*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :1385 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 5. junija 2014  
Jezik postopka: nizozemščina.„Prosti pretok ka pitala — Omejitve — Izplačilo dividend iz države članice v njeno č ezmorsko 
ozemlje — Področje uporabe prava Unije — Posebna ureditev E U-ČDO“
V združenih zadevah C-24/12 in C-27/12,
katerih predmet sta predloga za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki j u je 
vložilo H oge Raad d er Nederlanden (Nizozemska) z odločbama z dne 23. decembra 2011 , ki s ta 
prispeli na Sodišče 18 . in 19. januarja 2012 , v postopkih
X BV (C-24/12),
TBG Limited ( C-2 7 / 1 2 )
proti
Staatssec retaris van Financiën,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič, predsednik senata, C. G. Fernlund (poročevalec), A. Ó Caoimh, sodnika, C. Toader, 
sodnica, in E. Jarašiūnas, sodnik,
generalni pravobranilec: N. Jääskinen,
sodna tajnica: M. Ferreira, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 23. oktobra 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za TBG Limited B. J. Rubbens, odvetnik,
— za nizozemsko v lado B. Koopman in C. Wissels, agentki,
— za vlado Združenega kra ljestva L. Christie, agent, skupaj s S. Ford, barrister,
— za Evropsko ko misijo W. Mölls in W. Roels, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 16. januarja 2014
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :1385SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
Sodbo
1 Predloga za sprejetje predhodne odločbe se nanašata na vp rašanje, ali je treba pravila prava Unije na 
področju prostega pretoka ka pitala, kot je člen 56 E S, razlagati tako, da n asprotujejo ukrepu dr žave 
članice, ki l ahko o vira p retok ka pitala me d to dr žavo članico ter čezmorskimi državami in ozemlji 
(ČDO) z adevne države članice (v nadaljevanju: lastna ČDO).
2 Ta predloga sta bila vložena v okviru dveh sporov me d dr užbama X BV oziroma TBG Limited na eni 
strani ter Staatssecretaris van Financiën na drugi strani zaradi n a Nizozemskem o dtegnjenega davka n a 
dividende, ki s ta jih dr užbi s sedežem n a Nizozemskem i zplačali matičnima dr užbama s sedežem n a 
Nizozemskih Antilih, čeprav je tako izplačilo di vidend dr užbi s sedežem n a Nizozemskem a li drugi 
državi članici oproščeno da vka.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Nizozemski A ntili so navedeni na seznamu v Prilogi II k Pogodbi ES z naslovom „Čezmorske dr žave in 
ozemlja, za katere se uporabljajo določbe četrtega dela Pogodbe“.
4 Četrti del Pogodbe ES z naslovom „Pridruževanje čezmorskih dr žav in ozemelj“ vsebuje člene od 182 
do 188 E S.
5 Člen 187 ES določa:
„Svet na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru pridruževanja [ČDO] k Skupnosti in na podlagi načel iz 
te pogodbe, soglasno p redpiše določbe gl ede podrobnih pravil in postopka p ridruževanja [ČDO] 
k Skupnosti.“
6 Svet je v skladu s členom 187 E S sprejel ve č podrobnih pravil za izvajanje posebne ureditve 
pridruževanja ČDO Evropski uniji in za uresničevanje ciljev tega pridruževanja.
7 Glede na njegov čas se je za dejansko s tanje iz postopka v glavni stvari u porabljal Sklep S veta 
2001 /822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih dr žav in ozemelj Evropski skupnosti 
(Sklep o pridružitvi čezmorskih dr žav) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 38, 
str. 319) (v nadaljevanju: Sklep o ČDO).
