 
katerega ko li me rilnega instrumenta, ki i ma znak ‚CE‘ ter dodatno me roslovno o znako v skladu 
s členom 7.
2. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe z a zagotovitev, da s e me rilni instrumenti dajo na trg 
in/ali začnejo uporabljati samo, če izpolnjujejo zahteve i z te dir ektive.
3. Država članica lahko z ahteva, da me rilni instrument izpolnjuje določbe, ki u rejajo njegov začetek 
uporabe in so utemeljene z lokalnimi podnebnimi razmerami. V tem p rimeru dr žava članica izbere 
ustrezne zgornje in spodnje tempe raturne me je iz preglednice 1 v Prilogi I in lahko n avede tudi 
razmere vlažnosti (kondenzirajoče ali nekondenzirajoče) ter ali je predvidena lokacija za uporabo 
odprta ali zaprta.
4. Če so določeni različni razredi točnosti za me rilni instrument:
(a) se lahko v prilogah o posameznih instrumentih pod rubriko ‚Začetek uporabe‘ navede razrede 
točnosti, ki j ih je treba uporabiti v zvezi s posebnimi uporabami;
(b) lahko dr žava članica določi razrede točnosti, ki j ih je treba uporabiti v zvezi s posebnimi 
uporabami v okviru definiranih ra zredov, pod pogojem, da o mogoči uporabo vseh ra zredov 
točnosti na svojem o zemlju.
4 ECLI:EU:C:2014 :2186SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
V primeru iz (a) ali (b) se lahko u porabijo me rilni instrumenti z boljšim ra zredom točnosti, če tako 
odloči lastnik.“
11 Člen 9, prvi odstavek, navedene dir ektive d oloča:
„Ugotavljanje skladnosti me rilnega instrumenta z zadevnimi bistvenimi zahtevami je treba izvesti 
z uporabo enega izmed postopkov za ugotavljanje skladnosti s seznama v prilogi o posameznem 
instrumentu, ki g a izbere proizvajalec. […]“
12 V Prilogi I k tej direktivi, naslovljeni „Bistvene zahteve“, je navedeno:
„Merilni instrument mora z agotavljati visoko ra ven me roslovne zaščite, da b i lahko v sakdo, ki g a 
merjenje zadeva, zaupal rezultatom me ritev, ter biti zasnovan in proizveden na visoki ka kovostni ravni 
merilne tehnologije in varovanja me rilnih podatkov.
Zahteve, ki j ih morajo izpolniti me rilni instrumenti, so navedene spodaj in so jim, kadar j e to primerno, 
dodane posebne zahteve z a instrumente v prilogah M I-001 d o M I-010, ki d oločajo podrobnosti v zvezi 
z nekaterimi vidiki splošnih zahtev.
[…]
8. Zaščita pred zlorabo
8.1. Na me roslovne lastnosti me rilnega instrumenta se ne sme n edopustno vp livati s priključevanjem 
druge naprave, z nobeno lastnostjo priključene naprave ali s katero ko li drugo oddaljeno n apravo, 
ki ko municira z merilnim instrumentom.[…]
10. Kazanje rezultata[…]
10.4. Merilni instrument za trgovske p osle neposredne prodaje m ora b iti zasnovan tako, da p rikaže 
merilni rezultat obema strankama v poslu, če je vgrajen n a predvideni način. V primeru 
neposredne prodaje, kadar j e to bistvenega pomena, mora vsako p otrdilo, ki g a dobi potrošnik iz 
pomožne naprave, ki n i skladna z ustreznimi zahtevami iz te dir ektive, na sebi imeti [vključevati] 
ustrezne opozorilne informacije.
10.5. Ne glede na to, ali se lahko me rilni instrument, ki j e namenjen za me rjenja s strani distribucijskih 
podjetij, daljinsko o dčita, mora b iti v vsakem p rimeru opremljen z meroslovno n adzorovanim 
prikazovalnikom, do ka terega je potrošniku o mogočen d ostop b rez orodja. O dčitek tega 
prikazovalnika je me rilni rezultat, ki s luži kot osnova za izračun zneska za plačilo.[…]“
13 V Prilogi MI-001 k Direktivi 2004 /22, naslovljeni „Vodomeri“, je navedeno:
„Ustrezne zahteve i z Priloge I, posebne zahteve i z te priloge in postopki za ugotavljanje skladnosti, ki s o 
navedeni v tej prilogi, se uporabljajo za vodomere, predvidene za me rjenje prostornine pitne, hladne ali 
ogrevane vode, ki s o namenjeni za uporabo v gospodinjstvih, ko mercialno u porabo in uporabo v lahki 
industriji.
