SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:F:2011 :9 1SODBA SODIŠČA ZA U SLUŽBENCE
(drugi senat)
z dne 8. februarja 2011
Zadeva F-95/09
Carina Sk areby
proti
E v ropski komisiji
„Javni uslužbenci — Uradniki — Psihično n adlegovanje s strani nadrejenega — Člena 12a in 24 
Kadrovskih predpisov — Prošnja za pomoč — Razumni rok — Začetek — Trajanje“
Predmet:Tožba, vložena na podlagi členov 236 ES in 152 AE, s katero C. Skareby v bistvu predlaga 
razglasitev n ičnosti odločbe Komisije z dne 4. marca 2009 , da s e ne začne upravna 
preiskava v zvezi s psihičnim nadlegovanjem, ki n aj bi ga izvajal eden od njenih nekdanjih 
nadrejenih.
Odločitev:Odločba Komisije z dne 4. marca 2009 o zavrnitvi začetka u pravne preiskave v zvezi 
z zatrjevanimi dejanji psihičnega nadlegovanja, ki n aj bi ga izvajal eden od nekdanjih 
nadrejenih tožeče stranke, se razglasi za nično. Komisija no si vse stroške.
Pov zetek
1. Uradniki — Pravno sredstvo — Pravni interes
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 91)
2. Uradniki — Obveznost uprave, da zagotovi pomoč — Izvajanje v primeru psihičnega nadlegovanja — 
Vložitev prošnje za pomoč — Spoštovanje razumnega roka
(Kadrovski predpisi za uradnike, členi 12a, 24 in 90(1))
3. Uradniki — Obveznost uprave, da zagotovi pomoč — Izvajanje v primeru psihičnega nadlegovanja — 
Vložitev prošnje za pomoč — Začetek roka, ki ga je treba spoštovati
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 12a)
4. Uradniki — Obveznost uprave, da zagotovi pomoč — Izvajanje v primeru psihičnega nadlegovanja — 
Vložitev prošnje za pomoč — Spoštovanje razumnega roka — Trajanje roka
(Statut Sodišča, člen 46; Kadrovski predpisi za uradnike, člen 24)
1. Pri tako resnem vp rašanju, kot je psihično n adlegovanje, je treba dopustiti, da u radnik, ki z atrjuje, da 
je žrtev p sihičnega nadlegovanja, in na sodišču izpodbija zavrnitev institucije, da b i vsebinsko p reučila 
prošnjo za pomoč, načeloma ohrani legitimni interes, ki g a nalaga sodna praksa ko t pogoj dopustnosti
2 ECLI:EU:F:2011 :9POVZETEK–ZADEVAF-95/09
SKAREBY PR OTIKOMISIJI
 tožbe, čeprav ne prosi za povrnitev škode, ki n aj bi izhajala iz zatrjevanega nadlegovanja, niti za uvedbo 
disciplinskega postopka z oper domnevnega povzročitelja nadlegovanja, za nadlegovanje pa se šteje, da 
je prenehalo pred ve č leti.
Taka rešitev je potrebna zlasti zaradi r esnosti izvajanja psihičnega nadlegovanja, ki i ma lahko s krajno 
škodljive u činke n a zdravstveno s tanje osebe. Domnevna žrtev p sihičnega nadlegovanja ohrani pravni 
interes, ne glede na to, ali tako n adlegovanje traja in ali zadevna oseba v zvezi z njim vloži druge 
tožbe, zlasti odškodninske, oziroma jih ima pravico ali namen vložiti. Že samo m orebitno p riznanje 
uprave, da o bstaja psihično n adlegovanje, lahko b lagodejno vp liva na ozdravitev n adlegovane osebe 
v terapevtskem p rocesu.
(Glej točke 23, 25 in 26.)
Napotitev n a:
Sodišče za uslužbence: 30. november 2009 , Wenig proti Komisiji, F-80/08, točka 35.
2. Rok, ki m ora b iti „razumen“, je treba spoštovati v vseh primerih, v katerih predpisi ne določajo 
ničesar, načeli pravne varnosti in varstva zaupanja v pravo pa omejujeta institucije Unije ter fizične ali 
pravne osebe, da b i delovale brez časovnih omejitev, s čimer bi lahko me d drugim ogrozile stabilnost že 
ustvarjenih pravnih položajev.
Če je namen p rošnje za pomoč zaradi d omnevnega psihičnega nadlegovanja ugotoviti obstoj 
nezakonitega in nepravilnega ra vnanja uradnika a li uslužbenca in ni izključeno, da j e m ogoče na 
podlagi takega ra vnanja – ke r se je pojavilo me d opravljanjem n alog domnevnega povzročitelja 
nadlegovanja – po potrebi uveljavljati odgovornost zadevne institucije, je prošnja za pomoč, ki kaže na 
tako ra vnanje, pravno s orodna odškodninskem u zahtevku, ki g a uradnik predloži upravi na podlagi 
člena 90(1) Kadrovskih predpisov. Ve ndar m ora b iti rok skladno s sodno p rakso na področju 
odškodnin „razumen“. Treba je torej priznati tudi o bstoj roka, ki g a m ora u poštevati uradnik za 
vložitev p rošnje za pomoč zaradi p sihičnega nadlegovanja.