8 V uvodni izjavi 6 Sklepa o ČDO je navedeno:
„Čeprav ČDO niso tretje države, niso del enotnega trga in m orajo upoštevati obveznosti, ki j ih imajo 
tretje dr žave v zvezi s trgovino, predvsem p ravila o poreklu, standard e za zdravje in zdravstveno 
varstvo rastlin ter zaščitne ukrepe.“
9 V uvodni izjavi 16 tega sklepa je navedeno:
„Splošne določbe Pogodbe in zakono daje, ki j e iz nje izpeljana, se ne uporabljajo samodejno z a ČDO, 
razen če ni izrecno d oločeno dr ugače. Proizvodi iz ČDO, ki s e uvozijo v Skupnost, m orajo biti kljub 
temu v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti.“
ECLI:EU:C:2014 :1385 3SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
10 Člen 47 S klepa o ČDO, naslovljen „Tekoča plačila in pretok ka pitala“, določa:
„1.Ne glede na člen 2:
(a) države članice in upravni organi ČDO ne uvedejo no benih omejitev p lačil tekoče plačilne bilance 
v prosto zamenljivi valuti me d prebivalci Skupnosti in ČDO;
(b) države č lanice in upravni organi ČDO v zvezi s transakcijami v kapitalski p lačilni bilanci za 
neposredne naložbe v družbe, ustanovljene v skladu z zakono dajo sprejemne dr žave č lanice, 
države a li ozemlja, ne uvedejo no benih omejitev p rostega pretoka ka pitala, da b i zagotovili 
unovčenje in ponovno v rnitev [ repatriacijo] premoženja, ustvarjenega s temi naložbami, ter 
katerega ko li dobička, ki i z njih izhaja.
2. Skupnost, dr žave članice in ČDO imajo pravico, da s potrebnimi spremem bami sprejmejo ukrepe i z 
členov 57, 58, 59, 60 in 301 P ogodbe v skladu s pogoji, določenimi v tej pogodbi. […]“
11 Člen 55(2) Sklepa o ČDO, naslovljen „Klavzula o davčni izjemi“, določa:
„Nič v tem s klepu ni mogoče razlagati kot oviro za sprejetje ali izvedbo ka terega ko li ukrepa, katerega 
cilj je preprečitev i zogibanja plačevanju da vkov ali da včne goljufije na podlagi da včnih določb 
sporazumov za preprečevanje dvojne obdavčitve ali druge da včne ureditve ali veljavne domače da včne 
zakono daje.“
Nizozemsko p ravo
12 Pravni red K raljevine N izozemske j e določen v statutu K raljevine N izozemske ( Statuut voor het 
Koninkrijk der Nederlanden). Kraljevina Nizozemska (Koninkrijk der Nederlanden) je bila v davčnih 
letih, ki s ta upoštevni v zadevah v glavni stvari, torej v letih 2005 in 2006 , sestavljena iz treh entitet, 
torej Nizozemske (Nederland), Nizozemskih Antilov (Nederlandse Antillen) in Arube.
13 Davčna ra zmerja me d temi tremi entitetami so b ila u rejena v davčnih p ravilih kra ljevine 
(Belastingregeling voor het Koninkrijk; v nadaljevanju: BRK). Vse tri entitete Kraljevine Nizozemske so 
bile pristojne za svojo da včno p olitiko v mejah, določenih v BRK.
14 Člen 11(1) in (2) BRK, ki s e nanaša na davek na dividende od lastništva deležev, določa:
„1.Dividende, ki j ih prejme r ezident ene države („Land“) in ki j ih dolguje pravna oseba s sedežem v eni 
od dr ugih dr žav, so obdavčljive v prvi državi.
2. Če država, v kateri ima sedež pravna oseba, ki m ora izplačati dividende, odtegne davek na dividende, 
odstavek 1 ne posega v tako o bdavčitev, če davčna stopnja ne presega 15 %.“
15 Člen 11(3) BRK je do 1. januarja 2002 d oločal:
„V okoliščinah, ki j ih je treba vnaprej določiti, da s e zagotovi pravilna uporaba tega člena glede na 
njegov cilj in namen, davčna stopnja iz odstavka 2 ne sme p resegati 7,5 %, če di vidende prejme 
družba, katere ka pital je v celoti ali deloma razdeljen na deleže, ki i ma sedež v drugi državi in ki j e 
lastnica n ajmanj četrtine vp lačanega ka pitala dr užbe, ki m ora i zplačati di vidende. Ve ndar 
v okoliščinah, ki j ih je treba vnaprej določiti, da s e zagotovi pravilna uporaba tega člena glede na 
njegov cilj in namen, v primeru iz prejšnjega stavka s topnja ne sme p resegati 5 %, če se v državi, 
v kateri ima sedež dr užba, ki p rejme di vidende, za di vidende plača da vek od dobička p o stopnji 
najmanj 5,5 %.“
4 ECLI:EU:C:2014 :1385SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
16 V skladu s členom 11(3) BRK je bila tako d o 1. januarja 2002 z a dividende od lastništva, ki s o bile 
izplačane na Nizozemskem p odjetju s sedežem n a Nizozemskih Antilih, stopnja pri viru odtegnjenega 
davka v obravnavanem p rimeru na Nizozemskem 7 ,5- ali 5-odstotna.
