1
2
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
ECLI:EU:C:2014 :2324 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
NIILA JÄÄS KINENA,
predstavljeni 23. oktobra 2014  
Jezik izvirnika: francoščina.Zadeva C-4 6 1 / 1 3
Bund für Umw elt und Na tursc hutz De utsc hland e.V.
proti
Bundesrepublik De utsc hland
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgericht (Nemčija))
„Okolje — Člen 4 Direktive 2000 /60/ES — Vodna politika E vropske u nije — Okoljski cilji za 
površinske vode — Poslabšanje stanja telesa površinske vode — Projekt ureditve celinske p lovne poti — 
Morebitna obveznost držav članic, da p repovejo vse projekte, ki š kodljivo vp livajo ali bi lahko škodljivo 
vplivali na stanje teles površinske vode“
I – Uvod
1. Ta vp rašanja za predhodno o dločanje, ki j ih postavlja Bundesverwaltungsgericht (Nemčija), izvirajo 
iz spora v zvezi z urejanjem r eke W eser, ene največjih rek v Nemčiji. Predložitveno s odišče odloča 
o sporu me d Bund für Umwelt und Naturschutz D eutschland e. V. (združenje za okolje in varstvo 
narave, v nadaljevanju: BUND ), ki j e nepridobitna organizacija, in Bundesrepublik Deutschland ko t 
nosilko p rojekta poglobitve reke W eser, katerega namen je omogočiti dostop ve čjih kon tejnerskih ladij 
do pristanišč v mestih Bremerhaven (Nemčija), Brake (Nemčija) in Bremen (Nemčija). V okviru tega 
spora sta se pojavili vprašanje obsežnih fizičnih preoblikovanj ter vp rašanje negativnih hidroloških in 
morfoloških posledic navedenega projekta za ekosistem r eke W eser.
2. V tem o kviru je Sodišče pozvano, naj določi obseg pojmov „okoljski cilji“ in „poslabšanje“ stanja 
vodnih teles iz člena 4(1)(a)(i) Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 2000 /60/ES z dne 23. oktobra 
2000 o določitvi okvira z a ukrepe S kupnosti na področju vodne politike 
UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 5, str. 275. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009 /31/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 ( UL L 140, str. 114). Treba je navesti, da j e bila ta dir ektiva dopolnjena z Direktivo 2006 /118/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred on esnaževanjem i n poslabšanjem ( UL L 372, 
str. 19). (v nadaljevanju: Okvirna 
direktiva o vodah).
3. Razlaga navedenih pojmov pa Sodišču postavlja več izzivov, me d ka terimi so glavni naslednji.
3
4
5 6
7
8
9
3—
4—
5—
6—
7—
8—
9—
2 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
4. Prvič, čeprav naj bi se z Okvirno dir ektivo o vodah določila skupna podlaga, ki j e bistvena za 
uskladitev m ozaika ve ljavnih skupnostnih in nacionalnih zakono dajnih aktov, ostaja dejstvo, da j e 
navedena dir ektiva zapleten in posebej podrobno z asnovan akt, ka terega razumevanje je nenavadno 
težavno. 
Za podrobno p redstavitev gl ej: Josefsson, H. in Baaner, L., The W ater Framework Directive: A Directive for the Twenty-First Century?, 
Journal of Environmental Law, zv. 23, 2011 , št. 3, str. 463; Irvine, K., C lassifying ecological status under the European W ater Framework 
Directive: the need for monitoring to account for natural variability, Aquatic Conservation: Marine and Freshwater Ecosystems, zv. 14, št. 2, 
2004 , str. 107; Thieffry, P., Le no uveau cadre de la politique communautaire de l’eau, Europe, št. 2, 2001 , str. 4, in Leprince, S., La dir ective 
cadre 2000 /60/CE „eau“: exposé général et premières considérations relatives à sa m ise en oeuvre, v: Neuray, J. F. (ur.), La directive 
2000 /60/CE du 23 octobre 2000 é tablissant un cadre pour une politique comm unautaire dans le domaine de l ’eau, Bruylant, 2005 . M noge težave p ovzroča zlasti zakono dajna tehnika, ki v ključuje številne napotitve z ene 
določbe na drugo ali na druge akte in več odstopanj, katerih obseg ni jasno o predeljiv. 
Za ponazoritev: Okvirna dir ektiva o vodah v členu 2 vsebuje 41 raznovrstnih opredelitev, ki z ajemajo geografske p ojme i n tehnične pojme 
v zvezi s stanjem v oda. Namen navedene dir ektive je opisan s približno p ol ducata značilnosti, naštetih v njenem č lenu 1. Poleg tega so 
okoljski cilji v členu 4 Okvirne dir ektive o vodah določeni z ureditvijo, ki v ključuje več ravni odstopanj. V zvezi s tem j e 
pomenljivo, da j e sistem u pravljanja voda, ki i zhaja iz Okvirne dir ektive o vodah, pripeljal do sprejetja 
presenetljivo ve liko p ojasnjevalnih aktov, 
Glej seznam smernic Komisije na spletnem n aslovu: http://www .waterframeworkdirective.wdd.moa.gov.cy/guidance.html. vzpostavitve specializiranih podatkovnih zbirk 
Kot so W ater information s ystem f or Europe (WISE), Infrastructure for spatial information i n th e European Community (Inspire), Shared 
environmental information s ystem ( SEIS), Programme e uropéen de surveillance de la Terre (G MES). in izvajanja 
raziskav o vodi v okviru sedmega okvirnega programa Evropske u nije za raziskave 
Glej sporočilo Komisije Evropskem u parlamentu, Svetu, Evropskem u ekono msko-socialnemu odboru in Odboru regij, z naslovom N ačrt za 
varovanje evropskih vodnih virov (COM(2012 ) 673 f inal, str. 18)..
5. Drugič, v povezavi z zgoraj navedenimi težavami ta zadeva ra zkriva dva popolnoma nasprotna 
pogleda n a Okvirno dir ektivo o vodah. Prvi pristop bi bilo mogoče opredeliti kot minimalističen, ker 
bi bila Okvirna dir ektiva o vodah omejena na instrument za obsežno n ačrtovanje upravljanja voda. 
Nasprotno p a bi v skladu z drugim pristopom, ki g a tudi sam podpiram, navedena dir ektiva ustrezala 
novi me todologiji za upravljanje voda, ki o bsega ne le načrtovalno ra ven, ampak tudi ra ven izvajanja 
zavezujočih okoljskih ciljev, ki s e izraža v sprejemanju kon kretnih ukrepov za zagotavljanje dobrega 
stanja voda in preprečevanje slabšanja njihovega stanja. Zato odgovor na postavljena vp rašanja zahteva 
temeljito analizo popolnoma tehničnih ali celo znanstvenih izrazov, me tod in parametrov, ki s o podlaga 
za sistem, ki o mogoča opredelitev stanja voda.
6. Nazadnje, opozoriti je treba, da j e v Okvirni dir ektivi o vodah upoštevano n ačelo trajnostnega 
razvoja, v skladu s katerim „je treba zadovoljiti potrebe sedanje generacije, ne da b i se tako z manjšala 
sposobnost prihodnjih generacij, da z adovoljijo svoje potrebe“. To je vseobsegajoč cilj Evropske u nije, 
določen v Pogodbi ter obvezen za vse politike in dejavnosti Unije. 
Dokument Sveta 10917 /06 z dne 26. junija 2006 z naslovom Pregled strategije EU za trajnostni razvoj – prenovljena strategija. Razlaga Okvirne dir ektive o vodah, 
ki m ora biti usklajena s temeljno p ravico do varstva okolja, zagotovljeno s členom 37 L istine Evropske 
unije o temeljnih pravicah, torej zahteva preučitev n a ve č ra vneh ob upoštevanju kon čnega cilja 
navedene dir ektive, to je varstva voda ko t skupne dobrine, ki j e izraženo v ohranjanju, izboljševanju in 
prepovedi poslabšanja vodnega okolja v Uniji. 
Glej uvodno izjavo 19 O kvirne dir ektive o vodah.II – Pravni okvir
7. Glede na zapletenost sistema, uvedenega z Okvirno dir ektivo o vodah, je bistveno p redstaviti njene 
ključne pojme.
10
11
12
13
10—
11—
12—
13—
ECLI:EU:C:2014 :2324 3SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
8. Člen 1 Okvirne dir ektive o vodah določa:
„Namen te dir ektive je določiti okvir za varstvo celinskih površinskih voda, somornic, obalnega morja 
in podzemne vode:
(a) ki preprečuje nadaljnje slabšanje stanja vodnih ekosistemov ter, glede na njihove potrebe po vodi, 
stanja ko penskih ekosistemov in m očvirij, ki s o neposredno o dvisni od vodnih ekosistemov, to 
stanje varuje in ga izboljšuje;
[…]“
9. V ta namen vse vode, ki j ih zajema področje uporabe Okvirne dir ektive o vodah, 
Okvirna dir ektiva o vodah se glede na njen člen 1 uporablja za vse vode: celinske p ovršinske v ode, somornice, obalno m orje in podzemno 
vodo. spadajo v eno o d 
enot, ki j ih določa navedena dir ektiva, to so povodje, vodno območje in vodno telo. Pojem p ovodje je 
opredeljen v členu 2(13) Okvirne dir ektive o vodah in pomeni območje ko pnega, s katerega ve s 
površinski odtok teče v morje. Pojem v odno o bmočje iz navedenega člena 2(15) ustreza območju, ki 
ga sestavlja več sosednjih povodij in ki j e glavna enota za namene njihovega upravljanja.
10. Nasprotno p a je pojem v odno telo namenjen opredelitvi vseh značilnosti in trenutnega stanja voda. 
Tako v skladu s členom 2(10) Okvirne dir ektive o vodah telo površinske vode 
Telo podzemne vode je opredeljeno ločeno. ustreza ločenemu in 
pomem bnemu sestavnemu delu površinske v ode, kot je na primer jezero, vodni zbiralnik, potok, reka, 
kanal, del potoka, reke a li kanala, somornica ali del obalnega m orja. Okvirna dir ektiva o vodah se 
sklicuje tudi na pojem mo čno preoblikovano vodno telo, ki v skladu z njenim členom 2(9) pomeni vsako 
telo, ka terega značilnosti so znatno s premenjene zaradi f izičnih spremem b, ki j ih je povzročilo 
človekovo delovanje.
11. Telesa površinske vode, ki j ih zajema vodno o bmočje, morajo biti torej, prvič, razvrščena v eno o d 
vrst (reke, jezera, somornice, obalno m orje in podzemna voda). 
Glej Prilogo II, oddelek 1.1, k Okvirni direktivi o vodah. Drugič, za vsako v rsto površinske 
vode se telesa obravnavanega območja ra zvrstijo po tipih v skladu z dvema sistemoma, A ali B, 
opredeljenima v oddelku 1.2 Priloge II k Okvirni dir ektivi o vodah. Sistem A, ki j e fiksen, temelji na 
„ekoregijah“ in predpisanih parametrih, sistem B pa je prožen z več neobveznimi parametri.
12. Pojem s tanje površinske vode je opredeljen v členu 2(17) Okvirne dir ektive o vodah ko t stanje 
vodnega telesa, ki g a določa bodisi njegovo ekološko b odisi njegovo kem ijsko stanje, in sicer tisto, ki j e 
slabše. V členu 2(18) Okvirne dir ektive o vodah je dobro stanje opredeljeno ko t stanje telesa površinske 
vode, kadar s ta njegovo ekološko s tanje in njegovo kem ijsko s tanje najmanj dobri. Pojmi ekološko 
stanje, dobro ekološko stanje in dobro kemijsko stanje so opredeljeni v členu 2(21), (22) oziroma (24) 
Okvirne dir ektive o vodah. 