ECLI:EU:C:2014 :2186 5SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
Opredelitve
Vodomer
Instrument, ki j e zasnovan za me rjenje, pomnjenje in prikaz prostornine vode, ki p ri da nih pogojih 
merjenja teče skozi me rilni pretvornik.
[…]“
14 V Prilogi MI-005 k Direktivi 2004 /22, naslovljeni „Merilni sistemi za zvezno i n di namično me rjenje 
količin tekočin ra zen vode“, je pojem „merilni sistem“ opredeljen ko t „sistem, ki v ključuje pretočno 
merilo in vse naprave, potrebne za zagotovitev p ravilnega me rjenja, ali omogočanja lažjih me rilnih 
postopkov“.
Litovsko p ravo
15 Člen 2(7) me roslovnega zakona (Metrologijos įstatymas), kakor izhaja iz zakona št. X-717 z dne 
22. junija 2006 ( Žin., 2006 , št. 77-2966 ), določa:
„Merilni instrument je orodje, naprava ali sistem, zasnovan za samostojno me rjenje ali me rjenje skupaj 
z drugimi napravami.“
16 Člen 2(15) tega zakona določa:
„Merilni sistem j e skupina me rilnih instrumentov ali različnih delov opreme, združenih za namene 
opravljanja nekaterih me ritev.“
17 Uredba št. V-107 dir ektorja dr žavne službe za me roslovje o meroslovni oceni me rilnih instrumentov 
z daljinskim (telemetričnim) prenosom p odatkov (Įsakymas Dėl matavimo priemonių su nuotoliniu 
(telemetriniu) duomenų pe rdavimu me trologinio įteisinimo) z dne 15. novembra 2010 ( Žin., 2010 , 
št. 135-2010 , v nadaljevanju: uredba z dne 15. novembra 2010 ) določa:
„1.Vrste me rilnih instrumentov z daljinskim ( telemetričnim) prenosom p odatkov m orajo b iti 
validira ne šele po tem, ko s o bili opravljeni potrebni preizkusi in je bilo z gotovostjo ugotovljeno, 
da p odatki, preneseni po telemetričnem ka nalu, popolnoma ustrezajo temu, kar ka že me rilni 
instrument.
2. Merilni instrument z daljinskim (telemetričnim) prenosom p odatkov se obravnava ko t me rilni 
sistem, zato m ora b iti me roslovni pregled opravljen za celotni me rilni sistem, rezultati pregleda 
pa se morajo ustrezno o bdelati.
3. Merilni instrumenti v zvezi z zakonskim me roslovjem, ki s o izdelani za funkcijo da ljinskega 
(telemetričnega) prenosa podatkov, vendar p a so bili validira ni brez presoje te funkcije, se ne 
smejo uporabljati za namene daljinskega (telemetričnega) prenosa podatkov.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
18 Vilniaus energija je podjetje, ki z agotavlja ogrevanje in toplo vodo na ozemlju me sta Vilna.
6 ECLI:EU:C:2014 :2186SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
19 V okviru proučitve z ahteve p otrošnika z dne 7. februarja 2012 s o uradniki me trologijos inspekcija 
ugotovili, da j e družba Vilniaus energija v stanovanju tega potrošnika n amestila vodomer za vročo vodo 
WFH 36 s številko 09532667 . Ta števec no si oznako ko t dokaz veljavnega prvotnega pregleda, ki g a je 
opravila družba Vilniaus me trologijos centras.
20 Števec je bil povezan z avtomatsko n apravo Rubisafe za uravnavanje ogrevalne naprave in prenos 
podatkov na da ljavo (telemetrično), z uporabo ka tere so bili podatki, pridobljeni z odčitavanjem 
števca, daljinsko p reneseni in uporabljeni za izdelavo računov. Iz spisa pri Sodišču je razvidno, da j e 
bil velik del števcev R ubisafe izdelan v Nemčiji.
