SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILC A
PAOLA MENGOZZIJA ,
predstavljeni 13. maja 2009 1
1. V tej zadevi, ki izvira iz ve čvprašanj za 
predhodno odlo čanje Bundesfinanzhof, 
vrhovnega nem škega sodi šča za dav čne 
zadeve, je Sodi šče pozvano, naj pojasni 
dolo čene vidike sistema DDV, ki se uporablja
za zavarovalne transakcije. Pojasniti bo treba
zlasti, ali je mogo če za dav čne namene šteti, da 
je tudi prenos zavarovalnih pogodb dolo če-
nega zavarovatelja drugemu zavarovatelju 
„zavarovalna transakcija “. 
I –Pravni okvir 
2. V Šesti direktivi o DDV 2 so obdav čljive 
transakcije na splo šno uvr ščene v dve veliki 
1 –Jezik izvirnika: italijan ščina .
2 –Šesta direktiva Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 197 7
o usklajevanju zakonodaje dr žav članic o prometnih davkih –
Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za
odmero (UL L 145, str. 1). skupini: dobava blaga in opravljanje storitev.
V členu 5 so dobave blaga opredeljene tako: 
„1. ‚Dobava blaga ‘pomeni prenos pravice do 
razpolaganja s premo ženjem v stvareh kot 
lastnik. 
2. Za premo ženje v stvareh se štejejo tudi 
elektri čna energija, plin ter energija za ogre -
vanje, hlajenje in podobno. 
[…]“
3. V členu 6 je dolo čeno, da pomeni 
„‚[o]pravljanje storitev ‘[…] vsako transakcijo,
ki ni dobava blaga v smislu člena 5 “. Takšna 
transakcija je zlasti „odstop premo ženja
v pravicah, ne glede na to, ali so te pravice
ustanovljene z dokumentom ali ne “. 
I - 10102 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
4. Za to zadevo so pomembne dolo čbe 
členov 9 in 13 Šeste direktive, ki vsebujejo 
posebna dolo čila za zavarovalne in pozavaro -
valne transakcije. 
5. V členu 9 je dolo čeno, da se za DDV na 
splošno šteje, da je kraj opravljanja storitve 
kraj, v katerem ima izvajalec sede žali 
prebivali šče. Vendar so v istem členu oprede -
ljene tudi izjeme od tega splo šnega na čela, pri 
čemer je zlasti v odstavku (2)(e) dolo čeno, da 
„je kraj, kjer so navedene storitve opravljene,
če se opravijo za naro čnike s sede žem izven 
Skupnosti ali za dav čne zavezance s sede žem 
v Skupnosti, vendar ne v isti dr žavi, kjer ima 
izvajalec sede ž, kraj, kjer ima naro čnik sede ž
svoje dejavnosti ali ima stalno poslovno enoto,
za katero se opravi storitev, ali, če takšen kraj 
ne obstaja, kraj, kjer ima naro čnik stalno 
prebivali šče ali za časno prebivali šče: 
[…] 
– bančne, finan čne in zavarovalne trans -
akcije, vklju čno s pozavarovanjem, razen
najema sefov; […]“
6. V členu 13 Šeste direktive je dolo čenih ve č
oprostitev od obveznosti, dolo čenih v ureditvi 
DDV. V razdelku B tega člena je zlasti 
dolo čeno: 
„Brez poseganja v druge dolo čbe Skupnosti 
države članice pod pogoji, ki jih dolo čijo 
zaradi zagotavljanja pravilne in enostavne 
uporabe oprostitev in prepre čevanja 
vsakr šnih mo žnih utaj, izogibanj ali zlorab, 
oprostijo: 
(a)zavarovalne in pozavarovalne transakcije,
vklju čno s povezanimi storitvami, ki jih
opravljajo zavarovalni posredniki in zava -
rovalni zastopniki; 
[…] 
(c)dobave blaga, ki se v celoti uporabijo za
dejavnost, opro ščeno po tem členu ali 
členu 28(3)(b), če za to blago ni bilo 
I - 10103 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
mogo če uveljavljati pravice do odbitka ali 
če ob pridobitvi ali izdelavi blaga davek na
dodano vrednost ni postal odbiten na 
podlagi člena 17(6); 
(d) naslednje transakcije: 
[…] II –Dejansko stanje, postopek v glavni 
stvari in vpra šanja za predhodno odlo čanje 
7. Dru žba Swiss Re Germany Holding GmbH
(v nadaljevanju: dru žba Swiss Re), ki ima sede ž
v Nem čiji, opravlja dejavnost v pozavaro -
valnem sektorju. V letu 2002 je dru žbi S 3 , 
ki ima sede žv Švici in je članica iste skupine, 
kot ji pripada dru žba Swiss Re, prenesla
195 pozavarovalnih pogodb. Sopogodbenice
družbe Swiss Re v teh pogodbah so bile 
zavarovalne dru žbe s sede žem v drugih 
državah, ne v Nem čiji, in sicer tako v članicah 
Skupnosti kot v ne članicah. 
2. sklepanje ali druge vrste poslovanja
v zvezi z garancijami za kredite ali
kakršnimi koli drugimi oblikami 
zavarovanja denarja ter upravljanje
garancij za kredite s strani osebe, ki
kredit odobri; 8. Prenos pogodb je bil izveden tako, da je
družba S pla čala dolo čen znesek: ta je bil 
med drugim izra čunan tako, da je bila 
18 pogodbam izmed skupno 195 pogodb 
dodeljena negativna vrednost. Za dolo čitev 
končne cene prenosa je bila torej vrednost teh 
18 pogodb od šteta od skupne vrednosti 
preostalih 177 pogodb. 
3. transakcije, vklju čno s posredova -
njem, v zvezi z depoziti, teko čimi 
računi, pla čili, transferji, dolgovi, čeki 
ali drugimi pla čilnimi instrumenti, 
razen izterjave dolgov in factoringa; 9. Za veljavnost prenosa pozavarovalnih
pogodb je bilo potrebno soglasje subjektov,
ki so te pogodbe sklenili z dru žbo Swiss Re (to
je s privolitvijo zavarovalnih dru žb, ki so bile 
tako reko č„prvostopenjske “). Dru žba S je 
tako nasledila dru žbo Swiss Re glede vseh 
[…]“. 
I - 10104 3 –Natan čneje, pogodbe je odstopila dru žba, ki jo nadzoruje 
družba Swiss Re in ni natan čneje opredeljena: ta nadzorovana 
družba je sklenila tudi izvirne pozavarovalne pogodbe. Ker iz
spisa ni mogo če razbrati imena te nadzorovane dru žbe, bom
v nadaljnjem besedilu kot prenositelja zadevnih pogodb vselej
navedel dru žbo Swiss Re, ki je to žeča stranka v postopku 
v glavni stvari. 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
pravic in obveznosti, dolo čenih v pogodbah, ki 
so bile predmet prenosa. 