Navedeni člen 2(21), ki s e nanaša na ekološko s tanje, napotuje na Prilogo V k Okvirni dir ektivi o vodah, kar o mogoča razvrščanje stanja 
vodnih teles in s tem d oločanje rezultatov, ki j ih je treba doseči glede kakovosti voda. Člen 2(24) Okvirne dir ektive o vodah, ki s e nanaša na 
dobro kem ijsko s tanje, napotuje na Prilogo IX k navedeni dir ektivi. Kemijsko s tanje telesa površinske v ode se določi glede na skladnost 
z okoljskimi standardi ka kovosti, in sicer z uporabo me jnih vrednosti. Določena sta dva razreda, in sicer dobro (skladnost) in dobro stanje ni 
doseženo ( neskladnost), nadzira p a s e 41 snovi: osem t ako i menovanih n evarnih s novi (Priloga IX k Okvirni dir ektivi 
o vodah) in 33 prednostnih snovi (Priloga X k Okvirni direktivi o vodah).13. Člen 4 Okvirne dir ektive o vodah, naslovljen „Okoljski cilji“, v odstavku 1(a) določa:
„Pri zagotavljanju izvedljivosti programov ukrepov, določenih v načrtih upravljanja povodij:
(a) za površinske vode
4 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
(i) države č lanice izvedejo p otrebne ukrepe, da p reprečijo p oslabšanje stanja vseh teles 
površinske vode, ob uporabi odstavkov 6 in 7 in brez vpliva na odstavek 8;
(ii) države č lanice varujejo, izboljšujejo in obnavljajo vsa telesa površinske v ode, ob uporabi 
pododstavka (iii) za umetna in m očno p reoblikovana vodna telesa, da s e dobro stanje 
površinske v ode doseže najkasneje 15 let po začetku ve ljavnosti te dir ektive s kladno 
z določbami iz Priloge V, ob uporabi podaljšanj, določenih skladno z odstavkom 4, ter ob 
uporabi odstavkov 5, 6 in 7 brez vpliva na odstavek 8;
(iii) države č lanice varujejo in izboljšujejo vsa umetna in m očno p reoblikovana vodna telesa 
z namenom, da s e dober ekološki p otencial in dobro kem ijsko s tanje površinske v ode 
dosežeta najkasneje 15 let po začetku ve ljavnosti te dir ektive s kladno z določbami iz 
Priloge V, ob uporabi podaljšanj, določenih skladno z odstavkom 4, ter ob uporabi 
odstavkov 5, 6 in 7 brez vpliva na odstavek 8;
[…]“
14. Člen 4 O kvirne dir ektive o vodah v odstavkih 4, 5, 6 in 7 določa vrsto odstopanj od tako 
opredeljenih ciljev. Zlasti v odstavku 7 navedenega člena so določeni pogoji za odstopanje v primeru 
novih preoblikovanj fizičnih značilnosti telesa površinske v ode ali spremem be gladine teles podzemne 
vode ali v primeru no vih dejavnosti trajnostnega razvoja.
15. Člen 11(1) Okvirne dir ektive o vodah se nanaša na pripravo programov ukrepov, ki s o osnovni 
instrument načrtovanja za vsako v odno o bmočje ali del me dnarodnega vodnega območja na ozemlju 
države članice. V programih je treba upoštevati rezultate analiz, predvidenih v členu 5, da s e dosežejo 
cilji, določeni v členu 4.
16. Člen 13 s e nanaša na načrte upravljanja povodij, pripravljene v skladu s Prilogo VII k navedeni 
direktivi. Iz te me d dr ugim izhaja, da t ak načrt upravljanja vsebuje seznam okoljskih ciljev, določenih 
v členu 4 Okvirne dir ektive o vodah, ter ugotovitev p rimerov, ko j e bil uporabljen navedeni člen 4, 
od (4) do (7). Načrt upravljanja vsebuje tudi povzetek programa ali programov ukrepov, sprejetih na 
podlagi člena 11 O kvirne dir ektive o vodah, vključno z načini za doseganje ciljev, določenih v členu 4.
III – Dejansko stanje v postopku v glavni stvari, vprašanja za predhodno odločanje in postopek 
pred S odiščem
17. Wasser- und Schiffahrtsdirektion N ordwest (direktorat za plovne poti in plovbo za severozahodno 
regijo), zvezni upravni organ, je s sklepom o odobritvi z dne 15. julija 2011 ( v nadaljevanju: sklep 
o odobritvi) dovolil izvedbo treh projektov v zvezi z ureditvijo reke W eser, zvezne celinske p lovne 
poti.
18. Namen prvega projekta je ureditev e stuarija reke W eser od odprtega m orja do Bremerhavna. 
V zvezi s tem j e predvidena poglobitev p lovne poti reke z a največ 1,16 metra (m), da b i lahko ve like 
kontejnerske l adje, ka terih ugrez ob natovorjenem p lovilu znaša do 13 ,5 m, dosegle pristanišče 
v Bremerhavnu neodvisno o d plimovanja.
19. Drugi projekt se nanaša na ureditev s podnjega toka r eke W eser od njenega nižje ležečega dela 
v Bremerhavnu do Brakeja s poglobitvijo plovne poti za največ en me ter, da b i lahko ladje, katerih 
ugrez ob natovorjenem p lovilu znaša do 12 ,8 m, dosegle to pristanišče ob plimi.
14
14—
ECLI:EU:C:2014 :2324 5SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
20. Tretji projekt je namenjen ureditvi spodnjega toka r eke W eser od njenega nižje ležečega dela 
v Brakeju do Bremna. V tem d elu reke je predvidena poglobitev p lovne poti, da b i lahko p ristanišče 
v Bremnu ob plimi dosegle ladje, katerih ugrez ob natovorjenem p lovilu znaša do 11 ,1 m. Zdaj lahko 
pristanišče v Bremnu ob plimi dosežejo ladje z ugrezom ob natovorjenem p lovilu do 10 ,7 m.
21. Izvedba projektov vključuje izkopavanje rečne struge po plovnih poteh s plovnim b agrom. Po 
začetni poglobitvi do globine, predvidene v okviru urejanja reke, bodo potrebna redna vzdrževalna 
izkopavanja. Načrtuje se, da s e bo ve čina materiala, izkopanega pri poglobitvi in vzdrževanju, odlagala 
na me stih v estuariju in spodnjem t oku reke W eser, ki s o bila že prej uporabljena v ta namen.
22. Poleg neposrednih u činkov izkopavanja in o dlaganja m ateriala imajo projekti po n avedbah 
predložitvenega sodišča tudi dr uge hidrološke in m orfološke p osledice za zadevne odseke reke. Tako 
se bodo zlasti povečale hitrosti pretoka o b oseki in plimi, zvišali se bodo najvišji vodostaji ob 
plimovanju, znižali se bodo najnižji vodostaji ob plimovanju, povečala se bo slanost v nekaterih delih 
spodnjega toka reke W eser in v tem s podnjem t oku s e bo me ja somornice premaknila po reki navzgor 
ter, nazadnje, povečalo se bo zamuljenje rečne struge zunaj plovne poti.
23. Od prizadetih vodnih teles so ko t „močno p reoblikovana“ telesa v smislu člena 2(9) Okvirne 
direktive o vodah razvrščeni „somornice reke W eser“ in „bibavični pas nad me stom B rake“. Območje 
estuarija reke W eser je razvrščeno ko t naravno v odno t elo, ker gre za del obalnega morja. Poleg tega 
so prizadeta številna vodna telesa, ki s padajo pod pritoke; nekatera so razvrščena ko t naravna, druga 
pa ko t „močno p reoblikovana“.
24. Pristojni organ je pri p reučitvi teh projektov ugotovil, da s e za obalno m orje ne pričakuje 
poslabšanje v smislu Okvirne dir ektive o vodah. N asprotno p a je me nil, da b o zdajšnje stanje vodnih 
teles „Weser/bibavični pas nad me stom B rake t ip 22.3“ in „somornica tip 1“ ve rjetno n egativno 
preoblikovano z aradi u činkov projektov urejanja reke, ne da b i se s tem s premenil razred stanja po 
Prilogi V k Okvirni dir ektivi o vodah. P o m nenju pristojnega organa se táko p oslabšanje znotraj 
razreda s tanja ne bi smelo šteti za poslabšanje ekološkega potenciala ali stanja. Podredno je pristojni 
organ me nil, da s o izpolnjeni pogoji za odstopanje od prepovedi poslabšanja, ki i zhajajo iz člena 31(2) 
zveznega zakona o ureditvi vodnega režima (Wasserhaushaltsgesetz, v nadaljevanju: W HG 
Člen 31(2), prvi stavek, WHG določa, da „[č]e se dobro ekološko s tanje površinskih voda n e doseže ali se njihovo stanje poslabša, to ni 
v nasprotju s cilji upravljanja, določenimi v členih 27 in 30, (1) če gre za posledico no vega preoblikovanja fizičnih značilnosti voda a li 
piezometričnega nivoja podzemne vode, (2) če je razlog za to preoblikovanje prevladujoč javni interes ali če so ko risti, ki j ih ima no vo 
preoblikovanje za zdravje ali varnost ljudi ali trajnostni razvoj, večje od ko risti, ki j ih ima doseganje ciljev u pravljanja za okolje in skupnost, 
(3) če se ciljev, ki j im je namenjeno p reoblikovanje voda, ne da d oseči z drugimi ustreznimi ukrepi, katerih škodljivi vplivi na okolje so 
občutno m anjši, ki s o tehnično izvedljivi in ka terih stroški niso nesorazmerni, ter (4) če se sprejmejo vsi ukrepi, ki s o v praksi primerni, da 
se ublažijo škodljivi vplivi na stanje voda.“) in 
člena 4(7) Okvirne dir ektive o vodah.
25. BUND j e izpodbijal sklep o odobritvi, pri čemer je uveljavljal številne kr šitve z akono daje, ki s e 
nanaša na odobritev n ačrtov upravljanja, presojo vp livov na okolje in varstvo okolja ter neupoštevanje 
določb o varstvu voda, s katerimi je bila prenesena Okvirna dir ektiva o vodah.
26. V teh okoliščinah je Bundesverwaltungsgericht S odišču v predhodno o dločanje predložilo ta 
vprašanja:
„1.Ali je treba člen 4(1)(a)(i) [O kvirne dir ektive o vodah] razlagati tako, da s o dr žave č lanice – 
s pridržkom p odelitve izjeme – zavezane zavrniti dovoljenje za projekt, č e ta lahko p ovzroči 
poslabšanje stanja telesa površinske v ode, ali gre pri tej določbi zgolj za določitev c ilja za 
načrtovanje upravljanja?
15
15—
6 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
2. Ali je treba izraz ‚poslabšanje stanja‘ v členu 4(1)(a)(i) [O kvirne dir ektive o vodah] razlagati tako, 
da z ajema le negativne spremem be, ka terih posledica je uvrstitev v nižji razred v skladu 
s Prilogo V k [Okvirni direktivi o vodah]?
3. Če je odgovor na drugo vp rašanje nikalen: pod ka terimi pogoji gre za ‚poslabšanje stanja‘ v smislu 
člena 4(1)(a)(i) [O kvirne dir ektive o vodah]?
4. Ali je treba člen 4(1)(a)(ii) in (iii) [O kvirne dir ektive o vodah] razlagati tako, da s o dr žave 
članice – s pridržkom p odelitve izjeme – zavezane zavrniti dovoljenje za projekt, č e ta lahko 
v času, ki j e določen v skladu z [Okvirno dir ektivo o vodah], ogrozi doseganje dobrega stanja 
površinske vode ali dobrega ekološkega potenciala in dobrega kem ijskega stanja površinske vode, 
ali gre pri tej določbi zgolj za določitev cilja za načrtovanje upravljanja?“
27. Predlog za sprejetje predhodne odločbe je bil v sodnem t ajništvu Sodišča vložen 22. avgusta 2013 . 
Pisna stališča so vložili BUND , Bundesrepublik D eutschland, Kraljevina N izozemska, Republika 
Poljska, Združeno kra ljestvo Ve lika B ritanija in Severna Irska t er Komisija. Ustna stališča so na 
obravnavi, ki j e potekala 8. julija 2014 , podali BUND , Bundesrepublik Deutschland, Freie Hansestadt 
Bremen, Češka republika, Francoska republika in Komisija.
IV – Analiza
A – Obravnava vprašanj za predhodno odločanje
28. Čeprav je predložitveno s odišče Sodišču predložilo štiri vp rašanja za predhodno o dločanje, se mi 
zdi jasno, da s ta v ospredju dve gl avni temi v zvezi z razlago člena 4(1)(a) Okvirne dir ektive o vodah.
