*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :46 1SKLEP SODIŠČA (šesti senat)
z dne 28. januarja 2015  
Jezik postopka: španščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Člen 99 P oslovnika S odišča — Prenos podjetja — 
Ohranitev p ravic delavcev — Razlaga Direktive 2001 /23/ES — Odsvojitelj, ki j e v postopku z aradi 
plačilne nesposobnosti — Jamstvo, da p ridobitelj ne prevzame n ekaterih obveznosti 
prenesenega podjetja“
V zadevi C-688/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Juzgado de lo M ercantil no3 de Barcelona (Španija) z odločbo z dne 11. decembra 2013 , ki j e prispela 
na Sodišče 27. decembra 2013 , v postopku
Gimnasio De portivo San Andrés SL, v likvidaciji, 
ob udeležbi
Tesorería G eneral de l a Se guridad Social (TGSS),
Fondo de G arantía Salarial,
SODIŠČE (šesti senat),
v sestavi S. Rodin, predsednik senata, A. Borg Barthet in F. Biltgen (poročevalec), sodnika,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Gimnasio Deportivo San Andrés SL, v likvidaciji, G. Atarés París, stečajna upraviteljica,
— za Tesorería G eneral de la Seguridad S ocial (TG SS) M. F. Mijares García-Pelayo, zastopnica,
— za špansko v lado L. Banciella Rodríguez-Miñón, zastopnik,
— za Evropsko ko misijo J. Enegren in R. Vidal Puig, zastopnika,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da o dloči z obrazloženim 
sklepom v skladu s členom 99 P oslovnika S odišča,
2 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
sprejema naslednji
Sklep
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago D irektive S veta 2001 /23/ES z dne 
12. marca 2001 o približevanju zakono daje dr žav članic v zvezi z ohranjanjem p ravic delavcev 
v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 5, zvezek 4, str. 98).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora, ki g a je začelo podjetje Gimnasio Deportivo San Andrés SL, 
v likvidaciji, (v nadaljevanju: Gimnasio) glede vp rašanja, katerih dolgov tega podjetja se lahko o prosti 
podjetje pridobitelja pri prenosu dejavnosti s prvega podjetja na drugo.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 1(1)(a) Direktive 2001 /23 d oloča:
„Ta dir ektiva se uporablja za vsak prenos podjetja, obrata ali dela podjetja ali obrata na dr ugega 
delodajalca, ki j e posledica pogodbenega prenosa ali združitve.“
4 Člen 2(1) navedene dir ektive d oloča:
„V tej direktivi:
a) je ‚odsvojitelj‘ vsaka fizična ali pravna oseba, ki z aradi p renosa v smislu člena 1(1) preneha biti 
delodajalec v podjetju, obratu ali delu podjetja ali obrata;
(b) je ‚pridobitelj‘ vsaka f izična ali pravna oseba, ki z aradi p renosa v smislu člena 1(1) postane 
delodajalec v podjetju, obratu ali delu podjetja ali obrata;
[…]
(d) je ‚delavec‘ vsaka o seba, ki j o v državi članici varuje ko t delavca nacionalna delovnopravna 
zakono daja.“
5 Člen 3 Direktive 2001 /23 v poglavju II z naslovom „Ohranjanje pravic delavcev“ določa:
„1.Pravice in obveznosti odsvojitelja, ki i zhajajo iz na da n prenosa obstoječe pogodbe o zaposlitvi ali 
delovnega razmerja, se na podlagi takega prenosa prenesejo na pridobitelja.
Države članice lahko d oločijo, da s ta od dneva prenosa odsvojitelj in pridobitelj solidarno o dgovorna, 
kar z adeva obveznosti, nastale pred dnevom p renosa na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali delovnega 
razmerja, ki j e obstajalo na dan prenosa.
[…]
3. Po prenosu pridobitelj še naprej zagotavlja s kolektivno p ogodbo dogovorjene delovne pogoje, 
kakršne je na podlagi te pogodbe zagotavljal odsvojitelj, do dneva prenehanja veljavnosti ali izteka te 
kolektivne pogodbe ali do dneva uveljavitve ali začetka u porabljanja druge ko lektivne pogodbe.
ECLI:EU:C:2015 :46 3SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
Države članice lahko o mejijo obdobje zagotavljanja takih delovnih pogojev, s pridržkom, da n i kra jše od 
enega leta.
4. 
(a) Če države članice ne določijo drugače, se odstavka 1 in 3 ne uporabljata v zvezi s pravico delavcev 
do starostnih, invalidskih ali družinskih da jatev n a podlagi dodatnega zavarovanja v podjetju ali na 
medpodjetniški ra vni, ki o bstajajo zunaj okvirov obveznega socialnega zavarovanja držav članic.
(b) Tudi kadar dr žave č lanice ne določijo v skladu s pododstavkom (a), da s e v zvezi s takimi 
pravicami uporabljata odstavka 1 in 3, morajo sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi zavarujejo 
interese delavcev in oseb, ki o b prenosu niso ve č zaposlene v podjetju odsvojitelja, v zvezi 
s pravicami do starostnih da jatev in da jatev p reživelim dr užinskim članom, ki s o jih že pridobili 
ali jih pridobivajo na podlagi dodatnega zavarovanja iz pododstavka (a).“
6 Člen 4(1) te dir ektive, prvi stavek, določa, da „[p]renos podjetja, obrata ali dela podjetja ali obrata sam 
po sebi odsvojitelju ali pridobitelju ne daje podlage za odpuščanje.“
7 Člen 5 Direktive 2001 /23, ki t udi spada v poglavje II te dir ektive, določa:
„1.Če države članice ne določijo dr ugače, se člena 3 in 4 ne uporabljata za prenos podjetja, obrata ali 
dela podjetja ali obrata, če je odsvojitelj v stečajnem a li temu podobnem p ostopku z aradi p lačilne 
nesposobnosti, ki j e bil začet z namenom likvidacije premoženja odsvojitelja in je pod nadzorom 
pristojnega organa oblasti (ki je lahko t udi stečajni upravitelj, ki g a je pooblastil pristojni organ 
oblasti).