21 Metrologijos inspekcija je v skladu s točko 2 uredbe z dne 15. novembra 2010 me nil, da s e rezultati 
meritev tega števca ne bi smeli uporabiti za da ljinski prenos podatkov, ker ni bil opravljen me roslovni 
pregled celotnega sistema, torej vodomera in naprave za daljinski prenos podatkov.
22 Z aktom o preverjanju skladnosti z zahtevami zakonskega me roslovja št. PA-954 ( V 12) z dne 
22. marca 2012 ( v nadaljevanju: akt inšpektorja) je me trologijos inspekcija dr užbi Vilniaus energija 
naložil ti obveznosti:
— rezultatov me ritev vodomerov za vročo vodo, ki s o bili za izdelavo računov preneseni daljinsko, ne 
sme u porabiti, dokler ni opravljen me roslovni pregled sistema na predvideni način, in
— uporabi lahko le podatke, ki i zhajajo iz odčitavanj me roslovno p otrjenih vodomerov za vročo vodo, 
nameščenih v stanovanju in z veljavnim me roslovnim potrdilom.
23 Družba Vilniaus energija je pri Vilniaus apygardos administracinis teismas (regionalno u pravno s odišče 
v Vilni) vložilo tožbo za razglasitev n ičnosti akta inšpektorja.
24 Vilniaus apygardos ad ministracinis teismas je s sodbo z dne 2. avgusta 2012 t ožbo dr užbe Vilniaus 
energija razglasilo za neutemeljeno in jo zavrnilo.
25 Družba Vilniaus energija je vložila pritožbo zoper to sodbo pri Lietuvos vyriausiasis ad ministracinis 
teismas (vrhovno u pravno s odišče Litve).
26 Po mnenju predložitvenega sodišča je iz uredbe z dne 15. novembra 2010 i n iz akta inšpektorja, ki t o 
uredbo izvaja, razvidno, da t udi če vodomer ko t me rilni instrument izpolnjuje vse pogoje iz Direktive 
2004 /22 in ima vse potrebne označbe, navedene v tej dir ektivi, takega vodomera običajno n i mogoče 
uporabiti, če je povezan z napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov. Nacionalni ureditev in 
praksa namreč tak števec kv alitativno e načita z novim me rilnim instrumentom, torej me rilnim 
sistemom, v zvezi s katerim je treba na podlagi nacionalnega prava opraviti pregled in validacijo ko t za 
vrsto me rilnega sistema ter me roslovni pregled.
27 V teh okoliščinah se predložitveno s odišče sprašuje o skladnosti teh nacionalnih ureditve in prakse 
s členom 34 PD EU in navedeno dir ektivo.
28 V teh okoliščinah je Lietuvos vyriausiasis ad ministracinis teismas prekinilo odločanje in Sodišču 
v predhodno o dločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali je treba člen 34 PD EU in/ali Direktivo 2004 /22 ra zlagati tako, da n asprotujeta nacionalnima 
ureditvi in praksi, na podlagi katerih je treba vodomer za vročo vodo, ki i zpolnjuje vse zahteve i z 
Direktive 2004 /22 in ki j e povezan z napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, šteti za 
merilni sistem i n ga zato ni mogoče uporabljati v skladu z njegovim namenom, dokler v zvezi z njim 
in napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, ki s kupaj tvorita me rilni sistem, ni bil opravljen 
meroslovni pregled?“
ECLI:EU:C:2014 :2186 7SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
Vprašanje za predhodno odločanje
29 Najprej je treba preučiti, ali je učinek povezave v odomera za vročo vodo, ki i zpolnjuje vse pogoje iz 
Direktive 2004 /22, z napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, ta, da s e ta vodomer izključi 
s področja uporabe te dir ektive.
30 V skladu s členom 1 te dir ektive se ta uporablja za naprave in sisteme z a me rjenje, določene v prilogah 
o posameznih instrumentih, ki z adevajo vodomere (MI-001).
31 Ta priloga opredeljuje pojem „vodomer“ ko t „[i]nstrument, ki j e zasnovan za me rjenje, pomnjenje in 
prikaz prostornine vode, ki p ri da nih pogojih me rjenja teče skozi me rilni pretvornik“.