29. Tako s e želi v okviru prve teme, na ka tero se nanašata prvo in četrto vp rašanje za predhodno 
odločanje, izvedeti, ali člen 4 O kvirne dir ektive o vodah določa zgolj splošni cilj za načrtovanje 
upravljanja voda a li pa je treba to določbo razlagati tako, da s e z njo prepoveduje vsako p oslabšanje 
stanja vodnih teles, povezano z izvajanjem ra zličnih projektov, razen v primerih, ki l ahko s padajo me d 
odstopanja, določena v navedeni dir ektivi. Ta tema zajema tudi p roblematiko o bsega obveznosti 
izboljševanja, ki i zhaja iz Okvirne dir ektive o vodah.
30. Druga tema, ki j o izpostavlja predložitveno s odišče v drugem i n tretjem vp rašanju za predhodno 
odločanje, 
Za analizo povezave me d tema vp rašanjema glej točko 85 teh sklepnih predlogov. je razlaga pojma „poslabšanje stanja“ iz člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah.
31. Zato predlagam, naj se postavljena vp rašanja združijo v skupini glede na tako o predeljeni temi.
B – Cilj, ki ga določa Ok virna direktiva o vodah, v zvezi s preprečevanjem nadaljnjega slabšanja (prvo 
in četrto vprašanje za predhodno odločanje)
1. Stališča strank
32. Predložitveno s odišče želi z vprašanjema v bistvu izvedeti, ali Okvirna dir ektiva o vodah vsebuje 
načelno p ravilo, s katerim se ra zen v primeru odstopanj, ki i zhajajo iz navedene dir ektive, določa 
prepoved poslabšanja stanja vseh teles površinske vode.
16
17
18
16—
17—
18—
ECLI:EU:C:2014 :2324 7SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
33. Stranke v postopku v zvezi s tem z agovarjajo dia metralno n asprotni stališči. BUND , poljska vlada i n 
vlada Z druženega kra ljestva ter Komisija se strinjajo z analizo, ki j o je podalo predložitveno s odišče, 
v skladu s katero je treba člen 4(1)(a)(i), (ii) in (iii) Okvirne dir ektive o vodah ra zlagati tako, da s o 
države članice zavezane – ra zen če se odobri odstopanje – zavrniti odobritev p rojekta, če bi ta lahko 
povzročil poslabšanje stanja telesa površinske v ode ali ogrozil doseganje dobrega stanja površinskih 
voda a li njihovega dobrega ekološkega potenciala in dobrega kem ijskega stanja. Tako n aj bi besedilo, 
sistematika i n cilj Okvirne dir ektive o vodah podpirali razlago, da s e s predvideno p repovedjo 
poslabšanja za dr žave č lanice v okviru odobritve p rojektov ustvarja ločena obveznost, ki n i del 
načrtovanja upravljanja. Francoska v lada j e na obravnavi v istem s mislu pojasnila, da p o njenem 
mnenju pri členu 4 O kvirne dir ektive o vodah ne gre zgolj za cilj, ampak za obveznost sprejetja 
konkretnih ukrepov.
34. Nasprotno p a nemška in nizozemska v lada me nita, da s e okoljski cilji, navedeni v členu 4(1)(a), 
od (i) do (iii), Okvirne dir ektive o vodah, nanašajo na načrte upravljanja povodij in programe u krepov 
držav članic za površinske v ode. Po mnenju teh vlad torej ne gre za me rila za odobritev p osameznih 
projektov. Poleg tega nizozemska vlada t rdi, da O kvirna dir ektiva o vodah določa „programski“ pristop 
v smislu, da dr žavam članicam pušča široko di skrecijsko p ravico glede njenega izvajanja. 
Sodba Stichting Natuur en M ilieu in dr ugi (od C-165/09 d o C-167/09, EU:C:2011 :348, točka 75).35. Nemška vlada p oleg tega zatrjuje, da i z besedila člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah ne izhaja 
prepoved poslabšanj, temve č se s tem b esedilom nalaga sprejetje ukrepov za preprečevanje poslabšanja. 
Besedilo navedene določbe naj namreč ne bi bilo napisano v obliki prepovedi, temve č naj bi se z njim 
zahtevalo pozitivno u krepanje. Iz tega naj bi sledilo, da s e obveznost preprečevanja poslabšanja nanaša 
samo na pozitivne ukrepe n ačrtovanja.
2. Narava Okvirne dir ektive o vodah in umestitev člena 4 v sistem t e dir ektive
36. Glede na zapletenost omenjene problematike p redlagam, naj se preučitev n adaljuje po fazah in naj 
se najprej analizirajo kl jučni pojmi Okvirne dir ektive o vodah, temu pa naj sledi p redstavitev faz 
določanja okoljskih ciljev v smislu člena 4 navedene dir ektive o b hkratnem p oudarjanju njenih 
značilnosti. Iz te analize bo izpeljan sklep gl ede narave p repovedi p oslabšanja, ki g a bo treba nato 
podkrepiti z vrsto utemeljitev.
a) Organiziranost ključnih pojmov Okvirne dir ektive o vodah
37. Naj v uvodu spomnim, da j e obravnavana dir ektiva okvirna dir ektiva, ki j e bila sprejeta na podlagi 
člena 175(1) ES (zdaj člen 192 PD EU). Določa skupna načela in splošni okvir delovanja za varstvo voda 
ter zagotavlja usklajevanje, povezovanje in dolgoročen ra zvoj splošnih načel in oblik varstva ter 
ekološko-trajnostne rabe vode v Uniji. Skupna načela in splošni okvir delovanja, ki j ih Unija sprejme, 
morajo nato izvesti države č lanice, ki m orajo v rokih, določenih s to dir ektivo, sprejeti več posebnih 
ukrepov. Vendar p a ta ne predpisuje popolne uskladitve u reditve dr žav članic na področju voda. 
Sodbi Komisija/Luksemburg (C-32/05, EU:C:2006 :749, točka 41) in Komisija/Nemčija (C-525/12, EU:C:2014 :2202 , točka 50).38. V skladu s členom 1(a) Okvirne dir ektive o vodah je njen namen določiti okvir za varstvo voda, ki 
preprečuje n adaljnje slabšanje stanja vodnih e kosistemov, to stanje varuje in g a izboljšuje. 
Zakono dajalec torej glavni cilj Okvirne dir ektive o vodah opredeljuje z vidika t ega usklajenega 
ukrepanja, ki s e nanaša na celinske p ovršinske vode, somornice, obalno m orje in podzemno v odo.
39. Jasno je namreč, da j e ko nčni cilj Okvirne dir ektive o vodah skladnost vseh površinskih voda in 
podzemne vode Unije z merilom „dobrega stanja“ do leta 2015 . 
Kar zadeva umetna in m očno p reoblikovana vodna telesa, bi se m orala ta vsaj nagibati k dobremu ekološkem u potencialu in dobremu 
kem ijskem u stanju.
19
20
21
22
23
24
19—
20—
21—
22—
23—
24—
8 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
40. V zvezi s tem i z uvodne izjave 25 O kvirne dir ektive o vodah izhaja, da n aj bi se „[d]oločili […] 
okoljski cilji za zagotovitev, da s e doseže dobro stanje površinske in podzemne vode v vsej Skupnosti 
in prepreči slabšanje stanja voda n a ravni Skupnosti“.
41. Člen 4(1) Okvirne dir ektive o vodah je temeljna določba, ker določa oko ljske cilje, ki j ih m orajo 
doseči države članice. V ta namen določa dva ločena, čeprav neločljivo povezana cilja. Prvič, v skladu 
s členom 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah dr žave č lanice izvedejo potrebne ukrepe, da p reprečijo 
poslabšanje stanja vseh vodnih teles. Drugič, na podlagi navedenega člena 4(1)(a)(ii) in (iii) države 
članice varujejo, izboljšujejo in obnavljajo vsa vodna telesa, da s e dobro stanje doseže najpozneje do 
konca leta 2015 . Kot določa navedeni člen 4(1)(a), države č lanice pri zagotavljanju izvedljivosti 
programov ukrepov, določenih v načrtih upravljanja, sprejmejo potrebne ukrepe, da d osežejo cilje 
neslabšanja, ohranjanja in izboljševanja stanja vodnih teles. Hkrati so v členu 4 ko t okoljski c ilji 
določeni tudi dr ugi cilji, ki j ih je želel doseči zakono dajalec, kot so dobro stanje površinske v ode, 
dober ekološki potencial ali dobro kem ijsko stanje površinskih voda.
42. Težava glede pojmov, ki j o vsebuje sistem O kvirne dir ektive o vodah, tako izhaja iz tega, da j e 
zakono dajalec statične pojme ( kot je dobro stanje površinskih voda, ki g a je treba doseči leta 2015 ) in 
dinamične pojme ( kot je uresničevanje okoljskih ciljev v smislu člena 4 navedene dir ektive, ki j e 
nepretrgan proces) določil tako, da s e prekrivajo.
b) Faze, ki p ripeljejo do določitve okoljskih ciljev v smislu člena 4 Okvirne dir ektive o vodah
43. Da bi bilo m ogoče doseči okoljske c ilje, morajo imeti dr žave č lanice izčrpen pregled nad 
značilnostmi zadevnih vodnih teles.
44. Zato države članice v skladu s členom 3 Okvirne dir ektive o vodah določijo posamezna povodja, ki 
jih dodelijo posameznim vodnim območjem, in pristojne organe.
45. Nato opredelijo značilnosti vodnih teles v smislu člena 5 Okvirne dir ektive o vodah v povezavi 
s Prilogo II k navedeni dir ektivi. V ta namen za vsako v odno o bmočje sprejmejo analizo njegovih 
posebnosti, ki z ajema pregled vp livov človekovega delovanja. 
Strokovne zahteve, navedene v Prilogi II k Okvirni dir ektivi o vodah, omogočajo začetno o predelitev v seh zadevnih vodnih teles, njihovo 
razvrstitev p o vrstah (reke, jezera, somornice, obalno m orje, umetna ali močno p reoblikovana telesa površinske vode) in nato po tipih (A ali 
B). Poleg tega se zahteva ekono mska analiza v skladu s Prilogo III k Okvirni direktivi o vodah. P omem bna faza z vidika p rihodnje 
določitve o koljskih ciljev se nanaša na ugotavljanje antropogenih obremenitev, ki j im b odo ve rjetno 
podvržena vodna telesa, 
Glej Prilogo II k Okvirni direktivi o vodah. in oceno ve rjetnosti, da v odna telesa ne bodo dosegla okoljskih ciljev 
kakovosti, določenih v členu 4 Okvirne dir ektive o vodah. 
Za taka telesa je v Okvirni direktivi o vodah predpisana dodatna analiza, da s e zagotovi čim boljše načrtovanje programov spremljanja stanja 
v smislu člena 8 te dir ektive in programov ukrepov v smislu člena 11 n avedene dir ektive. Glej Prilogo II, oddelek 1.5, in fine, k Okvirni 
direktivi o vodah.46. Hkrati morajo dr žave č lanice v skladu s členom 8 O kvirne dir ektive o vodah uvesti zahtevani 
sistem s premljanja, 
Glej člen 8 Okvirne dir ektive o vodah v povezavi z oddelkoma 1.3 in 1.4 Priloge V k navedeni direktivi. ki j e ko t stalna obveznost glavno o rodje za razvrstitev stanj posameznih vodnih 
teles. 
Za p odroben o pis v rst s premljanja gl ej s mernice W ISE, o bvestilo š t. 6, 
http://ec.europa.eu/environment/water/participation/pdf/waternotes/WATER%20INFO%20NOTES%206 %20-%20SL.pdf. N avedeni sistem m ora biti oblikovan tako, da z agotavlja skladen in izčrpen pregled ekološkega 
in kem ijskega stanja v vsakem p ovodju. 
Rezultati nadzornega spremljanja stanja se v skladu z oddelkom 1.3.1 Priloge V k Okvirni dir ektivi o vodah uporabljajo zlasti za določitev 
zahtev za programe s premljanja stanja v trenutnem n ačrtu in naslednjih načrtih upravljanja povodja. V zvezi s tem s e zato strinjam z analizo nemške v lade, ki 
poudarja, da s e obveznost analiziranja in spreminjanja smernic uporablja, preden nastopi prepoved 
poslabšanja.