2. Kadar s e člena 3 in 4 uporabljata za prenos v postopkih plačilne nesposobnosti (ne glede na to, ali je 
bil postopek sprožen z namenom likvidacije premoženja odsvojitelja) in pod pogojem, da p ostopek 
nadzira p ristojni organ oblasti (ki je lahko tudi stečajni upravitelj po določbah nacionalne zakono daje), 
lahko dr žava članica določi, da:
(a) se dolgovi odsvojitelja na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali delovnega ra zmerja, ki s o zapadli 
v plačilo pred prenosom ali pred začetkom p ostopka z aradi p lačilne nesposobnosti, ne glede na 
člen 3(1) ne prenesejo na pridobitelja, pod pogojem, da j e ta postopek v skladu z zakono dajo te 
države članice podlaga za varovanje, ki j e najmanj tako, kakor je predvideno z a situacije, na katere 
se nanaša Direktiva Sveta 80 /987/EGS z dne 20. oktobra 1980 o približevanju zakono daje dr žav 
članic o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti njihovega delodajalca [UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 217], in/ali; da
(b) se pridobitelj, odsvojitelj ali oseba oziroma osebe v funkciji odsvojitelja na eni strani in 
predstavniki delavcev n a drugi strani lahko d ogovorijo, kolikor to dopušča veljavna zakono daja ali 
praksa, za spremem be določil in pogojev z a zaposlitev, katerih cilj je ohranitev z aposlitvenih 
možnosti, tako da s e zagotovi preživetje podjetja, obrata ali dela podjetja ali obrata.
3. Država članica lahko u porabi odstavek 2(b) za vse prenose, ko j e odsvojitelj v resnih gospodarskih 
težavah, ka kršne opredeljuje nacionalna zakono daja, če tako stanje ugotovi pristojni organ oblasti in je 
omogočen sodni nadzor, pod pogojem, da s o take d oločbe v nacionalni zakono daji obstajale že pred 
17. julijem 1998 .
[…]
4. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da p reprečijo zlorabo postopkov plačilne nesposobnosti, 
zaradi ka terih bi bili delavci prikrajšani za pravice, ki j ih predvideva ta dir ektiva.“
4 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
8 Člen 8 te dir ektive d oloča:
„Ta dir ektiva ne vp liva na pravico dr žav članic, da u porabljajo ali sprejmejo za delavce ugodnejše 
zakone ali druge predpise ali da s podbujajo ali dopuščajo za delavce ugodnejše ko lektivne pogodbe ali 
sporazume me d socialnimi partnerji.“
Špansko p ravo
9 Nasledstvo podjetja ureja kra ljeva zakonska u redba 1/1995 z dne 24. marca 1995 o potrditvi 
spremenjenega besedila zakona o delovnih razmerjih (Estatuto de los Trabajadores, BOE št. 75, z dne 
29. marca 1995 , str. 9654 ) v različici, ki i zhaja iz zakona 12 /2001 z dne 9. julija 2001 ( BOE št. 164 
z dne 10. julija 2001 , str. 24890 , v nadaljevanju: zakon o delovnih razmerjih).
10 Člen 44(1) zakona o delovnih razmerjih določa:
„Prenos podjetja, delovnega centra a li samostojne proizvodne enote tega podjetja sam p o sebi ne 
pomeni, da d elovno ra zmerje preneha; no vi delodajalec vstopi v pravice in obveznosti prejšnjega 
delodajalca, ki j ih ima na podlagi pogodbe o zaposlitvi in socialne varnosti, vključno z obveznostmi 
glede pokojnin pod pogoji, ki j ih določa posebna ve ljavna zakono daja, in na splošno z vsemi 
obveznostmi na področju dodatne socialne varnosti, ki j ih je nanj prenesel odsvojitelj.“
11 Vendar p a v skladu s členom 57a zakona o delovnih razmerjih v primeru stečajnih postopkov veljajo 
posebni pogoji, ki j ih določa zakon o stečaju 22 /2003 z dne 9. julija 2003 ( Ley 22/2003 C oncursal, BOE 
št. 164 z dne 10. julija 2003 , str. 26905 ) v različici, ki i zhaja iz zakona 38/2011 z dne 10. oktobra 2011 
(BOE št. 245 z dne 11. oktobra 2011 , v nadaljevanju: zakon o stečajnem p ostopku), v primerih 
kolektivne spremem be, prekinitve in prenehanja pogodb o zaposlitvi in pogodb o prenosu podjetja.
12 Zakon o stečajnem p ostopku d oloča dva mogoča izida v postopku z aradi p lačilne nesposobnosti, in 
sicer dogovor ali likvidacijo. V likvidacijski fazi se uporabljata člena 148 in 149 t ega zakona, ki 
določata drugačen pravni režim gl ede na to, ali je bil načrt likvidacije izdelan in odobren ali ne.
13 Člen 148(1) zakona o stečajnem p ostopku d oloča, da m ora upravitelj v začeti likvidacijski fazi sodišču 
predložiti likvidacijski n ačrt, v zvezi s tem p a je še pojasnjeno, da m ora ta načrt, če je m ogoče, 
„predvideti enoten prenos vseh ali nekaterih poslovnih enot, obratov ali drugih proizvodnih enot blaga 
in storitev dr užbe, ki j e predmet zaradi p lačilne nesposobnosti“.
14 Člen 148(2) določa, da m ora likvidacijski načrt odobriti sodišče, ki l ahko „v načrt uvede spremem be ali 
sprejme l ikvidacijo v skladu z dispozitivnimi pravili“, ki s o določena v členu 149 z akona o stečajnem 
postopku.