17 Nizozemski A ntili pa so z davkom od dobička di vidende obdavčili po stopnji najmanj od 2,4 % d o 3 % 
in največ 5,5 % v skladu s členi 8A, 8B, 14 in 14A ( nekdanje) državne uredbe o davku o d dobička 
(Landsverordening op de winstbelasting).
18 Poleg tega je na Nizozemskih Antilih v okviru odmere da vka o d dobička o bstajala možnost, da s e na 
podlagi „prakse odločanja na Nizozemskih Antilih“ – torej v okviru individualnega dogovora z davčno 
upravo Nizozemskih Antilov – od obdavčljivega dobička o dštejejo stroški, ki s o dejanski ali pa ne, in 
med dr ugim obresti od posojil.
19 Če se odmisli „praksa odločanja Nizozemskih Antilov“, je skupno da včno b reme n izozemskega da vka 
na dividende in da vka N izozemskih Antilov od dobička p ribližno 10 %.
20 Člen 11(3) BRK je bil 1. januarja 2002 s premenjen (v nadaljevanju: člen 11(3) spremenjenega BRK) 
tako:
„[…] z odstopanjem o d prejšnjih dveh stavkov se za dividende, ki j ih prejme dr užba s sedežem n a 
Nizozemskih Antilih in ki j ih dolguje družba s sedežem n a Nizozemskem , uporabi taka u reditev;
(a) davčna stopnja iz odstavka 2 ne sme p resegati 8,3 %, če dividende prejme dr užba, katere kapital je 
v celoti ali deloma razdeljen na deleže in ki j e lastnica najmanj četrtine vplačanega kapitala družbe, 
ki m ora izplačati dividende, in če na Nizozemskih A ntilih da vek iz odstavka 2 ni uradno a li 
dejansko u poštevan, tako da j e dejansko da včno b reme z a dividende na podlagi povezanih določb 
odstavkov 1 ter 2 in 3 manjše od 8,3 %;
(b) znesek tako o dtegnjenega davka b o takoj in brezpogojno n akazan organom N izozemskih Antilov;
[…]“
21 Od 1. januarja 2002 s e za dividende od lastništva deležev, ki s e na Nizozemskem i zplačajo dr užbi 
s sedežem n a Nizozemskih A ntilih, u porabi 8,3-odstotna stopnja pri viru odtegnjenega da vka, pri 
čemer ta da vek odtegne Nizozemska. Ve ndar s e tako o dtegnjen da vek v celoti nakaže Nizozemskim 
Antilom.
22 Členi 8A, 8B 14 in 14A ( nekdanje) državne uredbe o davku o d dobička so bili razveljavljeni 1. januarja 
2002 . Pri tem s o bile dividende od lastništva podružnic s sedežem n a Nizozemskem o proščene da vka 
na Nizozemskih Antilih.
23 Dividende, ki j ih družbe s sedežem n a Nizozemskem i zplačajo družbam s sedežem n a Nizozemskem a li 
v drugi državi članici, so na podlagi členov 4 in 4a zakona o obdavčitvi dividend iz leta 1965 ( Wet op 
de dividendbelasting 1965 ) oproščene pri viru odtegnjenega davka, če so izpolnjeni nekateri pogoji.
24 Vendar t aka o prostitev n i določena za dividende, ki j ih dr užbe s sedežem n a Nizozemskem i zplačajo 
družbam s sedežem n a Nizozemskih Antilih.