10. Nem ški dav čni organi, natan čneje Finan -
zamt München für Körperschaften (dav čni 
urad za pravne osebe v Münchnu; v nadalje -
vanju: Finanzamt), so ta prenos pogodb 
obravnavali kot dobavo blaga, opravljeno 
v Nem čiji, in so zato zahtevali pla čilo DDV 
od vrednosti transakcije. Dru žba Swiss Re pa 
je pred nacionalnim sodi ščem to odlo čitev 
izpodbijala, saj je menila, da ni dol žna pla čati 
DDV. 
11. Predlo žitveno sodi šče meni, da je treba na 
podlagi nem škega prava za zadevno trans -
akcijo šteti, da gre za opravljanje storitev 
v Nem čiji, od katere je treba pla čati 
DDV. Vendar je predlo žitveno sodi šče 
v dvomih glede zdru žljivosti take nacionalne 
zakonodaje s pravom Skupnosti, zato je 
Sodišču v predhodno odlo čanje predlo žilo ta 
vprašanja: 
„1.Ali je treba člen 9(2)(e), peta alinea, 
člen 13(B)(a) in člen 13(B)(d)(2) ter (3) 
Šeste direktive [ …] razlagati tako, da je 
treba prenos pogodbe o življenjskem 
pozavarovanju, ki se izvede tako, da 
pridobitelj pla ča prodajno ceno, in na 
podlagi katerega pridobitelj pogodbe 
s privoljenjem zavarovanca prevzame 
dejavnost pozavarovanja, opro ščeno plačila davka, od predhodnega zavarova -
telja in namesto tega opravlja opro ščeno 
storitev pozavarovanja za zavarovanca, 
obravnavati 
a)kot zavarovalno oziroma ban čno 
transakcijo v smislu člena 9(2)(e), 
peta alinea, Šeste direktive [ …], ali 
b)kot pozavarovalno transakcijo 
v skladu s členom 13(B)(a) Šeste 
direktive [ …], ali 
c)kot transakcijo, ki je v sestavljena,
prvič, iz prevzema obveznosti, ki je 
opro ščen pla čila davka, in drugi č, iz 
transakcije, prav tako opro ščene 
davka, v zvezi s krediti, v smislu 
člena 13(B)(d)(2) in (3) Šeste direk -
tive [ …]? 
2.Ali je odgovor na prvo vpra šanje 
druga čen, če za prenos ne pla ča pridobi -
telj, temve čpredhodni zavarovatelj? 
I - 10105 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
3.Če so odgovori na prvo vpra šanje pod ali jo je treba obravnavati kot dobavo blaga ali
točkami (a), (b) in (c) nikalni: ali je treba kot opravljanje storitev. 
člen 13(B)(c) Šeste direktive [ …] razlagati 
tako, da 
– je odpla čni prenos pogodb o življenj -
skem pozavarovanju dobava blaga in 
– se pri uporabi člena 13(B)(c) Šeste 
direktive [ …] ne sme razlikovati 
glede na to, ali je kraj opravljanja
dejavnosti, ki so opro ščene pla čila 
davka, dr žava članica dobave ali 
druga dr žava članica? “
III–Pravna presoja 
A –Lastnost obravnavane transakcije 
(odgovor na tretje vpra šanje) 
12. Prvi logi čni korak, potreben za odgovor 
na vpra šanja predlo žitvenega sodi šča, zahteva 
ugotovitev, kakšna je narava obravnavane 
transakcije v smislu Šeste direktive in zlasti 13. Ker izhaja tretje vpra šanje za predhodno 
odlo čanje, ki se nana ša na morebitno opro -
stitev obravnavane transakcije od pla čila 
davka na podlagi člena 13(B)(c) Šeste direkti -
ve, iz stali šča, da je navedeno transakcijo 
mogo če obravnavati kot dobavo blaga, bi 
morebitna opredelitev te kot opravljanje 
storitev že omogo čila, da na vpra šanje odgo -
vorimo nikalno. 
14. Kot sem navedel zgoraj, so nem ški dav čni 
organi izhajali iz stali šča, da gre pri prenosu 
pogodb za dobavo blaga. Predlo žitveno 
sodišče pa nasprotno meni, da je treba na
podlagi nacionalnega prava šteti, da gre za
opravljanje storitev. Tudi vsi drugi subjekti, ki
so predlo žili stali šča v tem postopku, razen
Finanzamt, se strinjajo glede tega, da gre za
opravljanje storitev, saj so v členu 5 direktive 
za dobavo blaga štete le dobave premo ženja 
v stvareh, v členu 6 pa so kot opravljanje
storitev opredeljene vse transakcije, ki niso
dobava blaga. Nem ška vlada poudarja zlasti
nematerialno lastnost predmeta prenosa, ki
zajema ve čpogodb, vsaka od teh pa obsega
celoto pravic in obveznosti, ki po definiciji
niso materialne. Gr ška vlada, vlada Zdru že-
nega kraljestva in Komisija trdijo enako, ne da
bi se jim zdelo posebej pomembno podrob-
I - 10106 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
neje preu čiti to vpra šanje, za katero menijo, da 
ne povzro ča nobenega dvoma glede razlage. 
15. Poleg tega je zanimivo, da dru žba Swiss 
Re prav v pisnih stali ščih zatrjuje, da za 
obravnavani primer ni mogo če uporabiti 
oprostitev iz člena 13(B)(c) Direktive in da se
lahko ta uporablja le za premi čno premo ženje 
v stvareh, medtem ko pogodbe, ki so bile 
predmet prenosa, niso taka vrsta premo ženja. 
Družba Swiss Re je zavzela navedeno stali šče, 
čeprav bi lahko bilo v njenem interesu, vsaj
podredno, da se prenos pogodb opredeli kot
dobava blaga, zato da bi lahko uveljavljala
razlog za oprostitev, ki ga navaja predlo žit-
veno sodi šče v tretjem vpra šanju. 
16. Glavni dejavnik, na katerega se opira 
Finanzamt v zagovor stali šču, da je obravna -
vani prenos pogodb dobava blaga, je izjava,
prilo žena k zapisniku seje Sveta, ki je sprejel
direktivo, 4 v skladu s katero Svet in Komisija
ugotavljajo, da spadajo transakcije, pri katerih
poslovni subjekt svoje stranke odstopi 
drugemu subjektu in ki se nana šajo na 
opro ščeno dejavnost, v skupino opro ščenih 
transakcij iz člena 13(B)(c). 
17. Kljub temu menim, da stali šča Finanzamt 
ni mogo če sprejeti in da je treba po Šesti direktivi prenos pogodb dru žbe Swiss Re 
družbi S obravnavati kot opravljanje storitev. 
