ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Odločba, s katero Komisija po prenehanju veljavnosti Pogodbe ESPJ ugotovi, da je podjetje kršilo člen 65(1) PJ in mu naloži globo, ima pravno podlago za ugotovitev kršitve v členu 7(1) Uredbe št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe in za naložitev globe v členu 23(2) iste uredbe, ne pa v členu 65 PJ. Taka odločba se lahko sicer sklicuje na člen 65(1) PJ, to pomeni na materialnopravno določbo, ki je naslovljena na podjetja in podjetniška združenja, s tem, da jim prepoveduje določena protikonkurenčna ravnanja. Prav tako se lahko sklicuje na možnost uporabe člena 65(5) PJ v okviru razprave v zvezi z načelom lex mitior, da bi se utemeljila uporaba te določbe, in ne člena 23(2) Uredbe št. 1/2003, za izračun zneska globe.

Čeprav je dejstvo, da je pravni okvir Pogodbe ES 24. julija 2002 nadomestil pravni okvir Pogodbe ESPJ, povzročilo spremembo veljavnih pravnih podlag, postopkov in materialnopravnih pravil, je treba to spremembo obravnavati v povezavi z enotnostjo in neprekinjenostjo pravnega reda Skupnosti in njegovih ciljev. Uvedba in ohranjanje sistema svobodne konkurence, v kateri so zagotovljeni običajni pogoji konkurence in ki je zlasti izvor pravil na področju omejevalnih sporazumov med podjetji, pomeni enega izmed bistvenih ciljev tako Pogodbe ES kot Pogodbe ESPJ. Čeprav se pravila Pogodb ESPJ in ES, ki urejajo področje omejevalnih sporazumov, nekoliko razlikujejo, v tem kontekstu pojma sporazuma in usklajenih ravnanj v skladu s členom 65(1) PJ ustrezata pojmoma sporazuma in usklajenih ravnanj v smislu člena 81 ES, sodišče Skupnosti pa je ti določbi razlagalo enako. Tako se uresničevanje cilja neizkrivljene konkurence v sektorjih, ki prvotno pripadajo skupnemu trgu premoga in jekla, ne prekine zaradi prenehanja veljavnosti Pogodbe ESPJ, saj temu cilju sledi v okviru Pogodbe ES ista institucija, to je Komisija, ki je upravni organ, odgovoren za izvajanje in razvoj konkurenčne politike v splošnem interesu Skupnosti.

Neprekinjenost pravnega reda Skupnosti in ciljev, ki urejajo njegovo delovanje, tako zahteva, da Evropska skupnost, ki nasledi Evropsko skupnost za premog in jeklo, za položaje, ki so nastali med veljavnostjo Pogodbe ESPJ, v svojem postopkovnem okviru zagotavlja spoštovanje pravic in obveznosti, ki so naložene ex tempore državam članicam in posameznikom na podlagi Pogodbe ESPJ in pravil, sprejetih za njeno uporabo. To se zahteva še toliko bolj, če bi izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz nespoštovanja pravil glede omejevalnih sporazumov med podjetji, lahko po prenehanju veljavnosti Pogodbe ESPJ razširilo časovne učinke v okviru Pogodbe ES.

Iz tega izhaja, da je treba Uredbo št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe, natančneje člena 7(1) in 23(2) te uredbe, razlagati tako, da lahko Komisija po 23. juliju 2002 ugotavlja in naloži sankcije za omejevalne sporazume med podjetji, ustvarjene v teh sektorjih, za katere se ratione materiae in ratione temporis uporablja Pogodba ESPJ, in to čeprav zgoraj navedene določbe te uredbe ne omenjajo izrecno člena 65 PJ.