15 Navedeni člen 149 d oloča:
„1.Če ni bil odobren načrt za likvidacijo ali če morebiti nekatere točke s takim načrtom niso urejene, 
mora likvidacija potekati po teh pravilih:
a) vse podružnice, obrati in dr uge proizvodne enote blaga ali storitev, ki p ripadajo dolžniku, je treba 
prenesti ko t celoto, razen če sodišče po poročilu stečajnega upravitelja odloči, da p redhodna 
razdelitev ali ločen prenos celote ali dela elementov bolj ustreza interesom vseh upnikov. Prenos 
vseh ali v obravnavani zadevi posameznih proizvodnih enot se opravi s prodajo na dra žbi, če pa je 
ta neuspešna, lahko sodišče odredi neposreden prenos.
[…]
ECLI:EU:C:2015 :46 5SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
2. Z vidika z aposlitve g re za prenos podjetja, ko p renos iz odstavka 1(a) vodi k ohranitvi identitete 
gospodarske e note ko t celote organiziranih sredstev, ki s lužijo gl avni ali postranski g ospodarski 
dejavnosti. V tem p rimeru lahko s odišče odloči, da p ridobitelj nima no bene obveznosti glede 
neporavnanih plač ali odpravnin, ki s o bile dolgovane pred prenosom in ki j ih pokrije Fondo de 
garantía salarial (garancijski sklad z a plače) v skladu s členom 33 z akona o delovnih razmerjih. Poleg 
tega lahko p ridobitelj in predstavniki z aposlenih zagotovijo preživetje dejavnosti v prihodnosti in 
ohranitev d elovnih me st s sklenitvijo sporazumov za spremem bo ko lektivnih delovnih pogojev.
3. S sklepom o odobritvi prenosa ali prenosa stvari in pravic bodisi skupaj bodisi ločeno, v svežnjih ali 
kot del podjetja ali proizvodne enote se določi, da p renehajo vsa bremena, ki s o pred postopkom zaradi 
plačilne nesposobnosti obstajala v korist upnikov, ki s o prijavili svoje terjatve in nimajo posebnega 
položaja v skladu s členom 90.“
16 Predložitveno s odišče me ni, da e najsta kon čna določba zakona o stečajnem p ostopku o spremem bah 
splošnega zakona o davkih 58/2003 ( Ley 58/2003 G eneral Tributaria) z dne 17. decembra 2003 ( BOE 
št. 302 z dne 18. decembra 2003 , str. 44987 ) izrecno d oloča, da n asledstvo za da včne namene ali 
razširitev o dgovornosti ne ve lja za prevzemnike g ospodarskih enot ali dejavnosti, ki p ripadajo 
dolžniku, glede ka terega poteka p ostopek zaradi p lačilne nesposobnosti, če do pridobitve p ride v tem 
postopku. V zakono daji o socialni varnosti pa enake d oločbe ni.
17 Splošni zakon o socialni varnosti (Ley General de la Seguridad S ocial) v prečiščenem b esedilu, ki j e bil 
potrjen s kraljevo zakonsko u redbo 1/1994 z dne 20. junija 1994 ( BOE št. 154 z dne 29. junija 1994 , 
str. 20658 , v nadaljevanju: LGSS), vsebuje člen 127 z naslovom „Posebni primeri odgovornosti iz 
naslova dajatev“, ki v odstavku 2 določa:
„Pri prenosu lastništva gospodarske, industrijske a li trgovske e note prevzemnik s prejšnjim lastnikom 
ali njegovimi dediči solidarno o dgovarja za plačilo da jatev, ki s o zapadle v plačilo pred prenosom. 
Enaka o bveznost obstaja me d delodajalcem o dsvojiteljem i n pridobiteljem p ri začasnem da janju na 
razpolago delavca, čeprav je to brezplačno a li neprofitno.“
18 Člen 15(3) zakona LGSS z naslovom „Obvezujoča narava [prispevkov]“, kakor je bil spremenjen, 
določa:
„Fizične ali pravne osebe oziroma subjekti, ki n iso pravne osebe, so odgovorni za izpolnitev o bveznosti 
plačevanja prispevkov za socialno v arnost ali plačevanja za socialno v arnost iz dr ugih virov, katerim 
določbe, ki u rejajo posamezno u reditev a li vir, neposredno n alagajo obveznost plačila, podredno 
oziroma mo rtis causa pa tudi s olidarno o dgovorne osebe, ki s o odgovorne na podlagi dejstev, 
opustitev, dejanj ali pravnih aktov v skladu s vsemi veljavnimi zakonskimi določbami, ki s e nanašajo 
na obveznosti za socialno v arnost, ali jih izrecno n e izključujejo, oziroma sporazumi ali pogodbami, ki 
niso v nasprotju z zakoni. Ta solidarna odgovornost, ki j e podredna ali mo rtis causa, se uveljavlja 
v skladu s postopkom izterjave, ki g a določajo ta zakon i n njegove izvedbene uredbe.“
19 Člen 104(1) zakona LGSS, kakor je bil spremenjen, z naslovom „Oseba, odgovorna [za plačilo]“, določa:
„Delodajalec je odgovoren za upoštevanje obveznosti plačila in nakazila celotnega zneska l astnih 
prispevkov in prispevkov svojih delavcev.
Podredno a li mo rtis causa so solidarno o dgovorne osebe ali subjekti, ki n iso pravne osebe, na katere se 
nanašata člena 15 in 127(1) in (2) tega zakona.