18. Ugotoviti je treba namre čpredvsem –kot 
so pravilno trdile vse druge stranke –, da so 
v Šesti direktivi kot dobava blaga štete le tiste 
transakcije, katerih predmet je materialno 
premo ženje ali stvar, ki se zaradi svojih 
lastnosti obi čajno prodaja tako, kot da bi bila
materialna (plin, elektri čna energija itd.). Po 
drugi strani je v členu 6 izrecno dolo čeno, da 
vklju čujejo transakcije, ki so štete za oprav -
ljanje storitev, „odstop premo ženja v pravicah,
ne glede na to, ali so te pravice ustanovljene 
z dokumentom ali ne “. Zato se zdi, da je 
ustrezneje, če prenos pogodbe, to je celote
pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pravnega
akta, uvrstimo v to drugo skupino. 
19. Glede stali šča, ki sta ga Svet in Komisija 
izrazila ob sprejetju Šeste direktive ter 
v skladu s katerim bi se lahko za odstop 
strank zaradi opravljanja dejavnosti, ki je 
opro ščena DDV, uporabilo oprostitev, naj 
najprej pojasnim, da iz ustaljene sodne 
prakse izhaja, da vsebine pripravljalnih del ni 
mogo če upo števati pri razlagi dolo čbe prava 
Skupnosti, če ta nikakor ni povezana z bese -
dilom dolo čbe, ki jo je treba razlo žiti. 5 
5 –Glej na primer sodbo z dne 8. junija 2000 v zadevi Epson Europe
(C-375/98, Recueil, str. I-4243, to čka 26 in tam navedena sodna 
4 –Opomba R/716/77 (FIN 151). praksa). 
I - 10107 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
20. Poleg tega je treba ugotoviti, da pri 
obravnavanem prenosu pogodb nikakor ne 
gre za posel, ki bi bil povsem enak tistemu, ki
je naveden v izjavi Sveta in Komisije: zdi se 
namre č, da je v izjavi upo števana dejanska in 
resni čna „prodaja “vseh podatkov o strankah, 
ki jo morda spremlja tudi odstop pogodb. 
V obravnavani zadevi pa obstaja le druga 
sestavina, saj ne gre za celovit „odstop strank“. 
21. Ker je torej treba v skladu s Šesto direktivo 
šteti, da je obravnavani prenos pogodb trans -
akcija, pri kateri gre za opravljanje storitev in 
ne za dobavo blaga, je mogo če na tretje 
vprašanje za predhodno odlo čanje, ki se 
nana ša na mo žnost oprostitve transakcije na 
podlagi člena 13(B)(c), odgovoriti nikalno, saj 
vprašanje temelji na izhodi šču, da je zadevna 
transakcija nabava blaga. 
22. Tudi ob teoreti čni domnevi, da jo je 
mogo če opredeliti kot dobavo blaga, bi bilo 
treba mo žnost oprostitve obravnavanega prenosa pogodb na podlagi člena 13(B)(c) 
Šeste direktive izklju čiti ob upo števanju cilja 
te dolo čbe, ki je od pla čila DDV oprostiti 
dobave blaga, nabavljenega predhodno 
s pla čilom DDV in uporabljenega 6 izklju čno 
za opravljanje opro ščene dejavnosti 7. V obrav -
navani zadevi namre čpogodbe, ki so predmet 
prenosa, niso premo ženje, ki je bilo pred -
hodno nabavljeno s pla čilom DDV in uporab -
ljeno za opravljanje opro ščene dejavnosti (to 
je zavarovalni ške): nasprotno, pogodbe so 
rezultat dejavnosti dru žbe Swiss Re . 
23. Zato Sodi šču predlagam, naj na tretje 
vprašanje odgovori, da je prenos pozavaro -
valnih pogodb, kot je ta, ki je predmet 
postopka v glavni stvari, transakcija, ki se 
v skladu s Šesto direktivo šteje za opravljanje 
storitev in da zato ne more biti opro ščen 
plačila davka v smislu člena 13(B)(c) te 
direktive. 
6 –Italijansko besedilo je lahko z dolo čenih vidikov zavajajo če, saj 
se zdi, da vsaj v prvem delu dolo ča, da se oprostitev nana ša na 
prvo dobavo blaga, namenjenega opravljanju opro ščenih 
dejavnosti. V resnici gre za blago, ki je bilo ( že) namenjeno 
opro ščeni dejavnosti in je bilo nato vnovi čprodano. V novi 
Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 
o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347,
str. 1) je namre čnavedeno, da gre za „dobave blaga, ki [je bilo že] 
v celoti uporab[ljeno] za dejavnost, opro ščeno […]“(moj 
poudarek). 
7–Očitno je namen dolo čbe prepre čiti dvojno obdav čitev, saj 
subjekt, ki je uporabljal blago za dejavnost, opro ščeno DDV, ni 
mogel zahtevati odbitka DDV, ki ga je pla čal ob nabavi blaga, in 
je torej pla čal dokon čni davek kot kon čni potro šnik. Naknadna 
vnovi čna prodaja istega blaga, od katerega je bil DDV že 
poravnan, je torej opro ščena, da bi se prepre čilo vnovi čno 
plačilo davka, ki bi tokrat bremenilo novega pridobitelja. Glej
sodbo z dne 25. junija 1997 v zadevi Komisija proti Italiji
(C-45/95, Recueil, str. I-3605) in sklepne predloge, ki jih je
10. decembra 1996 za to zadevo predstavil generalni pravo -
branilec Ruiz-Jarabo Colomer (to čke od 14 do 20). Glej tudi 
sklep z dne 6. julija 2006 v zdru ženih zadevah Salus in Villa 
Maria Beatrice Hospital (C-18/05 in C-155/05, ZOdl., 
str. I-6199, to čki 29 in 30). 
I - 10108 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
B –Splo šne ugotovitve o sistemu DDV za na zavarovalne pogodbe “. To dovoljenje je 
zavarovalne transakcije potrjeno v členu 401 Direktive 2006/112. 
24. V Šesti direktivi je zavarovalni dejavnosti 
(in pozavarovalni dejavnosti, ki je s prvo 
izena čena) namenjeno nekaj posebnih 
dolo čb. Prvi č, v členu 9(2)(e) je dolo čeno, 
kot že navedeno, da se za DDV šteje, da so te 
storitve opravljene v kraju, v katerem ima 
sedežali prebivali šče naro čnik storitev. 