Spora o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
25 V zadevi C-24/12 je družba X BV dr užba nizozemskega prava s sedežem n a Nizozemskem . Vse delnice 
družbe X BV ima dr užba Stichting A van aa ndelen X BV. Potrdila o lastništvu deležev ima dr užba 
B NV s sedežem n a Nizozemskih Antilih.
ECLI:EU:C:2014 :1385 5SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
26 Družba X BV je 27. junija 2005 dr užbi B NV izplačala dividende v višini 5.000.000 EUR. Od tega 
izplačila je bil v skladu s členom 11(3) spremenjenega BRK odtegnjen in plačan da vek na dividende 
v višini 8,3 %, torej 415 .000 EUR.
27 Družba X BV je zoper plačilo tega davka vložila pritožbo, ki j o je Staatssecretaris van Financiën zavrnil. 
Zoper to zavrnitev p ritožbe je vložila tožbo pri R echtbank H aarlem, ki j e tožbo zavrnilo ko t 
neutemeljeno. Družba X BV se je pritožila pri G erechtshof te Amsterdam, ki j e potrdilo sodbo 
Rechtbank H aarlem. Družba X BV je zoper sodbo G erechtshof te Amsterdam v ložila ka sacijsko 
pritožbo pri predložitvenem s odišču.
28 V zadevi C-27/12 je dr užba Hollandsche-Amerikaansche Beleggingsmaatschappij Holland-American 
Investment Corporation N V (v nadaljevanju: HAIC) dr užba nizozemskega prava s sedežem n a 
Nizozemskem , ki j e podružnica v stoodstotni lasti TBG H olding NV (v nadaljevanju: TBG H olding), ki 
ima sedež na Nizozemskih Antilih.
29 Družba HAIC je 1. septembra 2006 i zplačala družbi TBG H olding dividendo v višini 376 .369.430 EUR. 
Od tega izplačila je bil v skladu s členom 11(3) spremenjenega BRK odtegnjen in plačan da vek na 
dividende v višini 8,3 %, torej 31.238.663 EUR.
30 Družbi HAIC in T BG H olding sta zoper plačilo tega da vka v saka v ložili pritožbo, ki j u je 
Staatssecretaris van Financiën zavrnil. Zoper to zavrnitev sta vložili tožbi pri Rechtbank Haarlem, ki j e 
tožbi združilo in ju zavrnilo ko t neutemeljeni. Družbi HAIC in TBG H olding sta se pritožili pri 
Gerechtshof te Amsterdam, ki j e potrdilo sodbo Rechtbank Haarlem.
31 Družba TBG Limited, ki j e prevzela pravice in obveznosti družb HAIC in TBG H olding, je zoper sodbo 
Gerechtshof te Amsterdam vložila kasacijsko p ritožbo pri predložitvenem s odišču.
32 Predložitveno s odišče navaja, da s ta se spora p ri G erechtshof te Amsterdam v bistvu nanašala na 
vprašanje, ali je da vek na dividendo, kot v tem p rimeru, v nasprotju s prostim p retokom ka pitala iz 
člena 56 E S. Gerechtshof te Amsterdam je me nilo, da s e člen 56 E S na splošno n e uporablja za ČDO. 
Na podlagi Sklepa o ČDO je sklepalo, da j e treba razmerja me d Nizozemsko in Nizozemskimi Antili 
z vidika p rava Unije obravnavati ko t no tranji položaj in da s o ta ra zmerja torej urejena izključno 
z BRK in zakono m o obdavčitvi dividend iz leta 1965 .
33 Predložitveno s odišče poudarja, da s o v skladu s členom 56 E S prepovedane vse omejitve p retoka 
kapitala me d dr žavami članicami ter me d dr žavami članicami in tretjimi državami. Navaja, da j e 
Sodišče v sodbi Prunus in Polonium (C-384/09, EU:C:2011 :276) v točki 20 o dločilo, da s e mora ta 
določba glede na to, da j e njena ozemeljska ve ljavnost neomejena, uporabljati za pretok ka pitala 
v ČDO in iz njih, v točkah 30 in 31 p a, da z a ČDO ko t tretje dr žave ve lja liberalizacija pretoka 
kapitala iz člena 56 E S, saj v Pogodbi EU, v različici, ki j e veljala pred Lizbonsko p ogodbo, in Pogodbi 
ES ni nikakršnega izrecnega napotila na pretok ka pitala me d dr žavami članicami in ČDO.