6 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
Solidarna odgovornost iz naslova nasledstva lastništva gospodarske, industrijske a li trgovske e note iz 
člena 127 s e ra zširi n a vse dolgove, ki s o nastali pred nasledstvom. Za to nasledstvo se šteje, da 
obstaja, tudi če gre za dr užbo z udeležbo delavcev a li združenja delavcev p ri upravljanju (,sociedad 
laboral‘), ki o hrani gospodarsko, industrijsko a li trgovsko e noto, ne glede na to, ali so bili ti delavci 
zaposleni pri prejšnjem d elodajalcu ali ne.
Če je delodajalec družba ali enota, ki j e bila razpuščena in likvidira na, se njene neporavnane obveznosti 
iz naslova prispevkov, dolgovanih za socialno v arnost, prenesejo na družbenike ali imetnike ka pitalskih 
deležev, ki s o solidarno o dgovorni za njihovo plačilo v mejah vrednosti izkupička, ki j im p ripada 
v okviru likvidacije.
[…]“
Dejansko stanje spora o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
20 Gimnasio je gospodarska dr užba, katere glavna dejavnost je upravljanje srednje šole Escuela Laia z več 
kot 150 učenci.
21 S sklepom z dne 2. septembra 2013 s e je začel njen stečajni postopek.
22 Pristojni pravosodni organ je s sklepom z dne 15. oktobra 2013 o dobril sklep o dodelitvi šole Es cuela 
Laia dr užbi Institució Pedagógica Sant Andreu SL, ki j o sestavlja skupina srednješolskih učiteljev in ki 
je edina predložila ponudbo za nakup enote. Ta dr užba se je zavezala ohraniti dejavnost dr užbe 
Gimnasio in prevzeti pogodbe o zaposlitvi njenih delavcev.
23 V skladu s tem s klepom m orajo biti za sklep o dodelitvi izpolnjeni ti pogoji:
„1.V roku n ajveč 45 delovnih dni od vročitve tega sklepa se določijo celotni zneski, ki s e ka kor ko li 
dolgujejo delavcem, da s e jih sporoči Fondo de Garantía [Salarial] (jamstveni sklad), da p revzame 
plačilo v skladu z določbami člena 33 z akona o delovnih razmerjih.
[…]
5. Izrecno s e dovoli prenos pravnih razmerij, povezanih z obratovanjem p roizvodne enote, ki b i jih 
družba v likvidaciji lahko imela s tretjimi osebami, zlasti pogodb o naročilu, prodajnih naročil, 
franšiznih p ogodb, zakupnih p ogodb in p ogodb o zagotavljanju a li opravljanju storitev. 
Prevzemnik mora gospodarsko sodišče obvestiti o vseh težavah, ki b i morda n astale pri prenosu.
Izrecno s e sklene, da s prenosom p renehajo vse obveznosti in dolgovi, ki b i morda o bstajali na 
delih premoženja, ki s e prenašajo, razen tistih, povezanih s posebnimi privilegiji, ki s o navedeni 
v končnem p oročilu. Zato se na dolžnika n e prenesejo no beni drugi dolgovi, razen tistih, ki s o 
navedeni v zavezujoči ponudbi, in pod pogoji, navedenimi v njej, pri čemer prevzemnik ali 
subjekt, ki g a ta določi, ne prevzame p rejšnjih da včnih dolgov dr užbe v likvidaciji in prejšnjih 
obveznosti, to je dolgov, ki b i jih insolventna dolžnica morda i mela do Tesorería G eneral de la 
Seguridad S ocial [splošna blagajna socialne varnosti, v nadaljevanju: TG SS]. Ta sklep s e vroči 
Agencia Es tatal de Administración T ributaria [ državna agencija za davčno u pravo] in TG SS.
[…]“
24 Blagajna TG SS je 25. oktobra 2013 v ložila pritožbo zoper sklep o dodelitvi z dne 15. oktobra 2013 
z obrazložitvijo, da t a kr ši člen 44 z akona o delovnih ra zmerjih, ke r določa, da p ridobitelj nima 
obveznosti glede dolgov družbe Gimnasio iz naslova socialne varnosti.
ECLI:EU:C:2015 :46 7SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
25 Tudi s kupina nekdanjih delavcev dr užbe G imnasio je 21. novembra 2013 v ložila pritožbo zoper 
navedeni sklep.
26 Zaradi d vomov glede obsega obveznosti, ki n aj jih prevzame p ridobitelj, v zadevnem p rimeru Institució 
Pedagógica Sant Andreu SL, je Juzgado de lo Mercantil no3 de Barcelona prekinilo odločanje in Sodišču 
v predhodno o dločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba zagotovilo, da p ridobitelj, ki p ridobi insolventno p odjetje ali proizvodno e noto podjetja, 
ne prevzame o bveznosti v zvezi s prispevki za socialno v arnost, ki s o nastali pred pridobitvijo 
proizvodne enote, ali prej nastalih obveznosti v zvezi z delovnimi razmerji, kadar j e v postopku 
zaradi p lačilne nesposobnosti to zagotovilo zagotovljeno ko t vsaj enako z agotovilu, določenemu 
v direktivah Skupnosti, razlagati tako, da ve lja edino i n izključno z a obveznosti, neposredno 
povezane s pogodbami o zaposlitvi ali delovnimi razmerji, ali pa bi bilo treba to zagotovilo 
v smislu celovitega varstva pravic delavcev in ohranjanja zaposlitve ra zširiti na dolgove v zvezi 
z delovnimi razmerji ali prispevki za socialno v arnost, ki s o nastali pred prenosom n a tretjo 
osebo?
2. Ali lahko v tem s mislu v zvezi z varstvom p ravic delavcev sodnik, ki o dloča v postopku z aradi 
plačilne nesposobnosti in odloči o prodaji, podeli pridobitelju proizvodne enote zagotovilo ne le 
glede pravic iz pogodb o zaposlitvi, ampak tudi gl ede pravic iz dolgov, nastalih pred pridobitvijo, 
ki bi jih dr užba v stečaju lahko imela do delavcev, ki j im je delovno ra zmerje že prenehalo, ali iz 
prej nastalih dolgov zvezi s prispevki za socialno v arnost?