25. Drugi č, v skladu s členom 13 so „zavaro -
valne in pozavarovalne transakcije “dejav -
nosti, opro ščene pla čila DDV. V sobesedilu 
Direktive ni izrecno ali o čitno pojasnjeno, 
zakaj je ta oprostitev, ki je bila potrjena 
v členu 135 Direktive 2006/112, upravi čena: 
zato lahko le sklepamo, da so na to odlo čitev 
zakonodajalca vplivali dru žbeni in politi čni 
dejavniki ter ocene, povezane s te žavami pri 
obdav čitvi dodane vrednosti zavarovalne 
transakcije. 8 Po drugi strani ne smemo 
pozabiti, da je v členu 33 Šeste direktive 
dolo čeno, da se dr žavam članicam na splo šno 
dovoljuje, da „ohrani[jo] ali uvede[jo] davke 
8 –V zvezi s tem glej sklepne predloge, ki jih je 11. junija 1998
predstavil generalni pravobranilec Fennelly za sodbo z dne
25. februarja 1999 v zadevi CPP (C-349/96, Recueil, str. I-973,
točka 26 sklepnih predlogov), ter sklepne predloge, ki jih je
12. januarja 2005 predstavil generalni pravobranilec Poiares
Maduro za sodbo z dne 3. marca 2005 v zadevi Arthur 
Andersen (C-472/03, ZOdl., str. I-1719, to čka 13 sklepnih 
predlogov). 26. Če bi v obravnavani zadevi šteli, da je 
prenos zavarovalnih pogodb zavarovalna 
transakcija, je o čitno, da bi bila posledica 
takšne obravnave ta, da nem ški dav čni organi
za obravnavano transakcijo ne bi imeli pravice
zahtevati pla čila DDV. Natan čneje, za prenos 
pogodb bi bilo treba v skladu s členom 9(2)(e), 
peta alinea, šteti, da je bil opravljen v Švici. 
Obravnavan bi bil namre čkot storitev, katere 
izvajalec je dru žba Swiss Re s sede žem 
v Nem čiji, njen naro čnik pa dru žba S s 
sedežem v Švici: ker se dr žava naro čnikovega 
sedeža in dr žava izvajal čevega sede ža razliku -
jeta, bi bil namre čkraj, v katerem je storitev 
opravljena, prav v Švici. Poleg tega bi bila 
transakcija v vsakem primeru opro ščena 
plačila DDV na podlagi člena 13. 9 
27. Zato je prvo in najpomembnej še vpra -
šanje, ki si ga moramo zastaviti, ali je za DDV 
prenos zavarovalnih pogodb na splo šno 
mogo če obravnavati kot zavarovalno trans -
akcijo. 
9 –Ne zdi se namre č, da bi obstajali razlogi, zaradi katerih bi bilo 
treba razli čno obravnavati transakcije, opisane v dveh nave -
denih dolo čbah, ki sta v členu 9 opredeljeni kot „zavarovalne 
transakcije, vklju čno s pozavarovanjem “, v členu 13 pa kot 
„zavarovalne in pozavarovalne transakcije “. Zato menim, da se 
navedena odlomka nana šata na iste dejavnosti. 
I - 10109 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
C –Presoja glede zadevne transakcije: prvo 1. Mo žnost, da se obravnavani prenos 
vpra šanje za predhodno odlo čanje pogodb opredeli kot „zavarovalna transakcija “
28. Predlo žitveno sodi šče s prvim vpra ša-
njem za predhodno odlo čanje Sodi šču pred -
laga, naj najprej pojasni, ali je prenos pogodb,
ki so predmet postopka v glavni stvari, 
zavarovalna transakcija in ali je treba zato 
šteti, da je bila opravljena zunaj Skupnosti
v smislu člena 9 (prvi del vpra šanja) ter/ali da 
je opro ščena DDV v smislu člena 13 (drugi del 
vprašanja). Nazadnje, Sodi šče je s tretjim 
delom tega vpra šanja pozvano, naj presodi,
ali je zadevno transakcijo mogo če oprostiti 
plačila davka na podlagi povezanih dolo čb 
o oprostitvah iz pododstavkov (2) in (3) 
člena 13(B)(d) Šeste direktive. 
29. V nadaljevanju bom najprej preu čil prva 
dela vpra šanja, ki ju je mogo če –ker oba 
izhajata iz mo žnosti, da se prenos pogodb šteje 
za zavarovalno transakcijo –obravnavati 
skupaj. a) Stali šča strank 
30. Stališča strank v zvezi z osrednjim 
problemom te zadeve, to je z mo žnostjo, da 
se odstop skupine pozavarovalnih pogodb 
obravnava kot „zavarovalna transakcija “, so 
seveda razli čna. 
31. Družba Swiss Re in Komisija predlagata
pritrdilen odgovor na to vpra šanje. Zlasti 
dejstvo, da so morale pogodbene stranke, to
je dru žbe, ki so z dru žbo Swiss Re sklenile 
pozavarovalne pogodbe in jih je ta odstopila
drugi dru žbi, sogla šati s prenosom, katerega
posledica je bila zamenjava njihove sopogod -
benice (namesto dru žbe Swiss Re je v razmerje 
vstopila dru žba S), naj bi omogo čalo ugoto -
vitev, da med (po)zavarovateljem in (po)
zavarovancem obstaja pravna vez, za katero
je Sodi šče ugotovilo, da je nujen pogoj za 
zavarovalno dejavnost v smislu Šeste direk -
tive. 
32. Nem ška vlada, vlada Zdru ženega kralje -
stva in gr ška vlada pa nasprotno zanikajo, da
bi se lahko odstop pogodb štel za zavarovalno 
transakcijo in da bi bil kot tak opro ščen pla čila 
DDV. Tako menijo zlasti zato, ker obsega 
zavarovalna dejavnost, kot je pojasnjeno 
v sodni praksi, izklju čno izmenjavo med 
I - 10110 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
plačilom premije in kritjem tveganja: prenos
zavarovalne pogodbe ne spada v to shemo in
zato ne more biti opro ščen pla čila DDV. Tudi 
Finanzamt zagovarja v bistvu enako stali šče. 
33. Vse stranke se –ne glede na re šitev, ki jo 
predlagajo –sklicujejo ne le na iste dolo čbe, 
temve čtudi na isto predhodno sodno prakso.
Njihova stali šča se torej razlikujejo le glede
tega, kako je treba razlo žiti dejansko stanje, ki
je predmet postopka, in sodno prakso Sodi šča. 
b) Presoja 
34. Zavarovalne transakcije v Šesti direktivi 
niso opredeljene: vendar je bil ta pojem 
v sodni praksi Sodi šča že razlo žen v nekaterih 
pomembnih sodbah, ki se nana šajo zlasti na 
člen 13 te direktive. 