(Glej točke 41, 43 in 44.)
Napotitev n a:
Sodišče prve stopnje: 6. julij 2004 , Huygens proti Komisiji, T-281/01, točke 42 in od 46 d o 48; 5. oktober 2004 , Eagle 
in dr ugi proti Komisiji, T-144/02, točki 57 in 66;
Sodišče za uslužbence: 11. maj 2010 , Nanopoulos proti Komisiji, F-30/08, točka 117, predmet pritožbe, o kateri 
trenutno o dloča Splošno s odišče Evropske u nije, zadeva T-308/10 P; 9. julij 2010 , Marcuccio proti Komisiji, F-91/09, 
točka 32, predmet pritožbe, o kateri trenutno o dloča Splošno s odišče Evropske u nije, zadeva T-450/10 P.
3. V skladu s členom 12a(3) Kadrovskih predpisov psihično n adlegovanje traja, se ponavlja ali je 
sistematično. Psihično n adlegovanje je torej že po definiciji dolgotrajna kr šitev, ki j e nujno č asovno 
umeščena, zato morajo obstajati ponavljajoča se ali sistematična ravnanja, da l ahko g ovorimo o njem. 
Poleg tega se lahko s imptomi pojavijo šele po določenem č asu p o prvih d ejanjih p sihičnega 
nadlegovanja ali polni seznanjenosti žrtve z obsegom n avedenih dejanj, kajti žrtev p ogosto potrebuje 
čas, da s e začne zavedati tega, kar s e ji dogaja, in se osvobodi nadlegovalčevega vp liva.
Zato se zdi gl ede na posebnosti psihičnega nadlegovanja in zahteve p o pravni varnosti primerno o preti 
na izključno o bjektivna me rila ter pri tem gl ede roka z a vložitev p rošnje za pomoč zaradi p sihičnega 
nadlegovanja izhajati iz zadnjega dejanja domnevnega povzročitelja psihičnega nadlegovanja ali, 
vsekakor, trenutka, od ka terega domnevni povzročitelj ne more ve č ponoviti dejanj zoper žrtev, ne
ECLI:EU:F:2011 :9 3POVZETEK–ZADEVAF-95/09
SKAREBY PR OTIKOMISIJI
 glede na seznanjenost žrtve z različnimi dejanji ali začetek njenega zavedanja navedenih dejanj in ne 
glede na dejanje, s katerim n eprimerno ra vnanje domnevnega povzročitelja odtlej postane „trajno“ ali 
„sistematično“, kar s e zahteva, da b i bilo mogoče sklepati o takem n adlegovanju.
(Glej točki 47 in 49.)
4. Ker sta odškodninski zahtevek uradnikov in prošnja za pomoč, ki t emelji na obstoju psihičnega 
nadlegovanja, pravno s orodna in ke r ni nikakršnega u poštevnega ra zloga za izločitev z goraj 
navedenega izhodišča za primerjavo, je treba sprejeti, prvič, da m ora b iti rok za vložitev p rošnje za 
pomoč razumen, drugič, da j e treba pe tletni rok po zgledu roka iz člena 46 S tatuta Sodišča načeloma 
šteti za razumen, da b i bilo mogoče veljavno p rijaviti psihično n adlegovanje upravi in zaprositi za njeno 
pomoč, zlasti s prošnjo za začetek upravne preiskave v zvezi s tem. Navedeno t rajanje namreč upravi 
omogoča, da v celoti izpolni dolžnost skrbnega ravnanja in obveznosti na podlagi člena 24 K adrovskih 
predpisov tako, da n a svojo pobudo sprejme m orebitne ukrepe, zadevni osebi pa, da i ma na voljo dovolj 
časa za uveljavljanje zahtev v instituciji; omogoča tudi u poštevanje posebnosti v zvezi s pojmom 
psihičnega nadlegovanja, in sicer tega, da s e lahko simptomi pojavijo šele po določenem č asu po prvih 
dejanjih psihičnega nadlegovanja, in, po dr ugi strani, da ž rtev p ogosto potrebuje čas, da b i se začela 
zavedati tega, kar s e ji dogaja, in se osvobodila nadlegovalčevega vp liva.
Vendar p o analogiji s tem, kar j e sprejeto v zvezi z odškodninsko tožbo uradnikov, petletnega roka za 
vložitev p rošnje za pomoč zaradi p sihičnega nadlegovanja ni mogoče šteti za nespremenljivo in 
nedotakljivo pravilo. Čeprav je prošnja za pomoč zaradi p sihičnega nadlegovanja, vložena v petletnem 
roku, načeloma dopustna, bi to lahko b ilo dr ugače v posebnih okoliščinah, ki j ih je treba presojati 
glede na interese v sporu, zapletenost zadeve t er ravnanje zadevne osebe.
(Glej točki 53 in 54.)
Napotitev n a:
Sodišče za uslužbence: 4. november 2008 , Marcuccio proti Komisiji, F-87/07, točka 30.