25
26
27
28
29
30
25—
26—
27—
28—
29—
30—
ECLI:EU:C:2014 :2324 9SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
47. Ekološko s tanje telesa površinske v ode izhaja iz presoje zgradbe in delovanja vodnih ekosistemov, 
povezanih s tem v odnim telesom. Določi se z znanstvenim me hanizmom, ki t emelji na elementih 
kakovosti, in sicer bioloških (rastlinske in živalske v rste), hidromorfoloških in fizikalno-kem ijskih, pri 
čemer se navedeni elementi presojajo glede na ka zalnike (na primer navzočnost nevretenčarjev ali rib 
v vodotoku). Za vsak tip vodnega telesa je ekološko s tanje izraženo v sistemu razredov, ki j e določen 
v Prilogi V k Okvirni dir ektivi o vodah ter h kateremu se bom p odrobneje vrnil v okviru analize 
drugega in tretjega vp rašanja.
48. Ko dr žave č lanice določijo ra zrede v skladu s Prilogo V k Okvirni dir ektivi o vodah, m orajo 
opredeliti, kako b odo dosegle dobro stanje ali vsaj dober ekološki potencial ter preprečile poslabšanje 
stanja zadevnih vodnih teles, kot se zahteva s členom 4 navedene dir ektive.
49. V ta namen dr žave č lanice v skladu s členom 11 O kvirne dir ektive o vodah pripravijo programe 
ukrepov za vsako v odno o bmočje ali del navedenega območja. Program je orodje za odziv na 
ugotovljene obremenitve, s čimer se omogoči doseganje dobrega stanja povodja ali vodnega telesa. 
Glej poročilo Komisije o izvajanju Okvirne dir ektive o vodah (COM(2012 ) 670 f inal, str. 4). Ti 
programi ukrepov se lahko s klicujejo na ukrepe, ki i zhajajo iz zakono daje, ki j e bila sprejeta na 
nacionalni ravni in ve lja za celotno o zemlje države članice. 
Tako je bilo v pravni teoriji navedeno, da č eprav se programi ukrepov pripravijo za da no v odno o bmočje, se njihova vsebina navadno izvaja 
z zakono dajnimi ukrepi, ki s e uporabljajo za celotno o zemlje zadevne države članice, in ne s sklepi, sprejetimi le za zadevno v odno o bmočje. 
Glej Hollo, E., Ve rtaileva Ve sioikeus, str. 119, [Primerjalno v odno p ravo], Suomen Ympäristöoikeustieteen Seura ry, Helsinki, 2003 . N avedeni programi vključujejo „osnovne 
ukrepe“ – ko t najmanjše zahteve, ki j ih je treba izpolniti – in če je treba, „dopolnilne ukrepe“. 
Ti ukrepi so opredeljeni v Prilogi VI, del B, k Okvirni direktivi o vodah. M ed 
osnovnimi ukrepi so me d dr ugim n avedeni ukrepi, sprejeti na podlagi posebnih dir ektiv v smislu 
člena 11(3)(a) Okvirne dir ektive o vodah, 
Glej seznam v Prilogi VI, del A, k Okvirni direktivi o vodah. in ukrepi iz navedenega člena 11(3)(i), s katerimi se 
v primeru pomem bnih škodljivih vp livov na stanje voda z agotavlja, da s o hidromorfološke ra zmere 
v vodnih telesih skladne z doseganjem z ahtevanega ekološkega stanja.
50. Za vsak škodljivi vpliv se lahko n amreč nadzor zagotovi v obliki zahteve za predhodno dovoljenje 
ali registracijo, kar s e mi zdi kl jučno z vidika o bsega člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah. K ot 
izhaja iz člena 11(3)(c) te dir ektive, osnovni ukrepi vključujejo ukrepe z a spodbujanje take ra be vode, 
da se ne ogrozi doseganje ciljev v smislu člena 4. Med dopolnilnimi ukrepi so tudi ukrepi, oblikovani, 
da se dosežejo okoljski cilji, kot določa člen 11(4) Okvirne dir ektive o vodah.
51. Države č lanice programe u krepov pripravijo v več fazah. T ako m orajo ugotoviti obremenitve in 
vplive, 
V smislu Priloge II, oddelka 1.4 in 1.5, k Okvirni direktivi o vodah. da o predelijo ve čje težave n a zadevnem v odnem o bmočju. Na podlagi člena 11(5) Okvirne 
direktive o vodah m orajo dr žave č lanice tudi natančno o predeliti primere, v katerih obstaja tveganje, 
da o koljski cilji kakovosti ne bodo doseženi. V tem o kviru upoštevajo tudi m očno p reoblikovana telesa 
in potrebo po uporabi odstopanj v smislu člena 4 Okvirne dir ektive o vodah ali verjetnost uporabe teh 
odstopanj. Za prvo ra zličico programa ukrepov se izvede ekono mska a naliza v skladu s pogoji, 
določenimi v Prilogi III k Okvirni dir ektivi o vodah, gl ede na to analizo pa dr žave č lanice določijo 
stroške in roke z a izvedbo ukrepov. Načrti ukrepov, prilagojeni z ekono mskega vidika, morajo biti 
nato predmet obveščanja in posvetovanja z javnostjo v skladu s členom 14 O kvirne dir ektive o vodah.
52. Zatem s e programi ukrepov vključijo v načrte upravljanja v smislu člena 13 O kvirne dir ektive 
o vodah. T i vsebujejo elemente, navedene v Prilogi VII k navedeni dir ektivi. Okvirna dir ektiva o vodah 
določa ponoven pregled in redno p osodabljanje programov ukrepov in načrtov upravljanja. 
Za načrte upravljanja (člen 13(6) in (7)) in programe u krepov (člen 11(7)) se uporablja isti časovni razpored, in sicer so pripravljeni 
najpozneje 22. decembra 2009 , ponovni pregled se izvede pred 22 . decembrom 2015 in nato vsakih šest let. Ukrepi morajo biti izvedljivi 
22. decembra 2012 . Načrt 
upravljanja je opisni dokument o stanju vodnega območja in hkrati akcijski načrt v delu, ki s e nanaša 
na no ve u krepe z a doseganje ciljev O kvirne dir ektive o vodah. N a podlagi ocene vseh obstoječih
31
32
33
34
31—
32—
33—
34—
10 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
 vplivov in pričakovanih spremem b dr žava članica določi potrebne ukrepe za doseganje oko ljskih ciljev, 
določenih v členu 4 Okvirne dir ektive o vodah. T o jasno i zhaja iz Priloge VII k navedeni dir ektivi, 
oddelkov 5 in 7, v skladu s katero načrt upravljanja vsebuje seznam o koljskih ciljev in povzetek 
programov ukrepov, ki v ključuje načine za doseganje navedenih ciljev. Ob kon cu tega dolgotrajnega 
procesa morajo države članice predvidene ukrepe i zvesti.
53. V obravnavanem p rimeru je iz spisa v zadevi iz postopka v glavni stvari ra zvidno, da j e bil načrt 
upravljanja, ki z ajema program u krepov, sprejet za vodno o bmočje reke W eser. 
Glej načrt upravljanja za leto 2009 , na voljo na spletnem n aslovu: http://www .fgg-weser.de/Download-Dateien/bwp2009 _weser_091222 .pdf. Z ato Sodišču ni 
treba določiti učinkov člena 4(1) Okvirne dir ektive o vodah v zvezi z vodnim telesom, za katero ne bi 
bili sprejeti ocenjevalni in načrtovalni ukrepi, zahtevani s členom 4 navedene dir ektive.
3. Sklep gl ede zavezujoče narave p repovedi poslabšanja iz člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah
54. Glede na zgornjo analizo je treba ugotoviti, da č eprav pri O kvirni dir ektivi o vodah ne gre za 
popolno u skladitev, pa prav tako n e gre za zgolj „programski“ pristop, s čimer bi bila dr žavam 
članicam p repuščena široka di skrecijska p ravica glede izbire politik in ukrepov, ki j ih sprejmejo ali 
predvidijo. 
Glej a contrario sodbo Stichting N atuur en M ilieu in dr ugi (EU:C:2011 :348), ki s e je nanašala na Direktivo 2001 /81/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2011 o nacionalnih zgornjih me jah em isij za nekatera on esnaževala zraka (UL L 309, str. 22).55. Res je, da dr žave č lanice potrebne ukrepe z a doseganje okoljskih ciljev s prejmejo gl ede na 
posebnosti in značilnosti vodnih teles, opredeljenih na njihovih ozemljih. Ve ndar j e vsaka f aza 
upravljanja voda p odrobno u rejena, pri čemer ta podrobna ureditev sega vse do določitve znanstvenih 
meril po tako imenovanem p ostopku interkalibracije. 
Postopek, določen v oddelku 1.4.1, od (iv) do (ix), Priloge V k Okvirni dir ektivi o vodah. Z a analizo tega pojma glej točko 96 teh sklepnih 
predlogov.56. To po mojem m nenju izključuje tezo, v skladu s katero bi bilo mogoče obseg tako z apletenega in 
velikopoteznega akta zmanjšati na preprosto navajanje nezavezujočih načel. Iz besedila člena 4 
Okvirne dir ektive o vodah namreč jasno izhaja, da j e namen tega člena ta, da s e učinki okoljskih ciljev 
pokažejo pri izvajanju načrtov upravljanja, ki m orajo obstajati za vsako v odno telo. Poleg tega se mi zdi, 
da je uporaba postopka o dobritve v skladu s splošno z akono dajo primer izvajanja programa ukrepov na 
podlagi člena 11(1) Okvirne dir ektive o vodah.
57. Poleg tega, kot sem p okazal že zgoraj, določanje okoljskih ciljev v smislu člena 4 Okvirne dir ektive 
o vodah v resnici nastopi v zelo pozni fazi procesa opredelitve stanja vodnih teles, ki g a morajo izvesti 
države članice. Zavezujoči učinki teh ciljev pa niso omejeni na to fazo. Uresničevanje okoljskih ciljev se 
namreč uporablja samo za opredeljeno s tanje vodnih teles, kar i zključuje trditev, da č len 4 določa le 
nezavezujoč cilj. Tako m ora b iti določanje okoljskih ciljev n amenjeno zagotavljanju dobrega stanja 
voda in preprečevanju vsakega poslabšanja.
58. Zato je – čeprav je zaradi s trukture člena 4 Okvirne dir ektive o vodah analiza njegovih določb 
težavna 
Glej pojasnjevalni dokument Komisije v zvezi z Common Implementation S trategy for the W ater Framework Directive, Guidance Document 
št. 20 z naslovom Exemp tions to the Environmental Objectives. – z besedilom in ciljem t ega člena skladna samo razlaga, da n avedeni člen za države članice 
določa zavezujočo obveznost, s katero se jim n alaga, da s prejmejo vse ukrepe, s katerimi bi se lahko 
preprečilo nadaljnje slabšanje vodnih teles, za ka tera je, tako ko t v primeru reke W eser, pripravljen 
načrt upravljanja s programom ukrepov, ter da s i z vsemi sredstvi prizadevajo varovati, izboljševati in 
obnavljati vodna telesa, da b i se na kon cu doseglo njihovo dobro stanje.
35
36
37
38
39
35—
36—
37—
38—
39—
ECLI:EU:C:2014 :2324 11SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
59. Prepoved poslabšanja je namreč tako p repoved ko t spodbujevalno p ravilo, katerega namen je doseči 
rezultate, predpisane s celotno O kvirno dir ektivo o vodah. T ako m orajo dr žave č lanice ne le 
prepovedati vsako p oslabšanje, ampak to prepoved tudi u činkovito izvajati. Učinkovito izvajanje cilja 
„preprečiti vsako p oslabšanje“, ki j e kon kreten izraz splošne obveznosti varstva, določene v členu 1 
Okvirne dir ektive o vodah, je m ogoče samo s sprejetjem kon kretnih ukrepov za preprečevanje 
poslabšanj in motenj, ki b i lahko imeli pomem bne učinke z vidika ciljev te dir ektive. 