35. Predvsem se je v sodni praksi izoblikovalo
jasno in ustaljeno stali šče, da je „zavarovalna transakcija “pojem prava Skupnosti. 10 To 
trditev, ki jo je Sodi šče navedlo v zvezi 
s členom 13, je treba po mojem mnenju brez
dvoma upo števati tudi za vse druge navedbe
tega izraza v Šesti direktivi in torej tudi za 
navedbo v členu 9. Kot sem namre č že 
pojasnil, 11 ne vidim nobenega razloga, ki bi
podpiral sklep, da so zavarovalne transakcije
iz člena 9 druga čne od tistih, ki so obravna -
vane v členu 13. Poleg tega je Sodi šče –čeprav
ne v zvezi z zavarovalnimi transakcijami –že 
ugotovilo, da je treba pravne pojme, vsebo -
vane v členu 9(2)(e) Šeste direktive, na ravni 
Skupnosti razlagati enotno. 12 
36. Prav tako je v sodni praksi ustaljeno 
stališče, da je treba v zvezi s členom 13 Šeste 
direktive uporabiti ozko razlago, saj vsebuje ta
člen ve čizjem od splo šnega pravila, ki dolo ča, 
da so vse dobave blaga in kakr šno koli 
opravljanje storitev transakcije, obdav čene 
z DDV. 13 Zdi se, da je to na čelo zaradi 
njegove narave te žje uporabiti v zvezi 
s členom 9, ki ne predvideva izjem od ureditve
DDV, temve čvsebuje dolo čbe, katerih namen 
je omejiti okvir pristojnosti, ki jo imajo v zvezi
z obdav čevanjem dr žave članice. 14 Kot bom 
pojasnil v nadaljevanju teh sklepnih pred -
10 –Glej na primer sodbo z dne 5. junija 1997 v zadevi SDC 
(C-2/95, Recueil, str. I-3017, to čka 21) in zgoraj v opombi 8
navedeno sodbo Arthur Andersen, to čka 25. 
11 –Glej zgoraj opombo 9. 
12 –Sodba Sodi šča z dne 17. novembra 1993 v zadevi Komisija
proti Franciji (C-68/92, Recueil, str. I-5881, to čka 14). 
13 –Glej zgoraj v opombi 8 navedeno sodbo Arthur Andersen,
točka 24 in tam navedena sodna praksa. 
14 –Sodba z dne 6. decembra 2007 v zadevi Komisija proti Nem čiji 
(C-401/06, ZOdl., str. I-10609, to čka 29). 
I - 10111 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
logov, pa kljub temu menim, da je mogo če 
„zavarovalne transakcije “kot pojem Skup -
nosti opredeliti brez upo števanja pravila ozke 
razlage: zato je navedeni pojem mogo če 
razlo žiti enotno, tako v zvezi s členom 9 in 
tudi v zvezi s členom 13 Direktive. 
37. Sodišče je zatrdilo, da je „značilnost 
zavarovalne transakcije ta, da se zavarovatelj
obve že, da bo v zameno za predhodno pla čilo 
premije ob nastopu zavarovanega primera
zavarovancu izpolnil ustrezno storitev, dogo -
vorjeno ob sklenitvi pogodbe “. 15 Zavarovalno 
transakcijo torej dolo ča izmenjava med 
premijo in zavarovanjem proti tveganju. 
38. Vendar je treba pojasniti, da je –čeprav je 
lahko zavarovalna transakcija obravnavana 
kot taka, tudi če jo opravi subjekt, ki formalno
nima kvalifikacije zavarovatelja 16 –absolutno 
nujno, kot je navedlo Sodi šče v sodbi 
Skandia 17 , da obstaja med subjektom, ki 
opravi storitev, in zavarovanci neposredno 
pravno razmerje. 
15 –Sodba CPP, navedena v zgornji opombi 8 (to čka 17). 
16 –Zgoraj v opombi 8 navedena sodba CPP, to čka 22. Glej, po 
analogiji, tudi zgoraj v to čki 10 navedeno sodbo SDC, to čka 32. 
17 –Sodba z dne 8. marca 2001 v zadevi Skandia (C-240/99, 
Recueil, str. I-1951, to čki 39 in 40). 39. Jasno se mi zdi, da zahteve, navedene 
v sodni praksi, v obravnavanem primeru niso
izpolnjene. Transakcija, ki je predmet te 
presoje, je namre čle izmenjava med skupino
pogodb, ki se v celoti štejejo za vir mogo čega 
zaslu žka, in ceno. Nobenega dvoma ni, da se je 
po prenosu pogodb vzpostavilo pravno 
razmerje med dru žbo S, ki jih je kupila, in 
zavarovalnimi dru žbami, ki so sklenile 
prvotne pozavarovalne pogodbe z dru žbo 
Swiss Re (in ki so se, na to je treba opozoriti,
morale strinjati s prenosom). Vendar se to 
pravno razmerje, ki ima gotovo lastnost 
zavarovalne transakcije, ume šča v fazo, ki je 
sledila tisti, ki je predmet obravnave: prenos,
ki ga je treba preu čiti v tem postopku, se je 
nana šal le na dru žbo Swiss Re in dru žbo S, saj
je bila pri tem pogodbenicam, ki jih je prva
odstopila drugi, priznana le nekakšna „pravica 
do veta “v zvezi z izvr šitvijo prenosa. 
40. Prenos pogodb dru žbe Swiss Re dru žbi 
S torej ni zavarovalna transakcija. 
41. Poleg tega je treba izklju čiti mo žnost, da 
bi se lahko obravnavano transakcijo ob 
uporabi, po analogiji, sodbe Abbey National 18 
štelo za „zunanjo “sestavino opro ščene zava -
rovalne dejavnosti. Sodi šče je, kot je znano, 
v tej sodbi glede „upravljanj[a] posebnih 
investicijskih skladov “, opro ščenega pla čila 
DDV v skladu s členom 13(B)(d) Šeste 
18 –Sodba z dne 4. maja 2006 v zadevi Abbey National (C-169/04,
ZOdl., str. I-4027). 
I - 10112 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
direktive, ugotovilo, da so tudi storitve admi -
nistrativnega upravljanja in ra čunovodstva 
skladov, ki jih opravlja tretji upravljavec, 
lahko opro ščene, če „tvorijo posebno celoto,
presojano celovito, ter so specifi čne in nujne 
za upravljanje posebnih investicijskih 
skladov “. 19 Menim, da te sodne prakse za 
obravnavano zadevo ni mogo če uporabiti, in 
sicer iz vsaj dveh razlogov. 
42. Prvič, sodba Abbey National se nana ša 
posebej na finan čne storitve, katerih narava je 
bistveno druga čna od narave zavarovalnih 
storitev. V zvezi s tem je treba spomniti zlasti
na opredelitev pojma zavarovalne dejavnosti,
ki jo je Sodi šče podalo v sodbi Skandia. 20 Glede 
na trenutno stanje prava Skupnosti se torej
zdi, da za zunanje izvajanje dolo čenih sestavin 
zavarovalne dejavnosti ne more veljati opro -
stitev DDV. 
43. Res je sicer, da je v novej šem predlogu 
direktive, ki ga je predlo žila Komisija za 
posodobitev pravnega okvira DDV za 
finan čne in zavarovalne storitve, 21 predvidena 
razširitev na čela, dolo čenega v sodbi Abbey 
19 –V prej šnji opombi navedena sodba Abbey National, to čka 72 .
20 –Navedena zgoraj v opombi 17 .