3. Ali ima tisti, ki p revzame p odjetje v postopku z aradi p lačilne nesposobnosti ali proizvodno e noto 
podjetja in se s tem z aveže, da b o ohranil vse ali del pogodb o zaposlitvi, ki j ih prav tako 
prevzame, zagotovilo, da m u ne bodo naložene ali se nanj ne bodo prenesle dr uge obveznosti 
odsvojitelja iz pogodb ali razmerij, v katere vstopa, zlasti prej nastale obremenitve v zvezi 
z delovnimi razmerji v obliki dolgovanih prispevkov za socialno v arnost?
4. Skratka, ali je mogoče Direktivo 2001 /23 gl ede prenosa proizvodnih obratov ali podjetij, za katere 
je bilo v sodnem a li upravnem p ostopku u gotovljeno, da s o plačilno n esposobni in so v postopku 
likvidacije, razlagati tako, da o mogoča ne le varstvo pogodb o zaposlitvi, ampak tudi gotovost, da 
prevzemniku n e bo treba poravnati dolgov, nastalih pred pridobitvijo navedene proizvodne enote?
5. Ali je besedilo člena 149(2) zakona o stečajnem p ostopku v delu, v katerem s e nanaša na 
nasledstvo podjetja, določba nacionalnega prava, ki s e s členom 5(2)(a) Direktive 2001 /23 z ahteva, 
zato da i zjema učinkuje?
6. In če to ve lja, ali mora b iti sklep o dodelitvi, ki g a izda s odišče v postopku z aradi p lačilne 
nesposobnosti in vsebuje ta zagotovila in varovala, vsekakor zavezujoč za dr uga sodišča ali 
v upravnih postopkih, ki b i se lahko z ačeli zoper no vega prevzemnika gl ede dolgov, ki s o nastali 
pred dnem p ridobitve, kar b i pomenilo, da č len 44 z akona o delovnih ra zmerjih vsebini 
člena 149(2) in (3) zakona o stečajnem p ostopku n e more odvzeti učinka?
7. Če pa je treba šteti, da č len 149(2) in (3) zakona o stečajnem p ostopku n e učinkuje ko t izjema iz 
člena 5 Direktive 2001 /23, se Sodišče naproša, naj pojasni, ali bo ureditev, ki j o določa člen 3(1) 
navedene dir ektive, vplivala le na strogo delovnopravne pravice in obveznosti iz veljavnih pogodb, 
zaradi č esar se nikakor ne sme š teti, da s e na prevzemnika p renesejo pravice ali obveznosti, kot so 
tiste, ki i zhajajo iz prispevkov za socialno v arnost, ali druge obveznosti v zvezi s pogodbami 
o zaposlitvi, ki s o prenehale že pred začetkom postopka zaradi p lačilne nesposobnosti?“
8 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
Vprašanja za predhodno odločanje
27 Člen 99 P oslovnika S odišča določa, da l ahko S odišče na predlog sodnika p oročevalca, če je iz sodne 
prakse mogoče jasno s klepati, kakšen je odgovor na vp rašanje za predhodno o dločanje, ali če odgovor 
na tako vp rašanje ne dopušča no benega razumnega dvoma, po opredelitvi generalnega pravobranilca 
kadar ko li odloči z obrazloženim sklepom.
28 To določbo je treba uporabiti v tej zadevi.
29 Najprej je treba ugotoviti, da p redložitveno s odišče s postavljenimi vprašanji v bistvu Sodišče sprašuje, 
ali so nekatere določbe ureditve zadevne države članice ukrepi, potrebni za prenos Direktive 2001 /23, 
splošneje pa želi izvedeti, ali so te določbe v skladu s pravom U nije.
30 V tem p ogledu je treba spomniti, da S odišče v skladu z ustaljeno s odno p rakso v okviru postopka, 
začetega na podlagi člena 267 PD EU, ni pristojno, niti da b i se izreklo o razlagi nacionalnih določb, 
niti da b i presojalo o tem, ali jih organi zadevne dr žave č lanice pravilno ra zlagajo (glej zlasti sodbo 
Vueling Airlines, C-487/12, EU:C:2014 :2232 , točka 26 in navedena sodna praksa).
31 Prav tako S odišču na podlagi pristojnosti, ki m u jih da je člen 267 PD EU, ni treba odločati o skladnosti 
predpisov nacionalnega prava s pravom U nije (glej zlasti sodbo v združenih zadevah Lombardini in 
Mantovani, C-285/99 in C-286/99, EU:C:2001 :640, točka 27 in navedena sodna praksa).
32 Vendar p a je Sodišče pristojno, da p redložitvenemu sodišču da v se ustrezne elemente razlage prava 
Unije, ki m u lahko o mogočijo, da p resodi o taki skladnosti za namene sodbe v zadevi, v kateri odloča 
(glej zlasti sodbo Lombardini in M antovani, EU:C:2001 :640, točka 27 in navedena sodna praksa).
33 V teh okoliščinah je treba sedem vp rašanj predložitvenega sodišča, ki j ih je treba obravnavati skupaj, 
razumeti tako, da s e z njimi v bistvu sprašuje, ali je treba Direktivo 2001 /23 ra zlagati tako, da 
nasprotuje nacionalni ureditvi, kot je ta v postopku v glavni stvari, ki d oloča ali omogoča, da s e pri 
prenosu podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov – in če je odsvojitelj v postopku z aradi p lačilne 
nesposobnosti – p ridobitelju dovoli, da n e prevzame o bveznosti odsvojitelja na podlagi pogodb 
o zaposlitvi ali delovnih ra zmerij, vključno z obveznostmi, povezanimi z obveznim s ocialnim 
zavarovanjem, če so te obveznosti nastale pred da tumom p renosa proizvodne enote. To sodišče tudi 
sprašuje, ali je v tem p ogledu pomem bno, da j e delovno ra zmerje prenehalo pred tem da tumom.