Poleg tega je treba ugotoviti, da s e s členom 4 Okvirne dir ektive o vodah uvaja sistem s topnjevanja ciljev, ki j ih je treba doseči, ker je po 
mnenju zakono dajalca m ogoče, da z a isto vodno t elo ve ljajo ra zlični cilji in posledično ra zlični ukrepi. Iz člena 4(2) Okvirne dir ektive 
o vodah namreč izhaja, da č e se na določeno v odno telo nanaša več ciljev n avedene dir ektive, se uporablja najstrožji.4. Utemeljitve z avezujoče narave c ilja, določenega v členu 4(1)(a) Okvirne dir ektive o vodah, v zvezi 
s preprečevanjem n adaljnjega slabšanja
a) Spoznanja, ki i zhajajo iz zakono dajnih dokumentov Okvirne dir ektive o vodah
60. Predlagano ra zlago podpira z godovina nastanka O kvirne dir ektive o vodah, ki j e bila v skladu 
z obrazložitvenim mem orandumom n jenega p rvotnega o snutka z asnovana „za p reprečevanje 
nadaljnjega slabšanja ter za varstvo in izboljšanje – z vidika ka kovosti in ko ličine – v odnih 
ekosistemov ter tudi ko penskih ekosistemov gl ede na njihove p otrebe po vodi“. Poleg tega „se 
z Okvirno dir ektivo o vodah potrjuje in formalizira t ako imenovani ‚kombinirani‘ pristop, ki z družuje 
zmanjševanje on esnaževanja pri viru in določanje okoljskih ciljev“. 
Predlog dir ektive Sveta (COM(97) 49 final, točka 1). Pomen določitve o koljskih ciljev 
potrjujeta število in obseg zakono dajnih spremem b, s katerimi je bil člen 4 Okvirne dir ektive o vodah 
bistveno d opolnjen v vseh fazah priprave zakono dajnih dokumentov. 
Glej na primer prvotni predlog Komisije (COM(97) 49 f inal); predlog za spremem bo (COM(1999 ) 271 f inal, str. od 16 d o 22); zgoraj 
navedeno s kupno s tališče Sveta št. 41/1999 in skupno b esedilo, ki g a je odobril Spravni odbor, predviden v členu 251(4) Pogodbe ES, 
PE-CONS 3639 /00, ENV 221 , CODEC 513 .61. Zlasti pripravljalni dokumenti so jasno p okazali, da n a podlagi Okvirne dir ektive o vodah v prvotni 
različici državam članicam ni bilo treba dejansko d oseči opredeljenih ciljev v zvezi s stanjem v oda. Kot 
je bilo poudarjeno, je šlo pri obveznosti, ki j im je bila naložena, bolj za to, da z agotovijo pripravo 
načrtov, ki o mogočajo doseganje opredeljenih ciljev. Morale so torej pripraviti akcijske n ačrte, ne pa 
doseči rezultate. Zato je Evropski parlament predlagal spremem be, katerih namen je bil „dati trdno 
strukturo procesu načrtovanja in zagotoviti, da j e m ogoče od organa, pristojnega za upravljanje 
vodnega območja, zahtevati pojasnilo, če ne pripravi zahtevanih načrtov“. 
Glej spremem bo št. 42 in točko 3.1 poročila Evropskega parlamenta z dne 8. julija 1998 o predlogu in spremenjenih predlogih dir ektive 
Sveta o določitvi okvira z a ukrepe S kupnosti na področju vodne politike (COM(97)0049 – C4-0192 /97, COM(97)0614 – C4-0120 /98 in 
COM(98)0076 – C4-0121 /98 – 97/0067 (SYN)), dokument A4 -0261 /98.62. Glede obveznosti preprečevanja poslabšanja površinskih voda s o pripravljalni dokumenti zlasti 
pokazali, da j e bilo mogoče zadevne določbe v njihovi prvi različici razlagati tako, da s e lahko v odna 
telesa, razvrščena v višji razred od ra zreda „dobro stanje“, po sprejetju O kvirne dir ektive o vodah 
slabšajo, dokler se ne uvrstijo v razred „dobro stanje“. Zato je Parlament predlagal spremem bo, ki j e 
omogočila ra zlikovanje me d obveznostjo doseči „dobro stanje“ in o bveznostjo preprečiti vsako 
poslabšanje, in sicer z vstavitvijo no ve a linee, ki j asno d oloča zadnjenavedeno o bveznost, v člen 4(1) 
Okvirne dir ektive o vodah. 
Glej točko 3.2.1 poročila Evropskega parlamenta, navedenega v opombi na prejšnji strani.
40 41
42
43
44
40—
41—
42—
43—
44—
12 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
63. Poleg tega je želja uresničiti okoljske c ilje na ra vni ukrepov, ki j ih sprejmejo dr žave č lanice, 
razvidna zlasti iz primerjave zaporednih ra zličic določb člena 4 Okvirne dir ektive o vodah: prvotnega 
predloga („Države članice […] izdelajo in pripravijo za izvedbo programe u krepov, […] da s e prepreči 
poslabšanje […]“), 
COM(97) 49 final. skupnega stališča („Države č lanice si prizadevajo doseči naslednje cilje […]“), 
Člen 4 v različici, ki i zhaja iz Skupnega stališča Sveta (ES) št. 41/1999 z dne 22. oktobra 1999 , sprejetega po postopku iz člena 251 P ogodbe 
o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL C 343, str. 1). 
zatem p odanega m nenja Komisije („Države č lanice zagotovijo, da s o programi ukrepov, opredeljeni 
v načrtih upravljanja povodij, izvedljivi […]“) 
Člen 4 Okvirne dir ektive o vodah v različici iz Mnenja Komisije v skladu členom 251(2)(c) Pogodbe ES o spremem bah, ki j ih je predlagal 
Evropski p arlament glede skupnega stališča Sveta o predlogu dir ektive E vropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira z a ukrepe 
Skupnosti na področju vodne politike (COM(97) 49 final, COM(97) 614 f inal, COM(98) 76 final in COM(99) 271 f inal) o spremem bah 
predloga Komisije v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES (COM/2000 /0219 f inal – COD 97 /0067 ). in na kon cu sprejetega besedila („Pri zagotavljanju 
izvedljivosti programov ukrepov, določenih v načrtih upravljanja povodij […]“).
64. Nazadnje, zanimivo je ugotoviti, da j e bil Parlament v fazi odobritve skupnega besedila zadovoljen 
s strožjo ubeseditvijo v primerjavi z besedilom skupnega stališča, katerega namen je bil razjasniti 
okoljske cilje in zagotoviti, da s o bolj zavezujoči. 
Poročilo o skupnem b esedilu Direktive E vropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira z a ukrepe S kupnosti na področju vodne politike, ki 
ga je odobril Spravni odbor (C5-0347 /2000 – 1997 /0067 (COD)), dokument št. A5-0214 /2000 , v skladu s katerim „[k]ompromis, dosežen 
glede ciljev in njihove z avezujoče narave, skoraj popolnoma sledi n ačelom, določenim v predlogih spremem b, ki j ih je sprejel Parlament 
v drugi obravnavi. Različne obveznosti so odslej zapisane v zavezujoči obliki (‚Države članice […] zagotovijo […] varujejo […] odpravijo […] 
itd.‘). Delegacija Parlamenta se je uspešno z operstavila Svetu, ki j e želel ublažiti obveznosti z vstavitvijo izraza ‚če je to izvedljivo‘ na različnih 
mestih.“b) Horizontalnost in izvedljivost prepovedi poslabšanja, zlasti glede na obseg obveznosti izboljševanja
65. Enako ko t predložitveno s odišče, ki g a podpira B UND , me nim, da j e treba prepoved poslabšanja iz 
člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah v povezavi z njenim členom 1(a) šteti za pravilo splošne 
uporabe. Kot je pojasnilo Sodišče, 
Vendar j e treba v skladu s sodno p rakso Inter-Environnement Wallonie (sodba C-129/96, EU:C:1997 :628, točka 45) prepoved poslabšanja 
upoštevati tudi v obdobju za prenos, pred sprejetjem n ačrtov upravljanja. Glej sodbo Nomarchiaki A ftodioikisi Aitoloakarnanias in dr ugi 
(C-43/10, EU:C:2012 :560, točki 57 in 58). je njegova uporaba odvisna od sprejetja načrta upravljanja za 
zadevno v odno telo.
66. Tako j e, prvič, vsebina zgoraj navedenih zakono dajnih dokumentov dokaz, da j e bila prepoved 
poslabšanja zasnovana samostojno, da b i se zavarovalo stanje vodnih teles, kadar j e to vsaj „dobro“.
67. Drugič, horizontalnost prepovedi poslabšanja je razvidna iz primerjave z obveznostjo izboljševanja 
iz člena 4(1)(a)(ii) Okvirne dir ektive o vodah. N aj spomnim, da j e v skladu z uvodno izjavo 19 O kvirne 
direktive o vodah n jen cilj ohraniti in izboljšati vodno o kolje v Uniji. Po m ojem m nenju je 
zakono dajalec obveznosti izboljševanja ve ndarle podelil poseben status, tako da t a obveznost 
v nasprotju s trditvami Komisije ni omejena na ra zmerje podrejenosti, na podlagi katerega bi bila 
prepoved poslabšanja instrument dolžnosti izboljševanja.
68. Tako j e že s členom 1 O kvirne dir ektive o vodah, v katerem j e predstavljen njen namen, 
izboljševanje postavljeno v ozadje glede na najpomem bnejšo odgovornost držav članic, ki s e nanaša na 
preprečevanje slabšanja. Prav tako s e člen 4(1) Okvirne dir ektive o vodah v točki (a)(i) najprej nanaša 
na izvajanje potrebnih ukrepov za preprečevanje poslabšanja, šele nato, v točki (a)(ii), pa na varstvo in 
izboljševanje teles površinskih voda. Poleg tega obveznost izboljševanja spremljajo tako č asovni 
razpored za uresničevanje ko t možnosti podaljšanja na podlagi člena 4(5) in (6) Okvirne dir ektive 
o vodah. N asprotno p a za obveznost, ki i zhaja iz člena 4(1)(a)(i) navedene dir ektive, ni določen no ben 
rok, iz česar je m ogoče sklepati, da j e sprejemanje ukrepov za prepoved poslabšanja takojšnje in 
splošno.
45
46
47
48
49
45—
46—
47—
48—
49—
ECLI:EU:C:2014 :2324 13SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
69. Ob upoštevanju splošnega cilja Okvirne dir ektive o vodah, to je leta 2015 d oseči dobro stanje voda, 
je treba obseg obveznosti izboljševanja razlagati glede na posamezno v odno telo in učinke u krepov, ki 
jih je treba sprejeti. Zato bi moralo biti izhodišče trenutno s tanje zadevnega vodnega telesa. Kadar s o 
posamezni projekt a li načrtovalni ukrepi „nevtralni“, ker ne pripeljejo niti do izboljšanja niti do 
poslabšanja stanja vodnega telesa, se mi zdi, da z akono dajalec tak pristop dovoli le, če je trenutno 
stanje zadevnega vodnega telesa vsaj „dobro“. Po dr ugi strani začne obveznost izboljševanja polno 
učinkovati, če je trenutno s tanje zadevnega vodnega telesa slabše od „dobrega“.
70. Nasprotno p a prepoved poslabšanja ostane zavezujoča v vsaki fazi izvajanja O kvirne dir ektive 
o vodah ter velja za vsak tip in stanje telesa površinske vode.
71. Poleg tega izraz „[p]ri zagotavljanju izvedljivosti“ programov ukrepov, uporabljen v členu 4(1) 
Okvirne dir ektive o vodah, jasno n akazuje, da z akono dajalec ni določil le obveznosti sprejetja obsežnih 
načrtov, temve č je želel določiti obveznost vzpostavitve p ovezave me d stanjem p osameznih vodnih 
teles, ki s o del povodja in vodnega območja, ter doseganjem c iljev, opredeljenih v členu 4 Okvirne 
direktive o vodah, ob upoštevanju namena navedene dir ektive, kot ga določa njen člen 1.
72. V z vezi s tem s e m i zdi z elo p oučna zgoraj navedena sodba N omarchiaki A ftodioikisi 
Aitoloakarnanias in dr ugi (EU:C:2012 :560). V navedeni zadevi je šlo za presojo projekta preusmeritve 
vode iz enega povodja ali vodnega območja v drugo, čeprav načrti upravljanja še niso bili pripravljeni. 