21 –Predlog Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/E S
o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi 
z obravnavo zavarovalnih in finan čnih storitev (COM 
(2007) 747 kon č.). National, tudi na zavarovalno dejavnost. 22 
Vendar bi bilo treba –čeprav bi teoreti čno 
dopustili mo žnost uporabe sodbe Abbey 
National tudi za zadevno transakcijo –to 
uporabo v vsakem primeru izklju čiti na 
podlagi ugotovitve, da v obravnavanem 
primeru ni šlo za oddajo dolo čenega dela 
zavarovalne dejavnosti zunanjemu izvajalcu,
temve čza prenos (dru žbe Swiss Re dru žbi S) 
večzavarovalnih razmerij v celoti . Dejstvo, da 
pripadata dru žbi Swiss Re in S isti skupini,
tako da bi lahko bil kon čni razlog za prenos
enak razlogom, ki utemeljujejo zunanje izva -
janje, 23 za na šnamen ni pomembno. 
44. V dodatno potrditev take razlage predpisa
bi lahko navedli sodno prakso Sodi šča v zvezi 
z eno izmed drugih oprostitev, dolo čenih 
v členu 13(B) Šeste direktive: gre za oprostitev 
iz točke (b) te dolo čbe, predvideno za dajanje 
v najem nepremi čnin. Čeprav je namre čres, 
da je bila v sodbi Lubbock Fine priznana 
oprostitev za transakcijo „sporazumne pred -
časne razveze [najemne pogodbe] za pla čilo 
nadomestila “, 24 je Sodi šče v kasnej ši sodbi 
22 –V predlogu direktive je predvideno, da bi se v člen 135 
Direktive 2006/112/ES vstavilo ta odstavek 1a: „Oprostitev iz 
točk (a) do (e) odstavka 1 se uporablja za zagotovitev katerega
koli sestavnega elementa zavarovalne ali finan čne storitve, ki 
je ločena celota ter ima posebno in bistveno naravo opro ščene 
storitve. “
23 –Lahko bi pomislili na primer na ekonomijo obsega, raciona -
lizacijo organizacije in, seveda, na razloge, ki so dav čne narave. 
24 –Sodba z dne 15. decembra 1993 v zadevi Lubbock Fine 
(C-63/92, Recueil, str. I-6665, to čki 9 in 10). 
I - 10113 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
Cantor izklju čilo mo žnost, da bi lahko opro -
stitev veljala za prenos najemne pogodbe 
s predhodnega na novega najemnika 25 . 
45. Zdi se torej, da iz sodne prakse Sodi šča –
tako iz tiste, ki se nana ša na zavarovalne 
transakcije, kot iz tiste v zvezi z dajanjem 
v najem nepremi čnin –izhaja splo šno na čelo, 
da se oprostitve pla čila DDV, priznane na teh 
podro čjih, lahko raz širijo prek „glavne “trans -
akcije (to je izvirne pogodbe, sklenjene med
zavarovateljem in zavarovancem ali med 
lastnikom in najemnikom) le na „sekundarne “
transakcije, ki so „notranji “dogodki izvirnih
pogodb, medtem ko je oprostitev izklju čena 
v polo žajih, pri katerih se transakcija, o kateri 
se presoja, tako kot v obravnavani zadevi 
umešča zunaj izvornega pogodbenega okvira. 
46. Res je sicer, da bi lahko na podlagi 
ugotovitev, povezanih s splo šnim namenom 
predpisov, v katerih so dolo čene oprostitve od 
plačila DDV, trdili, da bi bilo ustrezno, če bi 
tudi za zadevno transakcijo priznali opro -
stitev, da bi tako prepre čili pojav skritega DDV 
v kon čni ceni, ki jo pla ča potro šnik. 
25 –Sodba z dne 9. oktobra 2001 v zadevi Cantor Fitzgerald 
International (C-108/99, Recueil, str. I-7257, to čke od 21 
do 24). 47. Vendar je treba v zvezi s tem ugotoviti, 
prvič, da razli čnih oblik skritega DDV ni 
mogo če povsem prepre čiti. 26 Drugi č, zdi se 
mi, da prenosa pogodb dru žbe Swiss Re dru žbi 
S ni mogo če obravnavati kot transakcijo, ki bi
bila predhodna glede na zavarovalno storitev,
ki jo dru žba S opravlja za stranke. Povedano 
druga če, ni mogo če trditi, da je znesek, pla čan 
za nakup pogodb, neposredno vklju čen 
v ceno, ki jo morajo nato (dru žbi S) pla čati 
zavarovanci, ki so bili poleg tega ob prenosu
pogodb že stranke (pogodbene) v razmerju, 
katerega pogoji –in torej tudi cena za 
zavarovalno storitev –so bili dolo čeni pred -
hodno, to je ob sklenitvi pogodbe z dru žbo 
Swiss Re. 
48. Zato menim, da je treba na prvi in drugi
del prvega vpra šanja za predhodno odlo čanje
odgovoriti, da prenos pozavarovalnih pogodb,
kot je ta, ki je predmet postopka v glavni svari,
ni zavarovalna transakcija, in sicer niti 
v smislu člena 9 niti v smislu člena 13 Šeste 
direktive. 
26 –S tem seveda te te žave, ki je zelo pomembna prav v finan čnem 
in zavarovalnem sektorju, ne nameravam podcenjevati. Eden
izmed razlogov, ki jih je Komisija navedla za svoj predlog
direktive, naveden zgoraj v opombi 21, je prav zmanj šati vpliv 
skritega DDV. Glej tudi mnenje, ki ga je v zvezi s tem 
predlogom podal Evropski ekonomsko-socialni odbor 
(UL 2008, C 224, str. 124), zlasti to čko 3. 
I - 10114 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
2. Tretji del prvega vpra šanja za predhodno 
odlo čanje 
49. Predlo žitveno sodi šče s tretjim in 
z zadnjim delom prvega vpra šanja za pred -
hodno odlo čanje v bistvu spra šuje, ali je lahko 
obravnavana transakcija opro ščena pla čila 
DDV na podlagi uporabe povezanih dolo čb 
iz pododstavkov 2 in 3 člena 13(B)(d) Šeste 
direktive. V tem primeru bi se za prenos 
pogodb dru žbe Swiss Re dru žbi S in za pla čilo 
cene zanj štelo, da gre za transakcijo, sestav -
ljeno iz „prevzema obveznosti “(v smislu 
člena 13(B)(d)(2)) ter „transakcije [ …] v zvezi 
s krediti “(v smislu člena 13(B)(d)(3)). Natan č-
neje, „obveznosti “bi bile tiste, ki jih je prevzela 
družba S do zavarovancev, medtem ko bi bili 
„krediti “pravice dru žbe S, da ji zavarovanci 
plačujejo premije. 
50. Kot ugotavlja predlo žitveno sodi šče, bi 
bila za obravnavano transakcijo lahko 
priznana oprostitev, če bi bilo mogo če kumu -
lativno uporabiti dolo čbi iz pododstavka 2 
člena 3B(d) Šeste direktive in pododstavka 3 
tega člena: navedena razloga za oprostitev 
namre čne bi zado ščala, če bi bila upo števana 
posami čno. 
