35

Splošno sodišče je v luči teh preudarkov v točkah od 123 do 129 izpodbijane sodbe navedlo: „123 Prvič, v zvezi s trditvijo [družbe Frucona Košice] glede neupoštevanja trajanja stečajnega postopka na Slovaškem in poročil tretjih oseb v zvezi s tem je treba najprej navesti, da je v nasprotju s trditvami [te družbe] Komisija v točki 54 obrazložitve [sporne] odločbe ne samo navedla, da bi po mnenju Slovaške republike stečajni postopek glede na specifične okoliščine obravnavane zadeve trajal manj kot običajno, ampak je tudi v točki 40 obrazložitve izpodbijane odločbe navedla, da po mnenju [družbe Frucona Košice] stečajni postopek na Slovaškem običajno traja od tri do sedem let. Pojasnila je, da stališče [družbe Frucona Košice] temelji na podatkih, statistikah in primeru slovaške družbe, ki naj bi bila v podobnem položaju, kot je njen. Zato ni mogoče očitati Komisiji, da tega vprašanja in stališča [družbe Frucona Košice] v zvezi z njim ni obravnavala. 124 Poleg tega, v zvezi z dokazi, ki jih je Komisija imela, je treba navesti, da podatki, ki jih je sporočila [družba Frucona Košice], ne izpolnjujejo zahtev po verodostojnosti in doslednosti. Ocene trajanja stečajnega postopka na Slovaškem, ki jih je [družba Frucona Košice] predložila Komisiji, so bile splošne in niso upoštevale značilnosti obravnavanega primera. Prav tako so bile nekatere take ocene približne in v določeni meri med sabo niso bile skladne. [Družba Frucona Košice] se namreč sklicuje na štiri poročila, navedena v točki 96 zgoraj, v katerih je bilo trajanje ocenjeno na štiri leta in osem mesecev, na obdobje med tri in sedem let in na več kot šest let. 125 Drugi poročili, na katera se sklicuje [družba Frucona Košice], sta poročili Komisije iz leta 2002 in 2003 o napredku Slovaške republike na poti do pristopa k Uniji [v nadaljevanju: poročil[i] iz let 2002 in 2003]. Po mnenju [te družbe] je Komisija v teh poročilih opisala težave in nujne spremembe v zvezi s postopki zaradi insolventnosti na Slovaškem. Navesti pa je treba, da se ti poročili Komisije nanašata na stečajni postopek na Slovaškem na splošno, ne da bi upoštevali značilnosti obravnavanega primera. 126 Poleg tega je treba navesti, da [družba Frucona Košice] ni navedla rezultatov iz poročila K v zvezi z možnim trajanjem stečajnega postopka v zvezi z njo. V tem poročilu, ki ga je v tej zadevi posredovala sama [družba Frucona Košice], je navedeno trajanje ocenjeno na ‚približno dve leti (odvisno od razmer in dela upravitelja)‘. Poudariti je treba, da se poleg dejstva, da je ta ocena trajanja takega stečajnega postopka očitno bolj optimistična kot druge ocene, ki jih je predložila [družba Frucona Košice], navedena ocena nanaša posebej na [to družbo]. 127 Prav tako je treba upoštevati, kot poudarja Komisija, da kadar je število upnikov majhno, kot je to v obravnavanem primeru, in kadar obstajajo sredstva s pozitivno likvidacijsko vrednostjo, stečajni postopek lahko poteka hitreje kot običajno. To še toliko bolj velja v obravnavanem primeru, v katerem med strankami ni sporno, da je terjatev slovaške davčne uprave do [družbe Frucona Košice] predstavljala približno 99 % njenih obveznosti do virov sredstev in da je bila navedena uprava privilegirani upnik. Iz tega izhaja, da bi imela slovaška davčna uprava odločilen vpliv na trajanje stečajnega postopka. [Družba Frucona Košice] sicer trdi, da bi značilnosti, lokacija in zastarelost večine njenih sredstev otežili iskanje kupca in tako upočasnili potek stečajnega postopka. Vendar, kot je navedla Komisija v točki 88 obrazložitve [sporne] odločbe, več elementov, zlasti dejstvo, da se je našel najemnik za nekatera proizvodna sredstva [družbe Frucona Košice] po odvzemu licence za proizvodnjo in predelavo alkoholnih in žganih pijač, kaže na to, da ta trditev […] ni utemeljena. […] 129 Iz navedenih preudarkov je razvidno, da Komisija glede trajanja stečajnega postopka ni storila očitne napake pri presoji.“