34 Za odgovor na ta vp rašanja je treba najprej spomniti, da j e namen Direktive 2001 /23, kot izhaja iz 
njene tretje uvodne izjave i n njenega člena 3, varovanje delavcev p ri p renosu podjetja in zlasti 
zagotovitev, da s e njihove p ravice ohranijo (glej sodbo Kirtruna in Vigano, C-313/07, EU:C:2008 :574, 
točka 36).
35 Vendar j e namen navedene dir ektive gl ede na razlike v državah članicah, kar z adeva obseg varovanja 
delavcev n a tem p odročju, te razlike z manjšati s približevanjem n acionalnih zakono daj, vendar p a ne 
predvideva popolne uskladitve n a tem p odročju (glej četrto in šesto uvodno izjavo Direktive 2001 /23 
ter sodbo Amatori in dr ugi, C-458/12, EU:C:2014 :124, točka 41 in navedena sodna praksa).
36 Kot je razvidno i z naslova poglavja II D irektive 2001 /23, ta v členih od 3 do 5 vsebuje pravila na 
področju ohranjanja pravic delavcev.
37 Člen 3(1), prvi pododstavek, navedene dir ektive d oloča načelo, po ka terem s e pravice in obveznosti 
odsvojitelja, ki n a da n prenosa izhajajo iz ve ljavne pogodbe o zaposlitvi ali delovnega ra zmerja, 
prenesejo na pridobitelja.
ECLI:EU:C:2015 :46 9SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
38 V podobnem s mislu ohranjanja pravic delavcev člen 3(3) Direktive 2001 /23 d oloča, da m ora pridobitelj 
po prenosu še naprej zagotavljati s kolektivno p ogodbo dogovorjene delovne pogoje, kakršne je na 
podlagi te pogodbe zagotavljal odsvojitelj, do dneva prenehanja ve ljavnosti ali izteka t e ko lektivne 
pogodbe ali do začetka u porabljanja no ve ko lektivne pogodbe (sodba Juuri, C-396/07, EU:C:2008 :656, 
točka 32). Člen 4(1) te dir ektive p a določa, da p renos podjetja, obrata ali dela podjetja ali obrata sam 
po sebi odsvojitelju ali pridobitelju ne daje podlage za odpuščanje.
39 Ta pravila o varovanju je treba šteti za obvezujoča v smislu, da dr žave članice ne smejo odstopati od 
njih n a način, zaradi ka terega bi bili delavci v slabšem p oložaju (glej v tem s mislu sodbo 
Komisija/Italija, C-561/07, EU:C:2009 :363, točka 46), razen izjem, ki j ih določa sama dir ektiva.
40 V zvezi s tem, prvič, člen 3(3), drugi pododstavek, D irektive 2001 /23 dr žavam članicam dovoljuje, da 
lahko o mejijo obdobje zagotavljanja takih delovnih pogojev, če ni kra jše od enega leta.
41 Drugič, člen 3(4)(a) navedene dir ektive d oloča, da s e odstavka 1 in 3 tega člena, če države članice ne 
določijo dr ugače, ne uporabljata v zvezi s pravico delavcev d o starostnih, invalidskih ali družinskih 
dajatev n a podlagi dodatnega zavarovanja v podjetju ali na me dpodjetniški ra vni, ki o bstajajo zunaj 
okvirov obveznega socialnega zavarovanja držav članic.
42 Spomniti je treba, da j e v tem o kviru Sodišče že razsodilo, da j e treba to zadnjo izjemo od uporabe 
odstavkov 1 in 3 člena 3 Direktive 2001 /23, v skladu s katerima je pridobitelj zavezan ohraniti pravice 
in obveznosti odsvojitelja, ki i zhajajo iz pogodbe o zaposlitvi ali delovnega ra zmerja, ko t tudi 
s kolektivnim sporazumom dogovorjene delovne pogoje, razlagati ozko, ob upoštevanju splošnega cilja 
zaščite pravic delavcev o b p renosu p odjetja, ki s e uresničuje na podlagi te dir ektive ( sodba 
Komisija/Italija, EU:C:2009 :363, točka 30 in navedena sodna praksa).
43 Tako s o lahko i z obveznosti prenosa pravic delavcev izvzete le da jatve z unaj okvirov obveznega 
socialnega zavarovanja, ki s o izčrpno n aštete v členu 3(4)(a) Direktive 2001 /23 (sodba Komisija/Italija, 
EU:C:2009 :363, točka 32).
44 Spomniti je treba tudi, da m ora dr žava članica v skladu s členom 3(4)(b) navedene dir ektive – tudi če 
države članice uporabijo to izjemo – ob izključitvi obveznosti prenosa iz te določbe sprejeti potrebne 
ukrepe, s katerimi zavaruje interese delavcev, vključno s tistimi, ki o b prenosu niso ve č zaposleni 
v podjetju odsvojitelja, v zvezi s pravicami do starostnih da jatev in da jatev p reživelim dr užinskim 
članom, ki s o jih že pridobili ali jih pridobivajo na podlagi dodatnega zavarovanja iz tega odstavka 4(a) 
(sodba Komisija/Italija EU:C:2009 :363, točka 31).
45 Tretjič, države članice lahko v skladu s členom 4(1), drugi pododstavek, D irektive 2001 /23 o dstopajo 
od prvega pododstavka t e določbe, tako da d oločijo, da s e pravila gl ede odpuščanja iz prvega 
pododstavka n e uporabljajo za nekatere specifične ka tegorije delavcev, ki j ih zakono daja ali praksa 
držav članic ne varuje pred odpuščanjem.