51. Mnenja strank se glede te to čke in tudi 
glede odgovora na prva dela obravnavanega 
vprašanja za predhodno odlo čanje, razhajajo. 
Družba Swiss Re in Komisija namre čmenita, 
da je obravnavana transakcija podredno –če je torej ni mogo če šteti za zavarovalno trans -
akcijo –lahko opro ščena ob kumulativni 
uporabi navedenih dolo čb o oprostitvi. 
Nasprotno pa vse vlade, ki intervenirajo
v tem postopku, in Finanzamt trdijo, da je
treba zaradi narave dolo čb o oprostitvah 
plačila DDV, ki imajo lastnost izjeme, ter 
zaradi obveznosti ozke razlage teh izklju čiti 
možnost, da sta lahko oba razloga za opro -
stitev uporabljena skupaj za samo eno trans -
akcijo. 
52. Tudi glede tega vpra šanja se mi zdi, da je 
stališče vlad in Finanzamt prepri čljivej še od 
tistega, ki sta ga zavzeli Swiss Re in Komisija. 
53. Menim, da je treba mo žnost skupne 
uporabe obeh razlogov za oprostitev na 
splošno izklju čiti zaradi obveznosti ozke 
razlage dolo čb o izjemah. 27 Če bi sprejeli 
stališče, da je mogo če enotno transakcijo 
umetno raz členiti, zato da bi lahko njene 
sestavine ustrezale posameznim okoli ščinam, 
za katere je dolo čena oprostitev davka, bi bilo 
namre člahko ogro ženo dobro delovanje 
sistema DDV. Kot sem navedel zgoraj, gre
pri zavarovalni transakciji za izmenjavo med
plačilom premije (ki ga poravna zavarovanec)
in sprejetjem tveganja (ki ga prevzame zava -
rovatelj). Če bi ti sestavini pravnega razmerja 
ločili in ju oprostili pla čila davka na podlagi 
dveh razli čnih zakonskih dolo čb, bi pri šlo do 
očitnega izkrivljanja. 
27 –Glej zgoraj to čko 36. 
I - 10115 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
54. Poleg tega obstaja še en razlog, ki kljub 
vprašanju, ali je mogo če dolo čbi o oprostitvah 
uporabiti skupaj, omogo ča, da v zvezi z obrav -
navano zadevo izklju čimo mo žnost uporabe 
člena 13(B)(d)(2) in (3) Šeste direktive. Vse 
oprostitve iz to čke (d) se namre čnana šajo na 
finan čne in ban čne transakcije, čeprav vsebu -
jejo nekatere jezikovne razli čice –na primer 
italijanska in nem ška –splošnejše opredelitve,
ki bi jih lahko na prvi pogled uporabili tudi za
dejavnosti druge vrste. 28 Zato za priznanje teh 
oprostitev ne zado šča, da so obravnavane 
transakcije odpla čne, kot se zdi, da meni 
predlo žitveno sodi šče 29: transakcije morajo 
biti finan čne in/ali ban čne, za prenos zavaro -
valnih pogodb pa se ne zdi, da bi lahko spadal
v to skupino 30 . 
55. Zato menim, da transakcija, ki je predmet
postopka v glavni stvari, ne more biti opro -
28 –V zvezi s tem glej sodbo z dne 19. aprila 2007 v zadevi Velvet &
Steel Immobilien (C-455/05, ZOdl., str. I-3225, to čki 21 in 22). 
29 –Kot je ugotovilo prav Sodi šče v sodbi Velvet & Steel 
Immobilien, navedeni v zgoraj opombi 28 (to čka 18), 
dejstvo, da se oprostitve nana šajo le na finan čne in ban čne 
dejavnosti, še zlasti o čitno izhaja iz angle ške in španske 
različice direktive. V sodbi Velvet & Steel, katere jezikovne 
različice se nekoliko razlikujejo, deloma tudi zaradi razhajanj
med razli čnimi besedili Šeste direktive, se je Sodi šče omejilo 
na ugotovitev, da je za oprostitev iz člena 13(B)(d)(2) nujno, da 
gre za odpla čno transakcijo, vendar ni trdilo, da ta pogoj tudi 
zado šča za uporabo navedene dolo čbe. 
30 –Ob upo števanju besedila in sobesedila dolo čbe bi se lahko 
vprašali, ali ni zakonodajalec, ki je sprejel direktivo, z izrazom 
„obveznosti “, uporabljenim na primer v italijanski, francoski 
in nem ški razli čici, ki pa ga ni na primer v angle ški razli čici, 
želel ozna čiti le „obveznost zagotavljati “. V zvezi z uporabo 
sistemati čne razlage zaradi razhajanj med jezikovnimi razli -
čicami člena 13 Šeste direktive glej sodbi z dne 13. julija 1989
v zadevi Skatteministeriet proti Henriksen (173/88, Recueil,
str. 2763, to čki 10 in 11) in z dne 26. junija 2003 v zadevi MKG
(C-305/01, Recueil, str. I-6729, to čki 69 in 70) ter zgoraj
v opombi 28 navedeno sodbo Velvet & Steel, to čka 20 in tam 
navedena sodna praksa. ščena pla čila DDV niti na podlagi člena 
13(B)(d)(2) in (3) Šeste direktive. 
3. Predlog glede prvega vpra šanja za pred -
hodno odlo čanje 
56. Preu čitev prvega vpra šanja za predhodno 
odlo čanje kon čujem s predlogom Sodi šču, naj 
nanj odgovori, da prenos pozavarovalnih 
pogodb, kot je ta, ki je predmet postopka
v glavni svari, ni zavarovalna transakcija, in
sicer niti v smislu člena 9 niti v smislu člena 13 
Šeste direktive, ter da ta prenos ne more biti 
opro ščen pla čila DDV niti na podlagi člena 
13(B)(d)(2) in (3) navedene direktive. 
D –Drugo vpra šanje za predhodno odlo -
čanje 
57. Predlo žitveno sodi šče z drugim vpra ša-
njem za predhodno odlo čanje v bistvu spra -
šuje, ali je odgovor na prvo vpra šanje mogo če 
potrditi, čeprav cene ne pla ča subjekt, ki je 
pridobil pogodbe, temve čprenositelj. Vpra-
I - 10116 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
šanje se postavlja glede na okoli ščino, da je 
imelo –kot navedeno zgoraj –18 pogodb od 
skupno 195 prenesenih pogodb negativno 
vrednost, ki je bila za dolo čitev kon čne cene 
transakcije prenosa od šteta od skupne vred -
nosti preostalih 177 pogodb. Če bi ga obrav -
navali lo čeno, bi bil prenos navedenih 18 
pogodb z vidika DDV „obrnjena “transakcija: 
izvajalec bi bila namre čdružba S, ki bi za 
plačilo prevzela nedonosne pogodbe, s čimer 
bi pogodbenih obveznosti osvobodila naro č-
nika storitve (to je dru žbo Swiss Re). 