Sodišče je jasno izključilo možnost, da s e v takem p rimeru uporabi člen 4 Okvirne dir ektive o vodah in 
s tem o dstopanje na podlagi odstavka 7 tega člena. 
Sodišče je vseeno p oudarilo povezavo me d ustreznimi ohranitvenimi ukrepi, ki j ih mo rajo dr žave č lanice sprejeti na podlagi člena 4(1) 
Okvirne dir ektive o vodah, in p redhodnim o bstojem n ačrta upravljanja zadevnega povodja: glej sodbo N omarchiaki A ftodioikisi 
Aitoloakarnanias in dr ugi (EU:C:2012 :560, točke o d 49 d o 62). Nasprotno, sklicevalo se je na obveznost opustitve, 
ki ve lja za vse ukrepe, s katerimi bi bili lahko o groženi cilji, določeni v Okvirni direktivi o vodah, ter ki 
se uporablja v obdobju za prenos in v prehodnem o bdobju. 
Sodba Nomarchiaki A ftodioikisi Aitoloakarnanias in dr ugi (EU:C:2012 :560, točki 57 in 58). To po mojem m nenju dokazuje, kolikšen 
pomen Sodišče pripisuje doseganju ciljev iz člena 4 Okvirne dir ektive o vodah in temu, da o stanejo 
zavezujoči. Težko p a si je predstavljati, da b i se pred iztekom roka z a prenos uporabljale strožje 
zahteve ko t po njegovem i zteku.
73. Nazadnje, Sodišče je v sodni praksi, ne da b i se neposredno o predelilo do narave člena 4 Okvirne 
direktive o vodah, vseeno p ojasnilo, da n avedena dir ektiva „vsebuje raznovrstne določbe, ki n alagajo 
obveznosti državam članicam (za primer glej člen 4, ki dr žavam članicam n alaga izvedbo potrebnih 
ukrepov za preprečitev slabšanja stanja vseh vodnih teles površinskih in podzemnih voda)“. Sodišče je 
tudi u gotovilo, da „[č]len 2 Direktive v povezavi s členom 4 dr žavam č lanicam n alaga kon kretne 
obveznosti, ki j ih je treba izpolniti v določenih rokih, da b i se preprečilo poslabšanje stanja vseh 
vodnih teles površinske in podzemne vode“. 
Sodba Komisija/Luksemburg (EU:C:2006 :749, točki 42 in 63).74. Člen 4(1)(a) Okvirne dir ektive o vodah je bil torej razlagan ko t določba, ki o d dr žav članic zahteva, 
da s prejmejo potrebne ukrepe z a doseganje ciljev, določenih v njem, 
Glej točko 53 sklepnih predlogov generalne pravobranilke E . Sharpston v zadevi Komisija/Luksemburg (C-32/05, EU:C:2006 :334). in sicer preprečiti poslabšanje 
stanja vseh teles površinske vode in doseči dobro stanje te vode do kon ca leta 2015 . 
Glej točko 59 s klepnih p redlogov generalne pravobranilke J . Kokott v zadevi Nomarchiaki A ftodioikisi Aitoloakarnanias in dr ugi 
(EU:C:2011 :651).75. Vsi ti elementi jasno o vržejo tezo nemške v lade, da p reprečevanje poslabšanja ni izraz prepovedi 
poslabšanja ter da j e táko p reprečevanje le oddaljen in nezavezujoč cilj Okvirne dir ektive o vodah.
50
51
52
53
50—
51—
52—
53—
14 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
c) Pomen odstopanja, določenega v členu 4(7) Okvirne dir ektive o vodah
76. V uvodni izjavi 32 O kvirne dir ektive o vodah je navedeno, da s o „[i]zjeme gl ede zahteve, da se 
prepreči nadaljnje slabšanje […], […] lahko u temeljene“. Sistem o dstopanj, ki s o določena v členu 4 
Okvirne dir ektive o vodah, torej zajema ve č ka tegorij. 
Razen v zvezi z zavarovanimi območji v smislu člena 1(1)(c) Okvirne dir ektive o vodah si lahko dr žave č lanice v skladu s členom 4(5) 
navedene dir ektive p ri posameznih vodnih telesih prizadevajo doseči manj stroge okoljske c ilje ka kovosti, če so vodna telesa „zaradi 
človekovega delovanja tako p rizadeta“ ali „je njihovo naravno s tanje tako, da b i bilo doseči te cilje neizvedljivo ali nesorazmerno dra go“. 
V skladu s členom 4(6) Okvirne dir ektive o vodah začasno p oslabšanje stanja vodnih teles ni kršitev n avedene dir ektive, če je posledica 
naravnih okoliščin ali višje sile. Nazadnje, razen glede zavarovanih voda so podaljšanja – me dtem ko j e treba v skladu z Okvirno dir ektivo 
o vodah dobro stanje vodnih teles načelno d oseči leta 2015 – dovoljena tudi na podlagi člena 4(4) navedene dir ektive. Z lasti na podlagi navedenega člena 4(7) se 
okoliščina, da s e poslabšanje stanja telesa površinske v ode ne prepreči, ne šteje za kr šitev n avedene 
direktive, če je to poslabšanje posledica novih preoblikovanj fizičnih značilnosti takega vodnega 
telesa. 
To odstopanje se uporablja tudi v primeru spremem be gladine teles podzemne vode. Ve ndar s e to odstopanje uporablja le pod pogojem, da j e bilo storjeno v se, kar j e mogoče, da 
se ublažijo škodljivi vplivi na stanje vodnega telesa, ter da s o bili posledično s prejeti programi ukrepov 
in načrti upravljanja. V vsakem p rimeru je treba ugotoviti, da j e v uvodni izjavi 51 O kvirne dir ektive 
o vodah navedeno, da s e m ora z izvajanjem t e dir ektive d oseči raven varstva voda, ki b o vsaj 
enakovredna tisti, ki j o zagotavljajo nekateri prejšnji akti prava Unije.
77. Člen 4(7) Okvirne dir ektive o vodah je bistven za razlago obsega oko ljskih ciljev v smislu člena 4(1), 
predvsem i z dveh ra zlogov. Prvič, navedeno o dstopanje potrjuje, da s e zahteva glede preprečevanja 
vsakega poslabšanja uporablja za odobritev p osameznih projektov, ki b i lahko p ovzročili poslabšanje 
stanja vodnega telesa. Drugič, njegovo besedilo nedvomno p otrjuje zavezujočo naravo cilja preprečiti 
poslabšanje. Država članica je torej zavezana zavrniti odobritev p rojekta, če ta ogroža doseganje 
dobrega stanja površinskih voda, razen če se šteje, da n avedeni projekt spada v okvir odstopanja.
78. Kot je namreč generalna pravobranilka J. Kokott opozorila v svojih sklepnih predlogih v zadevi 
Nomarchiaki A ftodioikisi Aitoloakarnanias in dr ugi (C-43/10, EU:C:2011 :651), člen 4 Okvirne dir ektive 
o vodah ne vsebuje le načelnih obveznosti, ampak zadeva tudi p osamezne projekte, vsaj kadar t i 
bistveno vp livajo na stanje vodnega telesa. 
Glej točko 62 s klepnih p redlogov generalne pravobranilke J . Kokott v zadevi Nomarchiaki A ftodioikisi Aitoloakarnanias in dr ugi 
(EU:C:2011 :651). Navedeni člen 4(7) namreč dopušča poslabšanje stanja 
voda z novimi preoblikovanji. Ta so lahko p osledica posameznih projektov. V resnici ni mogoče 
ločeno p redvideti projekta in izvajanja načrtov upravljanja, enako ko t mora b iti vsako g radbeno 
dovoljenje na nekem o bmočju, za katero obstaja prostorski načrt, izdano v skladu s tem n ačrtom.
79. Zato projekti, razen če nimajo praktično no benih vp livov na stanje vodnih teles in torej na 
upravljanje vodnega območja, spadajo v okvir splošne prepovedi poslabšanja stanja vodnih teles, hkrati 
pa se lahko o dobrijo na podlagi sistema odstopanj, določenih v členu 4 Okvirne dir ektive o vodah.
80. Nasprotno p a bi razlaga, ki j o predlaga nemška v lada, pripeljala do tega, da b i se Okvirni dir ektivi 
o vodah odvzel ves učinek, ke r bi bilo mogoče sprejeti popolnoma teoretične načrte upravljanja, ki n e 
bi imeli nobene povezave s posameznimi ukrepi in no benega vp liva nanje.
81. Kot pa je ra zvidno i z spisa, se ekološko s tanje reke W eser že zdaj šteje za kri tično. BUND j e 
navedel – ne da b i mu v zvezi s tem kd o ugovarjal – da j e reka W eser že ve č let predmet številnih 
projektov urejanja. Glede na resnost in številnost težav, ki s o posledica zasoljevanja s kalijevim 
karbonatom in antropogenih vnosov hranilnih snovi, ni verjetno, da b osta v reki W eser v bližnji 
prihodnosti znova vzpostavljena dobro ekološko s tanje ali dober ekološki p otencial. 
BUND n apotuje na načrt upravljanja reke W eser (http://www .fgg-weser.de/Download_Dateien/bwp2009 _weser_091222 .pdf), iz ka terega je 
razvidno, da i majo zadevna vodna telesa v zadevnih odsekih spodnjega toka reke W eser večinoma slabši ekološki potencial, nekateri pritoki 
reke W eser, ki j ih prav tako z adeva projekt ureditve, pa imajo celo slab ekološki potencial. Taka je tudi 
ugotovitev, ki j asno izhaja iz sedanjega načrta upravljanja reke W eser iz leta 2009 , v skladu s katerim
54
55
56
54—
55—
56—
ECLI:EU:C:2014 :2324 15SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
 ciljev O kvirne dir ektive o vodah ne bo mogoče doseči pred letom 2015 , kar p omeni uporabo odstopanj 
in podaljšanj. 
Glej zgoraj navedeni načrt upravljanja, poglavje 5, str. 6 in naslednje. Poleg tega BUND p ojasnjuje, da j e Komisija na to temo zoper Zvezno 
republiko N emčijo začela postopek zaradi n eizpolnitve o bveznosti, evidentiran pod številko 2012 /4081 ( uradni opomin Komisije z dne 
21. junija 2012 ), ker naj bi bil načrt upravljanja v zvezi s tem n eustrezen. Nemška vlada v pisnih stališčih sama priznava, da j e zadevni projekt ureditve u poštevan 
v programu ukrepov v okviru načrtovanja, kar g a po mojem m nenju povezuje s področjem o bveznosti, 
ki jih imajo države članice na podlagi Okvirne dir ektive o vodah.
82. Zato uporaba prepovedi p oslabšanja na podlagi člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah za 
projekt, ko t je ureditev reke W eser, ni le preprosta uporaba Okvirne dir ektive o vodah, ampak je tudi 
najprimernejši ukrep za ohranitev p olnega učinka n avedene dir ektive, kot je izražen v njenem č lenu 1.
83. Seveda je treba ob taki ra zlagi Okvirne dir ektive o vodah ugotoviti, da b o večina projektov, ki b odo 
predloženi v odobritev in bi lahko p ovzročili poslabšanje, spadala v okvir odstopanja na podlagi 
člena 4(7) navedene dir ektive, čeprav bi zanje načeloma veljala prepoved poslabšanja. Vendar s e mi zdi 
tak p ristop u strezen, ke r omogoča izvajanje p rojektov, ki u strezajo dr ugim p otrebam ( zlasti 
gospodarskim), hkrati pa upošteva namen in glavne cilje Okvirne dir ektive o vodah z omogočanjem, 
da o dobritev spremljajo primerni pogoji in omejitve.