32 V zvezi s tem č len 6(1), prvi pododstavek, D irektive 2004 /22 d oloča, da m orajo me rilni instrumenti 
izpolnjevati bistvene zahteve i z Priloge I k tej dir ektivi in iz priloge o vodomerih, in sicer Priloge 
MI-001 k tej direktivi.
33 Med temi zahtevami je v točki 8.1 Priloge I zahteva, da s e na me roslovne lastnosti me rilnega 
instrumenta ne sme n edopustno vp livati s priključitvijo n aprave z a da ljinski p renos podatkov. 
Podobno j e v točki 10.5 Priloge I določeno, da v primeru ra zlike p ri o dčitkih tega me rilnega 
instrumenta in te naprave ko t osnova za izračun zneska, ki g a plača uporabnik, služi odčitek me rilnega 
instrumenta.
34 Iz navedenega sledi, da v odomer za vročo vodo, ki i zpolnjuje vse zahteve i z te dir ektive, ne sme b iti 
izključen s področja njene uporabe zato, ker je priključen na napravo za da ljinski (telemetrični) prenos 
podatkov.
35 Tak števec torej spada n a področje uporabe te dir ektive.
36 Glede naprave z a da ljinski (telemetrični) prenos podatkov je treba, nasprotno, navesti, da j e njena 
funkcija omejena na da ljinski prenos podatkov, ki s o bili predhodno izmerjeni z vodomerom za vročo 
vodo. Ker taka n aprava ni „naprava za me rjenje“ v smislu člena 1 Direktive 2004 /22, ne spada n a 
področje njene uporabe.
37 Poleg tega ta dir ektiva ne ve lja niti za sistem, ki v ključuje sam v odomer in napravo za da ljinski 
(telemetrični) prenos podatkov. V nasprotju s Prilogo M I-005 k Direktivi 2004 /22 o merilnih sistemih 
za zvezno i n di namično me rjenje ko ličin tekočin ra zen vode, v kateri je pojem „merilni sistem“ 
opredeljen ko t „[s]istem, ki v ključuje pretočno me rilo in vse naprave, potrebne za zagotovitev 
pravilnega me rjenja, ali omogočanja lažjih me rilnih postopkov“, ni v Prilogi MI-001 k tej dir ektivi 
nobene omem be tega pojma. To odsotnost pojasnjuje dejstvo, da j e vodomer, ki s pada n a področje 
uporabe Direktive 2004 /22, zasnovan ko t popoln me rilni instrument, ki n e potrebuje dr ugih naprav, 
da b i kot celota lahko z agotavljal pravilne me ritve ali olajšal postopke me rjenja.
38 Da bi se predložitvenemu sodišču lahko da l koristen odgovor, je zato nacionalni zakono dajo in prakso, 
obravnavani v postopku v glavni stvari, treba preučiti, prvič, z vidika v odomerov za vročo vodo in, 
drugič, z vidika n aprav za daljinski (telemetrični) prenos podatkov.
39 Na prvem me stu je treba glede vodomerov za vročo vodo spomniti, da kadar j e bilo neko p odročje 
izčrpno u sklajeno n a ravni Evropske u nije, je treba vsako n acionalno d oločbo v zvezi z njim presojati 
glede na določbe tega usklajevalnega ukrepa, in ne glede na določbe primarnega prava (glej sodbo 
Komisija/Nemčija, C-463/01, EU:C:2004 :797, točka 36 in navedena sodna praksa).
40 Tako je v primeru Direktive 2004 /22, katere cilje je, kot je razvidno me d dr ugim iz njene uvodne 
izjave 3, v vseh dr žavah članicah uvesti enake zahteve z a delovanje, ki j ih morajo izpolnjevati naprave 
in sistemi iz člena 1 te dir ektive za dajanje na trg in/ali začetek uporabe.
8 ECLI:EU:C:2014 :2186SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
41 Tako je v členu 8(1) te dir ektive d oločeno, da dr žave članice načeloma ne smejo ovirati dajanja na trg 
in/ali začetka u porabe katerega ko li me rilnega instrumenta, ki i ma na podlagi pozitivne presoje njegove 
skladnosti z vsemi zahtevami iz te dir ektive z nak „CE“ in dodatno me roslovno o znako. Ve ndar č e 
merilni instrument ni v skladu z zahtevami iz Direktive 2004 /22, njen člen 8(2) določa, da t akega 
instrumenta ni mogoče dati na trg ali začeti uporabljati.
