18

V teh okoliščinah je Bundespatentgericht (zvezno patentno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali je treba odločitev o vlogi za spremembo specifikacije zaščitene geografske označbe, ki je bila 15. februarja 2007 vložena pri pristojnem nacionalnem organu – v obravnavani zadevi [DPMA] – na ta način, da se lahko rezanje in embaliranje proizvoda – v obravnavani zadevi Schwarzwälder Schinken – opravlja samo na območju proizvodnje, sprejeti na podlagi Uredbe št. 510/2006, ki je veljala ob vložitvi vloge, ali na podlagi Uredbe št. 1151/2012, ki velja v času odločanja? 2. Če je treba odločitev sprejeti na podlagi veljavne Uredbe št. 1151/2012: 2.1 a) Ali z vidika zagotavljanja kakovosti proizvoda okoliščina, da lahko neprimeren prevoz proizvoda za namene nadaljnje predelave (rezanje in embaliranje) na druga območja škodljivo vpliva na avtentični okus, avtentično kakovost in trajnost, predstavlja zadostno utemeljitev za posamezni proizvod v smislu člena 7(1)(e) Uredbe št. 1151/2012 za to, da se lahko rezanje in embaliranje opravlja samo na območju proizvodnje? 2.1 b) Ali z vidika zagotavljanja kakovosti proizvoda zahteve glede rezanja in embaliranja, določene v specifikaciji, ki niso strožje od veljavnih meril higiene živil, predstavljajo zadostno utemeljitev za posamezni proizvod v smislu člena 7(1)(e) Uredbe št. 1151/2012 za to, da se rezanje in embaliranje lahko opravlja samo na območju proizvodnje? 2.2 a) Ali zadostno utemeljitev za posamezni proizvod v smislu člena 7(1)(e) Uredbe št. 1151/2012 za predpis, določen v specifikaciji za zaščiteno geografsko označbo, po katerem se lahko rezanje in embaliranje proizvoda opravlja samo na območju proizvodnje, načeloma predstavlja okoliščina, da s tem omogočen nadzor (proizvajalcev) na območju proizvodnje (člen 7(1)(g) v povezavi s členoma 36(3)(a) in 37 Uredbe št. 1151/2012) zagotavlja intenzivnejši nadzor in na splošno večje jamstvo od nadzora (nad zlorabami) v smislu člena 36(3)(b) v povezavi s členom 38 Uredbe št. 1151/2012? 2.2 b) Če je odgovor na vprašanje [2.2 a)] nikalen: Ali je drugačna presoja utemeljena, če gre za proizvod, ki je predmet velikega povpraševanja tudi zunaj regije, ki se veliko reže in embalira tudi zunaj območja proizvodnje, čeprav konkretni primeri nepoštene rabe zaščitene geografske označbe v smislu člena 13 Uredbe št. 1151/2012 doslej niso bili ugotovljeni? 2.3 Ali zadostno utemeljitev za posamezni proizvod v smislu člena 7(1)(e) Uredbe št. 1151/2012 za predpis, določen v specifikaciji za zaščiteno geografsko označbo, po katerem se lahko rezanje in embaliranje proizvoda opravlja samo na območju proizvodnje, predstavlja okoliščina, da se sicer ne bi zagotavljala ustrezna sledljivost predelanega proizvoda? Ali je v zvezi s tem upoštevna okoliščina, da a) se mora na podlagi člena 18(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane [(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 6, str. 463)] v povezavi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 931/2011 z dne 19. septembra 2011 o zahtevah glede sledljivosti iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta za hrano živalskega izvora [(UL 2011, L 242, str. 2)] zagotavljati sledljivost hrane, zlasti živalskega izvora; b) se mora sledljivost proizvoda zagotavljati s sodelovanjem predelovalcev proizvoda v zasebnih sistemih nadzora, ki so s pravnega vidika prostovoljni, dejansko pa zavezujoči? 2.4 Če je odgovor na katero od vprašanj od [2.1] do [2.3] pritrdilen: Ali se v specifikaciji za zaščiteno geografsko označbo – kot milejše sredstvo od obvezne omejitve rezanja in embaliranja na območju proizvodnje proizvoda – lahko oziroma mora določiti, da se mora nad predelovalci, ki imajo sedež zunaj območja proizvodnje, izvajati nadzor s strani organov in teles, ki so v skladu s specifikacijo pristojni za izvajanje nadzora na območju proizvodnje (člen 7(1)(g) Uredbe št. 1151/2012)? 3. Če je treba odločitev sprejeti na podlagi Uredbe št. 510/2006 (glej prvo vprašanje), predložitveno sodišče naproša za odgovore na vprašanja, zastavljena v točki [2.2], na podlagi Uredbe št. 510/2006, zlasti člena 4(2)(e) te uredbe v povezavi s členom 8 in uvodno izjavo 8 [Uredbe št. 1898/2006].“