5. Predlog odgovora na prvo in četrto vp rašanje za predhodno o dločanje
84. Ob upoštevanju vseh zgornjih ugotovitev me nim, da s e prepoved poslabšanja in obveznost 
izboljševanja, določeni v členu 4 O kvirne dir ektive o vodah, u porabljata za postopke o dobritve 
posameznih projektov. Iz tega sledi, da s o v tej fazi države č lanice, razen če se odobri odstopanje 
v skladu z veljavnimi določbami prava Unije, 
V zvezi s tem me nim, da j e treba upoštevati ne le odstopanja iz člena 4 Okvirne dir ektive o vodah, ampak celotno ve ljavno z akono dajo 
s področja voda, ki b i lahko p osegla v navedeno dir ektivo. Za predstavitev v seh upoštevnih dir ektiv na tem p odročju glej točko 43 m ojih 
sklepnih predlogov v zadevi Komisija/Nemčija (C-525/12, EU:C:2014 :449). zavezane zavrniti odobritev p osameznega projekta, ki b i 
lahko o grozil cilj navedene dir ektive.
C – Pojem „poslabšanje“ v smislu člena 4(1)(a)(i) Ok virne direktive o vodah (drugo in tretje vprašanje)
1. Stališča strank
85. Predložitveno s odišče želi z drugim in tretjim vp rašanjem v bistvu izvedeti, v katerih okoliščinah je 
treba sklepati o „poslabšanju“ stanja vodnih teles v smislu člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah. 
Mimogrede opozarjam, da s e mi razmerje me d vp rašanjema, kot ju postavlja predložitveno s odišče, ne 
zdi ustrezno, ker je nemogoče odgovoriti na vp rašanje v zvezi s sistemom ra zvrščanja, ne da b i se prej 
analiziral pojem „poslabšanje“.
86. Predložitveno s odišče navaja preudarke o rgana, ki j e sprejel sklep o odobritvi. Iz njih izhaja, da t a 
organ kl jub ugotovitvi, da b i ureditev r eke W eser pripeljala do negativnih preoblikovanj sedanjega 
stanja vodnih teles, me ni, da s e táko p oslabšanje znotraj razreda n e bi smelo šteti za poslabšanje 
ekološkega potenciala ali ekološkega stanja vodnega telesa. Navedeni organ je torej ugotovil neobstoj 
poslabšanja v smislu člena 27 W HG, s katerim je bil prenesen člen 4(1) Okvirne dir ektive o vodah. 
Člen 27 W HG, naslovljen „Cilji upravljanja za površinske v ode“, določa, da „1. Če se površinske v ode ne opredelijo ko t umetne ali močno 
preoblikovane v skladu s členom 28, se upravljajo tako, da ( 1) se prepreči poslabšanje njihovega ekološkega stanja in kem ijskega stanja ter 
(2) se ohranita ali dosežeta dobro ekološko s tanje in dobro kem ijsko s tanje. 2. Površinske v ode, ki s e opredelijo ko t umetne ali močno 
preoblikovane v skladu s členom 28, se upravljajo tako, da ( 1) se prepreči poslabšanje njihovega ekološkega potenciala in kem ijskega stanja 
ter (2) se ohranita ali dosežeta dober ekološki potencial in dobro kem ijsko stanje.“ 
Nasprotno p a predložitveno s odišče ob opiranju zlasti na člen 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah 
meni, da z a pojem „poslabšanje“ ni mogoče šteti, da s e nanaša izključno n a spremem be, katerih 
posledica je razvrstitev v nižji razred v smislu Priloge V k navedeni direktivi.
57
58
59
60
57—
58—
59—
60—
16 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
87. Kar zadeva drugo vp rašanje, BUND i n Komisija me nita, da „poslabšanje“ v smislu člena 4(1)(a)(i) 
Okvirne dir ektive o vodah ni odvisno l e od spremem b ra zredov stanja, ker se z navedeno dir ektivo 
prepoveduje vsako p omembno poslabšanje znotraj istega ra zreda. V zvezi s tem t rdita, da s e s to 
določbo na splošno p repoveduje poslabšanje stanja teles površinske v ode (glej (i)) ter da n avedena 
določba napotuje na Prilogo V k Okvirni dir ektivi o vodah in torej na ra zvrstitev v tej prilogi le 
v zvezi z obveznostjo izboljševanja (glej (ii) in (iii)).
88. Kar z adeva tretje vp rašanje, BUND n avaja, da „poslabšanje“ v smislu člena 4(1)(a)(i) Okvirne 
direktive o vodah ustreza vsakem u vp livu, ki i ma negativne posledice za stanje voda a li je nad 
minimalnim pragom, ki i zhaja iz načela sorazmernosti, kar n ačeloma vključuje lokalne in kra tkoročne 
negativne vp live. Komisija me ni, da g re za „poslabšanje“ takoj, ko s e za en ra zred poslabša stanje 
najmanj enega od elementov ka kovosti, ki s e uporabljajo za ocenjevanje ekološkega stanja površinskih 
voda v smislu Priloge V k Okvirni direktivi o vodah.
89. Nemška, nizozemska in poljska vlada t er vlada Z druženega kra ljestva nasprotno me nijo, da j e treba 
kot „poslabšanje“ razumeti samo spremem be, katerih posledica je razvrstitev v nižji razred, opredeljen 
po Prilogi V k Okvirni dir ektivi o vodah. N emška t er v bistvenem t udi p oljska v lada i n vlada 
Združenega kra ljestva me nijo, da č eprav člen 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah ne napotuje na 
Prilogo V k navedeni dir ektivi, se predvidena razvrstitev u porablja posredno. Poleg tega nizozemska 
vlada kl jub svojemu predlogu odgovora n a tretje vp rašanje za predhodno o dločanje predlaga, naj se 
„poslabšanje“ namesto glede na stopnjo skupnega ekološkega stanja razlaga glede na različne elemente 
kakovosti ali glede na snovi. Nazadnje, francoska v lada j e na obravnavi zagovarjala tezo, da p ojem 
poslabšanje ustreza izključno ra zvrstitvi skupnega ekološkega stanja v nižji razred v skladu z merili iz 
Priloge V k Okvirni direktivi o vodah.
2. Mehanizem ra zvrščanja ekološkega stanja vodnih teles, 
Ta analiza ne zadeva podzemne vode ter močno p reoblikovanih in umetnih vodnih teles. ki g a določa Okvirna dir ektiva o vodah
90. Naj uvodoma navedem, da d vomi predložitvenega sodišča in razhajanja me d strankama izvirajo iz 
razprave v pravni doktrini me d zagovorniki teorije, da p ojem p oslabšanje ustreza razvrstitvi v nižji 
razred v smislu Priloge V Okvirne dir ektive o vodah (teorija „razredov“), in zagovorniki teorije, da 
pojem p oslabšanje ustreza vsaki spremem bi stanja vodnih teles (teorija „sedanjega stanja“). Ti teoriji 
sta torej skrajni stališči pri ra zlagi pojma poslabšanje v smislu člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive 
o vodah. D a pa bi se bilo mogoče lotiti razlage navedenega pojma, se mi zdi nujno t a okvir dopolniti 
s temeljitejšo preučitvijo tehničnih vidikov, ki i zhajajo iz Okvirne dir ektive o vodah. 
Za podrobno p redstavitev s istema ra zvrščanja glej Common I mplementation S trategy, Guidance Document no 13 z naslovom O verall 
approach to the classification o f ecological status and ecological potential.91. Kot sem ž e opozoril, ocenjevanje stanja površinskih voda temelji na analizi ekološkega stanja, ki 
obsega pet razredov. 
Okvirna dir ektiva o vodah za kem ijsko stanje določa dva razreda.92. Vendar j e treba poudariti, da j e vsak razred, vključno z zelo dobrim stanjem p ri ekološkem s tanju, 
določen glede na odstopanje od referenčnih razmer v smislu oddelka 1.2 Priloge V k Okvirni dir ektivi 
o vodah, to je od vrednosti, ki s e običajno p ovezujejo s posameznim tipom vodnega telesa v razmerah 
brez motenj. Gre torej za naravne razmere površinskih voda, značilne za vsak tip vodnega telesa, 
Za predstavitev tipov A in B ter vrst teles glej prilogi II in V k Okvirni direktivi o vodah. ki p a 
v Okvirni direktivi o vodah niso opredeljene.
61
62
63
64
65
66
67
68
69
61—
62—
63—
64—
65—
66—
67—
68—
69—
ECLI:EU:C:2014 :2324 17SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
93. Za dobro ekološko s tanje v smislu Priloge V k Okvirni dir ektivi o vodah se torej šteje stanje, ki 
ustreza majhnemu odstopanju zaradi č lovekovega delovanja glede na stanje, ki s e običajno p ovezuje 
s tipom telesa površinske v ode, preučevanim v razmerah brez motenj. Z drugimi besedami, večje ko t 
je odstopanje od neokrnjenega ali zgodovinskega stanja vodnih teles, večje poslabšanje se pripisuje 
ekološkem u stanju vodnega telesa.
94. Za presojo ekološkega stanja se morajo dr žave članice opreti na biološke elemente kakovosti, ki so 
temelj te presoje, dopolnjujejo pa jih fizikalno-kemijski in h idromorfološki elementi. 
Za vsak tip vodnega telesa države članice torej preverijo hidromorfološke in fizikalno-kem ijske ra zmere, ki p redstavljajo vrednosti elementov 
kakovosti, navedenih v oddelku 1.1 Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. D ržave članice morajo tudi opredeliti referenčne biološke ra zmere, 
ki predstavljajo vrednosti elementov kakovosti, navedenih v oddelku 1.2 Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. V sak od 
navedenih elementov zajema dolg seznam parametrov. 
Glej oddelek 1.2.1 Priloge V k Okvirni dir ektivi o vodah. Pri bioloških elementih ka kovosti gre zlasti za oceno fitoplanktona, makrofitov in 
fitobentosa, bentoških nevretenčarjev ter rib. Pri hidromorfoloških elementih gre za oceno ko ličine in dinamike toka, povezave s podzemno 
vodo, kon tinuitete toka, tlorisnega poteka struge, spreminjanja širine in globine, strukture in stanja obrežnih pasov. Pri fizikalno-kem ijskih 
elementih ka kovosti gre za oceno s lanosti, kisikovih razmer, toplotnih razmer, pH in posebnih on esnaževal. Za reke, jezera, somornice in obalno m orje so 
predvideni ločeni seznami.
95. Nato morajo dr žave članice, da b i ovrednotile odstopanje me d običajnimi razmerami in trenutnim 
stanjem v odnega telesa, določiti razmerja ekološke kakovosti (v nadaljevanju: REK). REK predstavlja 
odnos me d vrednostmi bioloških parametrov, opaženimi v določenem t elesu površinske v ode, in 
vrednostmi za te parametre pri referenčnih ra zmerah za isto telo. 
Kot določa oddelek 1.4.1(ii) Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. Razmerje se izrazi kot številčna 
vrednost me d nič in ena. Zelo dobro ekološko s tanje so vrednosti blizu ena in slabo ekološko s tanje 
vrednosti blizu nič.
96. Države članice torej šele v tej poznejši fazi razdelijo lestvico REK za vsako v rsto površinskih voda 
v pet razredov z uporabo me jne vrednosti bioloških elementov kakovosti, ki i zraža me jo me d temi 
različnimi razredi (zelo dobro, dobro, zmerno, slabše, slabo). 
Kot določa oddelek 1.2 Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. M ejne vrednosti je treba določiti po 
postopku interkalibracije, 
Postopek, določen v oddelku 1.4.1, od (iv) do (ix), Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. v katerem s e primerjajo rezultati nacionalnega ra zvrščanja po sistemih 
spremljanja za vsak biološki element in za vsak skupni tip telesa površinske v ode me d dr žavami 
članicami v isti geografski interkalibracijski skupini ter se oceni skladnost rezultatov z normativnimi 
opredelitvami iz oddelka 1.2 P riloge V k Okvirni dir ektivi o vodah. 
Glej uvodno izjavo 5 Sklepa Komisije z dne 20. septembra 2013 o določitvi vrednosti za razvrščanje po sistemih spremljanja stanja v državah 
članicah, ki s o rezultat postopka interkalibracije, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000 /60/ES ter razveljavitvi Odločbe 
2008 /915/ES (UL L 266, str. 1). Ve ndar s e p ostopek 
interkalibracije uporablja samo za razmejitev me d stanji razredov „zelo dobro“, „dobro“ in „zmerno“. 
Glej Prilogo V, oddelek 1.4.1(iii), k Okvirni direktivi o vodah. 