58. Vse stranke, ki so v tem postopku pred -
ložile pisna stali šča, so na to vpra šanje 
odgovorile pritrdilno: obstoj 18 pogodb
z negativno vrednostjo naj ne bi vplival na
odgovor, ki ga je treba dati na prvo vpra šanje 
za predhodno odlo čanje. Dru žba Swiss Re, 
Komisija in Finanzamt poudarjajo zlasti 
celovitost in lastnost tesne povezanosti obrav -
navane transakcije ter trdijo, da jo je treba zato
obravnavati enotno in ne da bi pogodbe 
z negativno vrednostjo upo števali lo čeno. 
Nem ška vlada in vlada Zdru ženega kraljestva 
pa menita, čeprav mo žnosti lo čenega obrav -
navanja pogodb s pozitivno vrednostjo in 
tistih z negativno vrednostjo ne izklju čujeta
vnaprej, da to v nobenem primeru ne more
vplivati na odgovor, ki ga je treba dati na 
vprašanje, saj ne prve ne druge pogodbe –
čeprav bi jih obravnavali lo čeno –niso 
zavarovalne transakcije. tako kot ni mogo če šteti, da je prenos pogodb, 
za katerega je dru žba S dru žbi Swiss Re pla čala 
nadomestilo, zavarovalna transakcija, tako 
tudi ni nobenega razloga, da bi kot zavaro -
valno transakcijo obravnavali prenos pogodb
družbi S, za katerega je ta prejela nadomestilo,
ker jih je prevzela. Smer transakcije je obratna,
vendar gre še zmeraj za transakcijo, ki nima
lastnosti, za katere je bilo v zgornjih to čkah 
ugotovljeno, da so zna čilne za zavarovalno 
transakcijo v smislu prava Skupnosti. 
60. Kljub temu menim, da preu čitev tega 
vprašanja s tem še ni kon čana, čeprav je 
mogo če na vpra šanje, ki ga je postavilo 
predlo žitveno sodi šče, že odgovoriti na 
podlagi zgornje ugotovitve. 
61. Ne glede na to, ali je mogo če transakcije
59. Stališče Nem čije in Zdru ženega kraljestva prenosa zavarovalnih pogodb opredeliti kot
se mi zdi v bistvu pravilno glede ugotovitve, da zavarovalne transakcije, je namre čtreba 
I - 10117 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-242/08 
preveriti, ali je mogo če prenos 195 pogodb,
kot je ta, ki je predmet postopka v glavni stvari, 
za DDV obravnavati kot enoto, ki vsebuje 
ločena prenosa, pri čemer so predmet prvega 
pogodbe s pozitivno vrednostjo, predmet
drugega pa pogodbe z negativno vrednostjo.
Namesto take obravnave bi lahko šteli tudi, da 
je vsaka pogodba predmet lo čenega prenosa: 
tako bi imeli 195 lo čenih prenosov. 
62. To vpra šanje se morda ne zdi pomembno,
vendar mu je treba nameniti nekaj pozornosti.
Čeprav bi namre čvnaprej izklju čili, da je šlo 
pri prenosu pogodb za zavarovalno trans -
akcijo, bi lahko imela mo žnost lo čenega
obravnavanja sestavine s pozitivno vrednostjo
in sestavine z negativno vrednostjo 
pomembne posledice za pla čilo DDV. 31 
63. Vendar menim, da je treba to mo žnost 
izklju čiti. V okviru pogajanj, ki so se kon čala 
s sklenitvijo dogovora med dru žbo Swiss Re in 
31 –Če bi namre čuporabili splo šno na čelo, v skladu s katerim se za 
kraj opravljanja storitve šteje kraj, v katerem ima izvajalec 
sedež, in ne posebnega na čela, ki velja za zavarovalne 
transakcije, v skladu s katerim je kraj, v katerem so storitve
opravljene, kraj, v katerem ima sede žnaro čnik, bi bilo treba 
v skladu s členom 9 Šeste direktive šteti, da je bil prenos 
177 pogodb s pozitivno vrednostjo opravljen v Nem čiji, 
prenos 18 pogodb z negativno vrednostjo pa v Švici. družbo S, je bilo namre č195 pozavarovalnih
pogodb, ki so bile predmet prenosa, obravna -
vanih celovito, dru žba S pa je za njihov prenos 
družbi Swiss Re pla čala enotno ceno, ki je 
vklju čevala pogodbe s pozitivno vrednostjo in
pogodbe z negativno vrednostjo, saj je o čitno 
štela, da je dru žba Swiss Re zanjo opravila
samo eno storitev. Ob upo števanju tega je 
treba upo števati na čelo, ki ga je Sodi šče 
navedlo v zgoraj navedeni sodbi CPP, 
v skladu s katerim „storitev, ki je z gospodar -
skega vidika enotna, ne sme biti umetno 
ločena na ve čdelov, da ne bi bilo ogro ženo 
delovanje sistema DDV “. 32 Ker prenosa
zadevnih pogodb s pozitivno vrednostjo ni 
mogo če lo čiti od prenosa pogodb z negativno 
vrednostjo, je treba zadevno transakcijo
obravnavati kot enotno transakcijo. 
64. Zato Sodi šču predlagam, naj na drugo 
vprašanje za predhodno odlo čanje odgovori, 
da se odgovor, dan na prvo vpra šanje za 
predhodno odlo čanje, ne spremeni, če ima del 
pogodb, ki so predmet prenosa, negativno 
vrednost. 
32 –Zgoraj v opombi 8 navedena sodba CPP, to čka 29. 
I - 10118 
SWISS RE GERMANY HOLDING 
IV –Predlog 
65. Glede na zgornje ugotovitve Sodi šču predlagam, naj na vpra šanja za predhodno 
odlo čanje, ki jih je predlo žilo Bundesfinanzhof, odgovori: 
Prenos pozavarovalnih pogodb, kot je ta, ki je predmet postopka v glavni stvari, ni
zavarovalna transakcija, in sicer niti v smislu člena 9 niti v smislu člena 13 Šeste 
direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje dr žav članic 
o prometnih davkih –Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za
odmero; tega prenosa ni mogo če oprostiti pla čila DDV niti na podlagi člena 13(B)(d)(2) 
in (3) navedene direktive. 
Odgovor na prvo vpra šanje se ne spremeni, če ima del prenesenih pogodb negativno 
vrednost. 
Prenos pozavarovalnih pogodb, kot je ta, ki je predmet postopka v glavni stvari, je
transakcija, ki se v skladu s Šesto direktivo šteje za opravljanje storitev, in zato ne more 
biti opro ščen pla čila davka v smislu člena 13(B)(c) te direktive. 
I - 10119