34 Vendar s e predložitveno s odišče sprašuje o uporabi sodbe Prunus in Polonium ( EU:C:2011 :276) 
v sporih, ko t sta ta, ki j u obravnava, glede na to, da v navedeni sodbi ne gre za pretok ka pitala me d 
državo članico in njeno lastno ČDO.
35 V zvezi s tem u gotavlja, da j e iz navedene sodbe vsekakor mogoče sklepati, da j e treba ČDO za namene 
uporabe načela prostega pretoka ka pitala na splošno š teti za tretje države in jih z njimi enačiti. Vendar 
meni, da j e mogoče trditi tudi, da s voboščine iz Pogodbe ES načeloma ne veljajo za pretok ka pitala, ki 
v celoti poteka znotraj Kraljevine Nizozemske, h kateri spadata Nizozemska in Nizozemski A ntili.
36 Če za zadevni pretok velja prosti pretok ka pitala, se navedeno s odišče sprašuje, ali se uporabi pridržek 
iz člena 57(1) ES, ki p omeni klavzulo standstill.
6 ECLI:EU:C:2014 :1385SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
37 Predložitveno s odišče v zvezi s tem n avaja, da i z zgodovine nastanka zakona o spremem bi BRK izhaja, 
da je ukrep u perjen proti slovesu Nizozemskih Antilov ko t davčni oazi, pri čemer se na enaki ra vni 
ohrani obstoječa dejanska da včna obremenitev di vidend od lastništva deležev, ki s e iz Nizozemske 
izplačajo družbam na Nizozemskih Antilih.
38 Meni, da s premem ba BRK, izvedena 1. januarja 2002 , ne pomeni no ve o mejitve, saj je bila s tem 
datumom z višana le stopnja da vka n a di vidende. V teh okoliščinah se sprašuje, ali je treba pri 
ugotavljanju, ali gre za povečanje v smislu kl avzule standstill, upoštevati zgolj zvišanje pri viru 
odtegnjenega da vka n a Nizozemskem gl ede na 31. december 1993 a li pa je treba upoštevati tudi 
spremem bo da vka o d dobička n a Nizozemskih Antilih, kon kretno u vedbo oprostitve. Druga rešitev 
temelji na tem, da j e treba v skladu s členom 11(3) spremenjenega BRK pri viru odtegnjeni davek, ki 
ga pobere Nizozemska, plačati Nizozemskim A ntilom in da N izozemska s tem d ejansko p revzema 
pobiranje davka za Nizozemske A ntile.
39 Če je treba upoštevati celotno da včno o bremenitev n a Nizozemskem i n na Nizozemskih Antilih, se 
predložitveno s odišče sprašuje, ali je treba upoštevati tudi „prakso odločanja na Nizozemskih Antilih“. 
Proti upoštevanju te prakse govori to, da b i tako u poštevanje lahko imelo različne posledice za da včno 
obremenitev p osameznega da včnega zavezanca glede na okoliščine posameznega primera.
40 Hoge Raad d er Nederlanden je v teh okoliščinah prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji, katerih besedilo je v zadevah C-24/12 in C-27/12 e nako:
„1.Ali se za namene člena 56 E S […] ČDO [države članice] lahko šteje za tretjo dr žavo, tako da s e je 
v okviru pretoka ka pitala me d državo članico in z njo povezano Č DO m ogoče sklicevati na člen 56 
ES?