Mejne vrednosti držav članic so navedene v sklepu o interkalibraciji, ki g a je sprejela Komisija. 
Glej Sklep K omisije z dne 20. septembra 2013 , ki j e naveden v opombi na strani 66 t eh sklepnih predlogov.97. Nazadnje, bistveno p ravilo, ki g a navaja Komisija, je pravilo, opisano z izrazom one out all out. 
Navedeno je v oddelku 1.4.2(i) Priloge V k Okvirni direktivi o vodah. 
V skladu z navedenim n ačelom se vodno t elo ra zvrsti en ra zred nižje takoj, ko ra zmerje enega od 
elementov ka kovosti pade pod ra ven, ki u streza trenutnemu ra zredu. Ta me toda j e povezana 
z opredelitvijo „stanja površinske v ode“, ki j e navedena v členu 2(17) in v skladu s katero m ora to 
stanje določati bodisi njegovo ekološko b odisi njegovo kem ijsko stanje, in sicer tisto, ki j e slabše.
70
71
70—
71—
18 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
3. Posledice za razlago pojma „poslabšanje“ v smislu člena 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah
98. Glede na zgornjo analizo je jasno, da j e sistem ra zvrščanja horizontalen instrument, na ka terem 
temelji sistem u pravljanja, določen z Okvirno dir ektivo o vodah. T o potrjuje člen 2(21) te dir ektive, ki 
napotuje na razvrstitev p o Prilogi V k Okvirni dir ektivi o vodah. V navedeni prilogi so te razvrstitve 
ekološkega stanja poimenovane no rmativne opredelitve.
99. Vendar j e prav tako n esporno, da s e določanje me jnih vrednosti me d ra zredi u resničuje 
s sprejemanjem i zjemno š irokih ra zponov. Razredi so torej samo instrument, ki d oloča ali omejuje 
zelo podrobno u krepanje dr žav članic, v okviru ka terega te opredeljujejo elemente ka kovosti, ki 
izražajo resnično s tanje nekega vodnega telesa. Zato se m i zdi, da p redvsem i z tega ra zloga 
člen 4(1)(a)(i) Okvirne dir ektive o vodah ne napotuje na Prilogo V k navedeni dir ektivi, ker je pojem 
poslabšanje, ki j e kl asičen kon cept vodnega prava, splošen pojem n a tem p odročju, ki p resega 
tehnično n aravo navedene dir ektive.
100. Zato me nim, da j e me d nasprotujočima si teorijama, ki s ta bili omenjeni zgoraj, glede na cilje, ki 
izhajajo iz členov 1 in 4 Okvirne dir ektive o vodah, najbolj uravnotežena in ko herentna razlaga ta, da j e 
treba pojem „poslabšanje stanja telesa površinske v ode“ presojati glede na vsako s nov ali element 
kakovosti, ki j e zajet v ocenjevanju ekološkega stanja v smislu navedene dir ektive, ne da b i morala biti 
posledica tega vedno s premem ba razvrstitve.
101. Opozoriti je namreč treba, da j e želel zakono dajalec ob sprejetju O kvirne dir ektive o vodah 
poudariti pomen ekološkega pristopa pri upravljanju voda. Tak je tudi p ristop, na ka terem t emelji 
razvrstitev p ovršinskih voda, ki v ključuje ra zlične zahteve z vidika n jihovega ekološkega stanja in 
kem ijskega stanja. Ta pristop p otrjuje uporaba načela one out all o ut, ki j e poseben izraz 
previdnostnega načela. 
Vendar p o navedbah v pravni doktrini najpogosteje pripelje do dodatnega razvrščanja v podrazrede. Glej Josefsson, H. in Baaner, L., The 
Water Framework Directive: A Directive for the Twenty-First Century?, Journal of Environmental Law, zv. 23, 2011 , št. 3, str. 471. Vendar p oudarjam, da p ostane z uporabo tega načela sistem ra zvrščanja 
neuporaben ko t morebitni instrument za operativno o dločanje, ker se z navedenim n ačelom temu 
sistemu odvzame n jegova funkcija (aritmetične) sredine kazalnikov stanja zadevnega vodnega telesa.
102. Zdi se mi namreč, da u poraba pravila one out all out v povezavi s teorijo ra zredov pripelje do 
nasprotnih rezultatov od želenih. T ako e nako ko t Komisija me nim, da s e s sprejetjem t eorije razredov 
pojavi tveganje, da b odo vode v najnižjem ra zredu izključene s področja uporabe prepovedi poslabšanja 
in da b o varstvo voda v višjih razredih oslabljeno. Ob upoštevanju cilja Okvirne dir ektive o vodah pa ta 
tip vodnih teles potrebuje posebno p ozornost v okviru upravljanja voda. Res je, da j e v skladu 
z načelom one out all out poslabšanje enega samega parametra d ovolj, da s e v nižji razred ra zvrsti 
celotno telo. Vendar b i se lahko p o taki ra zvrstitvi v nižji razred poslabšali tudi vsi drugi parametri, ne 
da b i to povzročilo ka kršno ko li poslabšanje v skladu s teorijo razredov. 
V zvezi s tem j e dovolj omeniti primer, v katerem j e treba zaradi e nega samega parametra ko t „slabo“ opredeliti stanje celotnega vodnega 
telesa. Čeprav v takem p rimeru formalno n i mogoče no beno p oslabšanje, bo v resnici z vidika p reostalih parametrov dovoljeno v sako 
poslabšanje.103. Presoja pojma poslabšanje z vidika ra zredov torej povzroči, da s e s področja uporabe Okvirne 
direktive o vodah izvzamejo neštete spremem be stanja elementov kakovosti, to pa ogrozi uresničevanje 
cilja te dir ektive.
72
73
74
72—
73—
74—
ECLI:EU:C:2014 :2324 19SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
104. Poleg tega opozarjam – ne da b i želel sodelovati v znanstveni razpravi na temo Okvirne dir ektive 
o vodah – na obstoj več kri tičnih pripomb v zvezi z modelom ra zvrščanja. 
Tako je bilo zlasti navedeno, da b i bilo ra zumneje šteti, da j e zelo dobro stanje enakovredno r eferenčnim ra zmeram. Poleg tega je bilo 
poudarjeno, da b i se bilo treba, da b i se lahko d oločile me je me d ra zredi, opreti na popolnoma znanstveno a nalizo, katere me todologija 
dejansko š e ni določena. Glej študijo: Van de Bund, W., i n Solimini, A., Ecological Quality Ratios for Ecological Quality Assessment in 
Inland and M arine W aters, Rebecca Deliverable 10 , Joint Research Centre, Institute for Environement and Su stainability 2007 , str. 10. 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/111111111 /10875 /2/6757 %20-%20Deliverable_10_1 %200recc.pdf. G lej t udi 
Moss, B., T he determination o f ecological status in shallow lakes – a tested system ( Ecoframe) for implementation o f the European W ater 
Framework Directive, KOPS 2003 . Zdi se torej, da v resnici 
navedeni sistem n ajpogosteje pripelje do približnih ali nezadovoljivih rezultatov v smislu, da n e izraža 
trenutnega stanja ekosistema.
105. Če pa se, nasprotno, pojem „poslabšanje“ razlaga v povezavi z nekim elementom ka kovosti ali 
neko snovjo, prepoved poslabšanja ohrani svoj polni učinek, ke r zajema vsako spremem bo, ki b i lahko 
ogrozila uresničevanje glavnega cilja Okvirne dir ektive o vodah.
106. Nazadnje, opažam, da s e več strank sklicuje na iste smernice Komisije, 
Glej Guidance Document št. 20 z naslovom Exemp tions to the Environmental Objectives. čeprav iz njih izpeljujejo 
nasprotne u gotovitve. N a p odlagi teh smernic se „[v] okviru č lena 4(7) […] cilji v zvezi 
s preprečevanjem p oslabšanja ekološkega stanja nanašajo na spremem be razreda, in ne na spremem be 
znotraj razredov. Zato državam članicam ni treba uporabljati člena 4(7) za spremem be znotraj razreda.“
107. V zvezi s tem o pažam nekaj zmede me d pojmom poslabšanje in kršitvijo določb Okvirne dir ektive 
o vodah ko t take. Zdi se mi namreč, da n avedene smernice potrjujejo tezo, da m ora dr žava članica 
sprejeti vse ukrepe, ki o mogočajo doseganje dobrega stanja vodnih teles, zlasti z izvajanjem o koljskih 
ciljev iz člena 4 Okvirne dir ektive o vodah. Ve ndar dr žava članica ni deležna no bene sankcije, če kljub 
vsem p rizadevanjem n avedeno s tanje ni doseženo. V vsakem p rimeru, kot pojasnjuje nemška v lada, te 
smernice, naj bodo še tako ko ristne, niso zavezujoče. Poleg tega ne gre za obvestilo Komisije v smislu 
sodne prakse na področju kon kurenčnega prava in finančnih sankcij. 
Glej sodbi Dansk Rø rindustri in dr ugi/Komisija (C-189/02 P, C-202/02 P, od C-205/02 P do C-208/02 P in C-213/02 P, EU:C:2005 :408, 
točke o d 211 d o 213) ter Komisija/Portugalska (C-70/06, EU:C:2008 :3, točka 34).108. Vsekakor bi rad p oudaril, da n iti na podlagi besedila niti na podlagi cilja O kvirne dir ektive 
o vodah nikakor ni mogoče potrditi obstoja minimalnega praga za namene teorije večjega poslabšanja, 
kot jo predstavlja predložitveno s odišče. Edini minimalni prag v zvezi z obveznostmi varstva stanja 
voda je namreč tisti, ki i zhaja iz že ve ljavne zakono daje Unije v skladu z uvodno i zjavo 51 O kvirne 
direktive o vodah v povezavi z njenima členoma 4(8) in (9) ter 11(3)(a).
109. Ob upoštevanju vseh zgornjih ugotovitev p redlagam, naj se na dr ugo in tretje vp rašanje za 
predhodno o dločanje odgovori, da j e treba pojem p oslabšanje ra zlagati v povezavi s snovjo ali 
elementom ka kovosti, ki j e zajet v ocenjevanju ekološkega stanja v smislu Priloge V k Okvirni direktivi 
o vodah, ne da b i se morala zaradi s premem be nujno s premeniti razvrstitev. Rezultat tega je vseeno 
lahko s premem ba ra zvrstitve, če vrednost snovi ali elementa ka kovosti pade pod ra ven, ki u streza 
trenutni razvrstitvi.
V – Predlog
110. Sodišču predlagam, naj na postavljena vp rašanja za predhodno o dločanje odgovori:
1. Člen 4(1)(a)(i) Direktive E vropskega parlamenta in Sveta 2000 /60/ES z dne 23. oktobra 2000 
o določitvi okvira z a ukrepe S kupnosti na področju vodne politike, kakor je bila spremenjena 
z Direktivo 2009 /31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 , je treba razlagati 
tako, da s o dr žave č lanice zavezane – ra zen če se odobri odstopanje v skladu z veljavnimi 
določbami prava Unije – zavrniti odobritev p rojekta, če bi ta lahko b odisi povzročil poslabšanje
20 ECLI:EU:C:2014 :2324SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC-461/13
BUND FÜR UM WELTUND N ATURSCHUTZDEUTSCHLAND
 stanja telesa površinske v ode bodisi ogrozil doseganje dobrega stanja površinskih voda o ziroma 
njihovega dobrega ekološkega potenciala ali dobrega kem ijskega stanja do da tuma, določenega 
v navedeni direktivi.
2. Pojem „poslabšanje stanja“ iz člena 4(1)(a)(i) Direktive 2000 /60, ka kor je bila spremenjena 
z Direktivo 2009 /31, je treba razlagati tako, da s e nanaša na spremem be v zvezi s snovjo ali 
elementom ka kovosti, ki j e zajet v ocenjevanju ekološkega stanja v smislu Priloge V k navedeni 
direktivi, ne da b i se morala zaradi s premem be nujno s premeniti razvrstitev v smislu navedene 
priloge. Rezultat tega je vseeno l ahko s premem ba ra zvrstitve, če vrednost snovi ali elementa 
kakovosti pade pod raven, ki u streza trenutni razvrstitvi.