46 Četrtič, člen 5(1) Direktive 2001 /23 d oloča, da s e člena 3 in 4 te dir ektive n ačeloma ne uporabljata za 
prenos podjetja, če je odsvojitelj v stečajnem a li podobnem p ostopku z aradi p lačilne nesposobnosti, ki 
je bil začet z namenom likvidacije premoženja odsvojitelja in je pod nadzorom p ristojnega organa 
oblasti.
47 Vendar p a, kot je razvidno iz člena 5(1) in (2), prvi del stavka, se države članice lahko o dločijo, da b odo 
uporabljale člena 3 in 4 za prenos podjetja v okviru postopka z aradi p lačilne nesposobnosti, ki j e bil 
začet v zvezi z odsvojiteljem i n je pod nadzorom pristojnega organa oblasti.
10 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
48 Kadar dr žava članica neobvezno u porablja člen 5(2), ji ta vseeno o mogoča, da p od določenimi pogoji ne 
uporabi nekaterih jamstev iz členov 3 in 4 Direktive 2001 /23, če se je začel postopek zaradi p lačilne 
nesposobnosti in je pod nadzorom p ristojnega organa oblasti (sodba Komisija/Italija, EU:C:2009 :363, 
točka 38).
49 Tako l ahko t a dr žava č lanica z odstopanjem o d č lena 3(1) D irektive 2001 /23 v skladu 
s členom 5(2)(a) in (b) te dir ektive d oloči, da s e obveznosti odsvojitelja na podlagi pogodbe 
o zaposlitvi ali delovnega razmerja, ki s o zapadle v plačilo pred prenosom ali pred začetkom postopka 
zaradi p lačilne nesposobnosti, ne prenesejo na pridobitelja, pod pogojem, da t a postopek v skladu 
z zakono dajo navedene dr žave č lanice zagotavlja vsaj enako v arovanje, ko t je varovanje, določeno 
z Direktivo 80/987, in/ali da s e, če ve ljavna zakono daja ali praksa to dopušča, lahko d elovni pogoji 
s sporazumom spremenijo, da s e ohranijo zaposlitvene možnosti z zagotovitvijo preživetja podjetja.
50 Navedeni člen 5(4) tudi d oloča, da m orajo dr žave č lanice sprejeti ustrezne ukrepe, da p reprečijo 
zlorabo postopkov plačilne nesposobnosti, zaradi ka terih bi bili delavci prikrajšani za pravice, ki j ih 
predvideva Direktiva 2001 /23.
51 Nazadnje, čeprav so, kot je navedeno v točki 39 tega sklepa, pravila varovanja iz navedene dir ektive 
obvezna, razen izjem, ki j ih ta izrecno d oloča, je treba poudariti, da n jen člen 8 določa, da D irektiva 
ne vp liva na pravico držav članic, da u porabljajo ali sprejmejo za delavce ugodnejšo ureditev.
52 Ob upoštevanju navedenega sledi, prvič, da j e z Direktivo 2001 /23 d oločeno n ačelno p ravilo, v skladu 
s katerim je odsvojitelj zavezan pravicam in obveznostim, ki i zhajajo iz pogodbe o zaposlitvi ali 
delovnega razmerja me d delavcem i n odsvojiteljem n a da n prenosa podjetja. Kot izhaja iz besedila in 
strukture člena 3 te dir ektive, prenos obveznosti odsvojitelja na pridobitelja pri prenosu podjetja zaradi 
okoliščine, da z aposluje delavce, zajema vse njihove p ravice, razen če spadajo me d izjemo, izrecno 
določeno s to dir ektivo (glej po analogiji sodbo Beckmann, C-164/00, EU:C:2002 :330, točki 36 in 37).
53 Te obveznosti zajemajo poleg plač še druga plačila delavcem, ki j im jih dolguje zadevna družba, pa tudi 
prispevke za obvezno s ocialno v arstvo, ki j ih mora plačati odsvojitelj, ker izhajajo iz pogodb o zaposlitvi 
ali delovnega razmerja me d njim in delavci. Kot izhaja tudi iz člena 2(1) Direktive 2001 /23, pogodba 
o zaposlitvi ali delovno ra zmerje v skladu s to dir ektivo pomeni pravno ra zmerje me d delodajalci in 
delavci, ka tere namen je ureditev d elovnih pogojev ( sodba K irtruna in V igano, EU:C:2008 :574, 
točka 41).
54 Drugič, v skladu s členom 5(1) te dir ektive se to načelno p ravilo ne uporablja, če je odsvojitelj, kot je 
v postopku v glavni stvari, v postopku z aradi p lačilne nesposobnosti in pod nadzorom p ristojnega 
organa zadevne dr žave č lanice. V tem p rimeru je namreč plačilo terjatev, ki i zhajajo iz delovnega 
razmerja me d delavci in insolventnim delodajalcem, delavcem z agotovljeno z Direktivo 80/987.
55 Tretjič, ne glede na to odstopanje od Direktive 2001 /23 p a člen 5(1) te dir ektive da je vsaki dr žavi 
članici pravico, da p ri prenosu podjetja v okviru postopka zaradi p lačilne nesposobnosti, začetega proti 
odsvojitelju, uporabi zlasti člen 3 te dir ektive. Kadar dr žava članica uporabi to m ožnost, člen 5(2)(a) 
določa, da j e dovoljeno o dstopanje od člena 3(1) te dir ektive v smislu, da s e obveznosti odsvojitelja, ki 
izhajajo iz pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja na da n prenosa ali začetka p ostopka z aradi 
plačilne nesposobnosti, ne prenesejo na pridobitelja, pod pogojem, da v tej državi članici obstaja 
varovanje, ki j e najmanj enako v arovanju, uvedenemu z Direktivo 80/987, ki z ahteva uvedbo 
mehanizma jamstva za plačilo dolgovanih terjatev d elavcem v skladu s pogodbami o zaposlitvi ali 
delovnim ra zmerjem, sklenjenimi s plačilno n esposobnim d elodajalcem. Ta m ožnost odstopanja 
zagotavlja, da s e zadevnim d elavcem i zplačajo plače, in zagotavlja tudi ohranitev d elovnih me st, tako 
da se zagotovi preživetje podjetja v težavah.