2 (a) Če je odgovor na prvo vp rašanje pritrdilen, ali je pri reševanju vp rašanja, ali je za uporabo 
člena 57(1) ES […] prišlo do povišanja, v obravnavanem p rimeru, v katerem j e bil pri viru 
odtegnjeni davek od dividend od lastništva deležev, ki j ih je hčerinska dr užba s sedežem n a 
Nizozemskem i zplačala svoji holdinški dr užbi s sedežem n a Nizozemskih Antilih, 1. januarja 
2002 v primerjavi z letom 1993 p ovišan s 7,5 % oziroma 5 % na 8,3 %, upoštevno i zključno 
zvišanje nizozemskega da vka, odtegnjenega pri viru, ali pa je treba upoštevati tudi to, da 
organi Nizozemskih A ntilov – v zvezi s povišanjem n izozemskega, pri viru odtegnjenega 
davka – di vidende od lastništva deležev, ki j ih izplača hčerinska dr užba s sedežem n a 
Nizozemskem , od 1. januarja 2002 o proščajo da vka, me dtem ko s o se te di vidende prej 
vračunavale v obdavčljivi dobiček, od ka terega se je plačeval 2,4-, 3- ali 5-odstotni davek?
(b) Če je upoštevno t udi z nižanje da vka z aradi o prostitve da vka o d dohodkov od lastništva 
deležev, uvedene na Nizozemskih Antilih, ki j e opisana v vprašanju v točki 2(a) zgoraj, ali je 
treba poleg tega upoštevati tudi izvedbeno u reditev, ki ve lja na N izozemskih A ntilih – 
v obravnavanem p rimeru ‚tamkajšnja praksa odločanja‘ – in ka tere posledica je lahko b ila, da 
je bil dejansko d olgovani davek od dividend, ki j ih izplača [neka] hčerinska dr užba s sedežem 
na Nizozemskem , pred 1. januarjem 2002 – in tudi že leta 1993 – bistveno m anjši od 8,3 %?“
41 Predsednik Sodišča je s sklepom z dne 27. februarja 2012 o dredil združitev zadev C -24/12 in C-27/12 
za pisni in ustni postopek ter sodbo.
ECLI:EU:C:2014 :1385 7SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
42 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba pravila prava Unije na področju 
prostega pretoka ka pitala, kot je člen 56 E S, razlagati tako, da n asprotujejo ukrepu dr žave članice, ki 
lahko o vira p retok ka pitala me d to državo članico in njeno lastno ČDO.
43 Najprej je treba poudariti, da s o ČDO, navedene v Prilogi II Pogodbe ES, v skladu s členom 299(3) ES 
predmet posebne ureditve gl ede pridruževanja, ki j e opredeljena v četrtem d elu te pogodbe, torej 
v členih od 182 E S do 188 E S, in ka tere podrobna pravila ter postopke v skladu s členom 187 E S Svet 
določi s sklepi.
44 Nizozemski A ntili, glede ka terih je v nizozemski ustavi določeno, da s o ena od treh entitet Kraljevine 
Nizozemske, so navedeni v tej prilogi in so torej predmet posebne ureditve gl ede pridruževanja, ki j e 
opredeljena v četrtem d elu Pogodbe ES.
45 Obstoj te posebne ureditve me d U nijo in ČDO p omeni, da s e splošne določbe Pogodbe ES, torej 
določbe, ki n iso del četrtega dela te pogodbe, ne uporabijo za ČDO, če to ni izrecno d oločeno (sodbe 
Leplat, C-260/90, EU:C:1992 :66, točka 10; Eman in Sevinger, C-300/04, EU:C:2006 :545, točka 46, ter 
Prunus in Polonium, EU:C:2011 :276, točka 29 in navedena sodna praksa).
46 Ugotoviti je treba, da n avedeni četrti del Pogodbe, čeprav vsebuje nekatere določbe, ki s e nanašajo na 
prost pretok blaga, torej člena 184 E S in 185 E S, gibanje delavcev, torej člen 186 E S, in pravice do 
ustanavljanja, torej člen 183, točka 5, ES, nima določb glede prostega pretoka ka pitala.
47 Sklep o ČDO, ki g a je Svet sprejel na podlagi člena 187 E S za izvajanje ureditve p ridružitve, 
v členu 47(1) določa, katere omejitve p lačil in pretoka ka pitala me d Unijo in ČDO so prepovedane.