42 Poleg tega člen 8(3) in (4) te dir ektive v povezavi z njeno u vodno izjavo 10 dr žavam članicam omogoča, 
da zaradi u poštevanja razlik v podnebnih razmerah ali različnih ravni zaščite potrošnikov, ki s e mogoče 
uporabljajo na nacionalni ravni, pod pogoji iz te določbe opredelijo okoljske ra zrede in ra zrede 
točnosti, ki j ih mora me rilni instrument izpolnjevati za dajanje na trg.
43 Iz tega sledi, da l ahko dr žave č lanice samo v primerih, n avedenih v tej določbi, določijo dodatne 
nacionalne zahteve z a me rilne instrumente, ki i majo znak „CE“ in dodatno me roslovno o znako.
44 Nacionalni ureditev in praksa, kakršni sta obravnavani v postopku v glavni stvari, pa se ne nanašata na 
primere, predvidene v tej določbi.
45 Iz tega sledi, da t aki nacionalni ureditev in praksa preprečujeta začetek uporabe vodomera za vročo 
vodo, priključenega na napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, ki i zpolnjuje vse zahteve i z 
Direktive 2004 /22, če je tak števec podvržen me roslovni presoji.
46 Iz tega sledi, da j e treba to dir ektivo ra zlagati tako, da n asprotuje nacionalnima ureditvi in praksi, 
kakršni sta obravnavani v postopku v glavni stvari.
47 Na drugem me stu, kar z adeva naprave za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, je treba spomniti, 
kakor je bilo navedeno v točki 36 te sodbe, da t e naprave n e spadajo na področje uporabe te dir ektive. 
Zato je ti nacionalni ureditev in prakso treba preučiti glede na določbe Pogodbe DEU o prostem 
pretoku b laga.
48 V zvezi s tem j e treba poudariti, da n acionalni ureditev in praksa, kakršni se obravnavata v postopku 
v glavni stvari, ki z a naprave za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, ki s o bile zakonito izdelane 
v drugih dr žavah članicah, d oločata me roslovni pregled, omejujeta dostop do trga dr žave č lanice 
uvoznice in ju je torej treba šteti za ukrep, ki i ma enak učinek ko t količinska o mejitev u voza v smislu 
člena 34 PD EU (glej v tem s mislu sodbe Radiosistemi, C-388/00 in C -429/00, EU:C:2002 :390, 
točka 43; ATRAL, C-14/02, EU:C:2003 :265, točki 62 in 63, in K omisija/Portugalska, C-432/03, 
EU:C:2005 :669, točka 41).
49 V skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča je tak ukrep lahko u pravičen le iz enega izmed ra zlogov 
v splošnem i nteresu, ki s o našteti v členu 36 PD EU, ali iz ene izmed nujnih zahtev, ki j o je opredelila 
sodna praksa Sodišča, zlasti pod pogojem, da j e ta ukrep p rimeren za uresničitev želenega cilja in da 
ne p rekorači o kvirov, p otrebnih z a n jegovo d oseganje ( glej sodbo K omisija/Portugalska, 
EU:C:2005 :669, točka 42).
50 Cilj nacionalne ureditve in prakse iz postopka v glavni stvari je zaščita potrošnikov. V tem s mislu je 
Sodišče že presodilo, da z aščita potrošnikov pomeni legitimni interes, ki l ahko n ačeloma upraviči 
omejitev t emeljne svoboščine, zagotovljene s Pogodbo, kakršna je prosti pretok blaga (glej v tem 
smislu sodbo Canal Satélite Digital, C-390/99, EU:C:2002 :34, točka 34).
51 Ker lahko me roslovni pregled omogoča preprečitev izkrivljanj in poneverb ob prenosu podatkov, lahko 
nacionalni ureditev in praksa, kakršni sta obravnavani v postopku v glavni stvari, zagotavljata zaščito 
potrošnikov.