ECLI:EU:C:2015 :46 11SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
56 Četrtič, v skladu s členom 8 Direktive 2001 /23 lahko dr žave članice določijo in uporabljajo vsako dr ugo 
ureditev p ri prenosu podjetij, če je za delavce ugodnejša od ureditve, uvedene s to dir ektivo. Tak 
postopek je namreč v skladu s ciljem t e dir ektive, kot je naveden v točki 34 tega sklepa. Tako dr žavi 
članici ni odvzeta možnost, da u porabi člen 3(1) navedene dir ektive, čeprav subjekt prevzame p odjetje, 
ki je plačilno n esposobno.
57 Petič, iz besedila Direktive 2001 /23 in na njeni podlagi uvedene ureditve izhaja, da p oleg obveznosti 
držav članic, da v arujejo pravice, ki s o jih že pridobili ali jih pridobivajo delavci, ki o b prenosu niso 
več zaposleni v podjetju o dsvojitelja, v zvezi z dajatvami iz člena 3(4)(b) navedene dir ektive 
zakono dajalec Unije ni določil pravil v zvezi z obveznostmi odsvojitelja, ki i zhajajo iz pogodb o delu 
ali delovnih razmerij, ki s o na da n prenosa podjetja že prenehale. Iz istih razlogov, kot so ti iz prejšnje 
točke, pa državi članici ni onemogočeno, da d oloči, da s e take o bveznosti prenesejo na pridobitelja.
58 Predložitveno s odišče mora z vidika e lementov razlage prava Unije rešiti spor, o katerem o dloča, tako 
da p resodi združljivost veljavne ureditve z adevne dr žave č lanice z zahtevami tega prava in upošteva 
vse elemente pravnega in dejanskega položaja, ki s o privedli do spora.
59 Glede na vse te ugotovitve je treba na postavljena vp rašanja odgovoriti, da j e treba Direktivo 2001 /23 
razlagati tako:
— če je pri prenosu podjetja odsvojitelj v postopku z aradi p lačilne nesposobnosti ter pod nadzorom 
pristojnega organa oblasti in se je zadevna dr žava članica odločila, da b o uporabila člen 5(2) 
navedene dir ektive, ta ne nasprotuje, da t a dr žava članica določi ali dovoli, da s e obveznosti 
odsvojitelja, ki i zhajajo iz pogodbe o zaposlitvi ali delovnih ra zmerij na da n prenosa ali začetka 
postopka zaradi p lačilne nesposobnosti, vključno z obveznostmi, povezanimi z obveznim socialnim 
zavarovanjem, ne prenesejo na pridobitelja, pod pogojem, da t a postopek zagotavlja varovanje 
delavcev, ki j e najmanj enako v arovanju, uvedenemu z Direktivo 80/987, pri čemer lahko ta država 
članica tudi d oloči, da m ora t e obveznosti plačati pridobitelj, tudi č e je odsvojitelj plačilno 
nesposoben;
— razen pri izjemah iz člena 3(4)(b) navedena dir ektiva ne določa obveznosti v zvezi s stroški 
odsvojitelja iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih ra zmerij, ki s o prenehale pred dnevom p renosa, 
vendar n e preprečuje, da z akono daja držav članic omogoča prenos takih obveznosti na pridobitelja.
Stroški
60 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (šesti senat) sklenilo:
Direktivo Sveta 2 0 0 1 / 2 3 / E S z dne 1 2. mar ca 2 0 0 1 o približevanju zakonodaje držav članic v z vezi 
z oh ranjanjem p ravic de lav cev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov je 
treba razlagati tako:
— če je pri prenosu p odjetja odsvojitelj v postopku zaradi plačilne nesposobnosti te r pod 
nadzorom p ristojnega o rgana oblasti in če se je zadevna država članica odločila, da bo 
uporabila člen 5(2) navedene direktive, ta ne nasprotuje, da zadevna država članica določi ali 
dovoli, da se obveznosti odsvojitelja, ki iz hajajo iz pogodbe o zaposlitvi ali de lovnih razmerij 
na dan prenosa ali začetka postopka zaradi plačilne nesposobnosti, vključno z obveznostmi, 
povezanimi z obveznim socialnim z avarovanjem, n e prenesejo n a pridobitelja, pod pogojem, 
da ta postopek z agotavlja varovanje de lav cev, ki je najmanj enako varovanju, uvedenemu
12 ECLI:EU:C:2015 :46SKLEPZDNE28.1.2015 –ZADEVAC-688/13
GIMNASIODEPORTIVOSANANDR ÉS
 z Direktivo Sveta 8 0 / 9 8 7 / E GS z dne 2 0. oktobra 1 9 8 0 o približevanju zakonodaje držav članic 
o varstvu de lav cev v primeru plačilne nesposobnosti njihovega de lodajalca, pri čemer lahko ta 
država članica tudi določi, da m ora te o bveznosti plačati pridobitelj, tudi če je odsvojitelj 
plačilno nesposoben;
— razen pri izjemah iz člena 3(4)(b) navedena direktiva ne določa obveznosti v z vezi s stroški 
odsvojitelja iz pogodb o zaposlitvi ali de lovnih razmerij, ki so p renehale pred d nevom 
prenosa, vendar ne preprečuje, da ureditev držav članic omogoča prenos takih stroškov na 
pridobitelja.
Podpisi