48 Glede na to, da s e sklicuje na plačilne bilance in prepoveduje vsakršno o mejitev p lačil na tekoči račun 
te bilance v prosto zamenljivi valuti ter omejitve p retoka ka pitala, povezanega z naložbami v družbe in 
transakcijami na kapitalskem ra čunu plačilne bilance, je obseg člena 47(1) Sklepa o ČDO zelo širok in 
podoben obsegu člena 56 E S glede razmerja me d dr žavami članicami in tretjimi državami (glej v zvezi 
s tem i n v zvezi s členom 63 PD EU sodbo Prunus in Polonium, EU:C:2011 :276, točke o d 29 d o 31).
49 Člen 47(1)(b) Sklepa o ČDO s tem, da me d dr ugim p repoveduje omejitve p ridobivanja deležev 
v družbah in repatriacijo dobičkov, ki i zhajajo iz njih, torej me d dr ugimi prepoveduje omejitve 
izplačevanja dividend me d Unijo in ČDO, tako ko t take u krepe p repoveduje člen 56 E S me d dr ugim 
glede odnosov me d dr žavami članicami in tretjimi državami.
50 Vendar j e treba glede na sodno p rakso, navedeno v točki 45 te sodbe, in dejstvo, da s e niti četrti del 
Pogodbe ES niti Sklep o ČDO, sprejet na podlagi tega dela Pogodbe, izrecno n e sklicujeta na člen 56 
ES, postavljeno vp rašanje obravnavati z vidika n avedenega člena 47(1) in preveriti, ali je obseg te 
določbe določen ali omejen z drugimi določbami posebne ureditve p ridruževanja EU-ČDO.
51 V zvezi s tem, kot je me d drugim poudarila vlada Z druženega kra ljestva, je bila pri liberalizaciji pretoka 
kapitala za pridruževanje EU-ČDO posebna pozornost namenjena okoliščini, da š tevilne ČDO ve ljajo 
za da včne oaze. V členu 55 S klepa o ČDO je zato določena izjema, ka tere izrecen namen je 
preprečevanje izogibanja plačilu da vka.
52 Člen 55(2) določa: „Nič v [Sklepu o ČDO] n i mogoče ra zlagati ko t ovire za sprejetje ali izvedbo 
katerega ko li ukrepa, katerega cilj je preprečitev izogibanja plačevanju da vkov […] na podlagi davčnih 
določb […] veljavne domače davčne zakono daje.“
8 ECLI:EU:C:2014 :1385SODBAZDNE5.6.2014 –ZDRU ŽENIZADEVIC-24/12INC-27/12
XINTBG
53 Za da včni ukrep, ko t je ta iz postopka v glavni stvari, katerega namen je glede na opis njegove 
zgodovine in namena, ko t ga je navedlo predložitveno s odišče, preprečevanje čezmernega pretoka 
kapitala na Nizozemske A nitle in boj proti privlačnosti te ČDO ko t davčne oaze, se uporabi zgoraj 
navedena klavzula o davčni izjemi, tako da j e torej zunaj področja uporabe člena 47(1) Sklepa o ČDO, 
če ta cilj uresničuje učinkovito in sorazmerno, kar m ora preizkusiti predložitveno s odišče.
54 Iz navedenega in ne da b i bilo treba obravnavati vprašanje, v katerih primerih se pravila prava Unije, ki 
se uporabijo za razmerja me d Unijo in ČDO, uporabijo za razmerja me d državo članico in njeno lastno 
ČDO, je razvidno, da j e treba na prvo postavljeno vp rašanje odgovoriti, da s e pravo Unije razlaga tako, 
da n e nasprotuje davčnemu ukrepu dr žave članice, s katerim se omejuje pretok ka pitala me d to državo 
članico in njeno l astno Č DO, pri čemer se učinkovito in sorazmerno u resničuje cilj boja proti 
izogibanju plačilu da vka.
Drugo vprašanje
55 Ob upoštevanju odgovora na prvo vp rašanje na drugo ni treba odgovoriti.
Stroški
56 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Pravo Un ije je treba razlagati tako, da ne nasprotuje davčnemu ukrepu države članice, s katerim 
se omejuje pretok kapitala m ed t o državo članico in njeno čezmorsko državo ali ozemljem, p ri 
čemer se učinkovito in sorazmerno uresničuje cilj boja proti izogibanju plačilu davka.
Podpisi