52 Vendar p a ti nacionalni ureditev in praksa presegata to, kar j e nujno p otrebno z a dosego tega cilja.
ECLI:EU:C:2014 :2186 9SODBAZDNE10.9.2014 –ZADEVAC-423/13
VILNIAUSENERGIJA
53 Nacionalni ureditev in praksa iz postopka v glavni stvari n amreč določata me roslovni pregled tako z a 
vodomere za vročo vodo, priključene na naprave za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, kot tudi 
za zadnje. Navesti pa je treba, prvič, da j e treba v skladu s členom 9 Direktive 2004 /22 u gotavljanje 
skladnosti vodomera z zadevnimi bistvenimi zahtevami iz te dir ektive o praviti pred njegovim da janjem 
na trg in začetkom u porabe. Šele če je taka p resoja pozitivna, lahko p roizvajalec tega števca izdelek 
opremi z dodatno me roslovno o znako. Tako je vodomer za vročo vodo, ki i zpolnjuje vse zahteve i z te 
direktive, že bil predmet me roslovnega pregleda. Drugič, kakor je bilo poudarjeno v točki 33 te sodbe, 
točka 8.1 Priloge I k tej dir ektivi določa, da s e na me roslovne lastnosti vodomera za vročo vodo, ki 
izpolnjuje vse zahteve i z Direktive 2004 /22, ne sme n edopustno vp livati s priključevanjem n aprave za 
daljinski (telemetrični) prenos podatkov. Tretjič, v točki 10.5 Priloge I je določeno, da v primeru 
razlike p ri odčitkih tega me rilnega instrumenta in te naprave ko t osnova za izračun zneska, ki g a plača 
uporabnik, služi odčitek me rilnega instrumenta.
54 Iz tega sledi, da p onoven me roslovni pregled vodomera za vročo vodo, ki i zpolnjuje vse zahteve i z te 
direktive in je priključen na napravo za da ljinski (telemetrični) prenos podatkov, za doseganje cilja 
zaščite potrošnikov ni potreben. Ta cilj je m ogoče doseči z manj strogimi ukrepi ko t temi iz 
nacionalnih ureditve i n prakse, obravnavanih v postopku v glavni stvari, ka kršen je me roslovni 
pregled, ki b i bil omejen na to napravo.
55 Poleg tega, čeprav se odgovorni nacionalni organi – v zadevi v glavni stvari j e to me trologijos 
inspekcija – odločijo, da b odo me roslovni pregled omejili na naprave za da ljinski (telemetrični) prenos 
podatkov, je treba spomniti, da t i organi nikakor ne smejo brez potrebe zahtevati tehničnih analiz, 
kadar s o bile enake a nalize že opravljene v drugi državi članici in imajo ti organi na voljo njihove 
rezultate oziroma lahko z ahtevajo njihovo predložitev (glej v tem s mislu sodbo Komisija/Portugalska, 
EU:C:2005 :669, točka 46 in navedena sodna praksa).
56 Ob upoštevanju navedenega je treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da č len 34 PD EU in Direktiva 
2004 /22 n asprotujeta nacionalnima ureditvi in praksi, v skladu s katerima se vodomer za vročo vodo, ki 
izpolnjuje vse zahteve i z te dir ektive i n je povezan z napravo za da ljinski (telemetrični) prenos 
podatkov, šteje za me rilni sistem i n ga zato ni mogoče uporabljati v skladu z njegovim n amenom, 
dokler v zvezi z njim in navedeno n apravo, ki s kupaj tvorita me rilni sistem, ni bil opravljen me roslovni 
pregled.
Stroški
57 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Člen 3 4 P DEU in D irektivo 2 0 0 4 / 2 2 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 3 1. mar ca 2 0 0 4 
o merilnih instrumentih je treba razlagati tako, da nasprotujeta nacionalnima ureditvi in praksi, 
v skladu s katerima se vodomer za v r očo vodo, ki izpolnjuje vse zahteve iz te d irektive in je 
povezan z napravo za daljinski (telemetrični) prenos podatkov, šteje za m erilni sistem in ga z ato 
ni mogoče uporabljati v skladu z njegovim n amenom, d okler v z vezi z njim in navedeno napravo, 
ki skupaj tvorita merilni sistem, n i bil opravljen m eroslovni pregled.
Podpisi