(Glej točke od 80 do 84.)
Združeni zadevi T-114/07 in T-115/07

Last Minute Network Ltd

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT)

„Znamka Skupnosti — Postopek za ugotovitev ničnosti — Figurativna znamka Skupnosti LAST MINUTE TOUR — Neregistrirana prejšnja nacionalna znamka LASTMINUTE.COM — Relativni razlog za zavrnitev — Napotitev na nacionalno pravo, ki velja za prejšnjo znamko — Pravila običajnega prava, ki veljajo za tožbo zoper zavajajoče označevanje (action for passing off) — Člena 8(4) in 52(1)(c) Uredbe (ES) št. 40/94 (postala člena 8(4) in 53(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009)“

Sodba Sodišča prve stopnje (sedmi senat) z dne 11. junija 2009 II ‐ 1921

Povzetek sodbe

Znamka Skupnosti – Odpoved, razveljavitev ali ničnost – Relativni razlogi za ničnost

(Uredba Sveta št. 40/94, člena 8(4) in 52(1)(c))

Znamka Skupnosti se v skladu s členom 52(1)(c) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti na podlagi zahteve, vložene pri UUNT, razglasi za nično, če obstaja prejšnja pravica iz člena 8(4) te uredbe in so izpolnjeni pogoji iz istega odstavka.

Iz obeh določb skupaj je razvidno, da lahko imetnik neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki ga uporablja v gospodarskem prometu, ki je več kot zgolj lokalnega dometa, doseže razglasitev ničnosti poznejše znamke Skupnosti, kadar in če so na podlagi veljavnega prava države članice, prvič, pravice na tem znaku pridobljene pred datumom vložitve prijave znamke Skupnosti in, drugič, če se s tem znakom imetniku daje pravica do prepovedi uporabe poznejše znamke.

Za uporabo člena 8(4) Uredbe št. 40/94 je treba upoštevati tako nacionalno zakonodajo, ki se uporablja v skladu z napotitvijo, določeno s to določbo, kot tudi sodne odločbe, izrečene v zadevni državi članici. Na tej podlagi mora oseba, ki zahteva razglasitev ničnosti, dokazati, da zadevni znak spada na področje uporabe prava države članice, na katero se sklicuje, in da ji omogoča prepoved uporabe poznejše znamke.

(Glej točke od 45 do 47.)
Zadeva T-74/07

Zvezna republika Nemčija

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„ESRR — Zmanjšanje finančne pomoči — Spremembe finančnega načrta brez odobritve Komisije — Najvišje stopnje financiranja, določene za posebne ukrepe — Pojem bistvena sprememba — Člen 24 Uredbe (EGS) št. 4253/88 — Obveznost obrazložitve — Ničnostna tožba“

Sodba Sodišča prve stopnje (četrti senat) z dne 28. januarja 2009 II ‐ 110

Povzetek sodbe

Vsako finančno pomoč iz strukturnih skladov je treba izvajati v skladu z odločbo, ki jo je odobrila, in zlasti v skladu s finančno tabelo, ki je priložena k tej odločbi, in zato spremembe finančnega načrta, ki ga je odobrila Komisija, ki so opravljene brez njene privolitve, načeloma povzročijo zmanjšanje dodeljene pomoči za zadevni program. (Glej točko 36.)

Čeprav člen 17(2) Uredbe št. 4253/88 o določbah za izvajanje Uredbe št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z dejavnostmi Evropske investicijske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov izhaja iz načela enotne prispevne stopnje za vse dejavnosti (operativni program, sistem pomoči itd.), pa člen 17(4) navedene uredbe izrecno dovoljuje določitev prispevne stopnje za posamezne ali posebne ukrepe, pri čemer morajo „posamični ukrepi“ v smislu te določbe nujno ustrezati programski ravni iz finančnega načrta. Prispevna stopnja Skupnosti pomeni podrobno pravilo izvajanja pomoči, določeno ob njeni dodelitvi, za njeno naknadno spremembo pa je treba uporabljati postopke iz člena 25(5) Uredbe št. 4253/88, ki določa seznanitev Komisije o spremembah stopnje pomoči. Ta razlaga je poleg tega edina, ki je združljiva s členom 25(5) navedene uredbe, ki določa, da prilagoditve finančnih načrtov, priloženih k odločbam o dodelitvi, povzročijo spremembo prispevne stopnje, in tako omogoča jasno razumeti, da so takšne stopnje pomoči dejansko določene v vsakem finančnem načrtu in da njihova sprememba samodejno izhaja iz drugih sprememb, uvedenih v načrtu. Poleg tega, ko so končni stroški manjši od tistih, predvidenih v finančnem načrtu, je mogoče le na ta način razdeliti takšno zmanjšanje stroškov med Skupnostjo in državami članicami v istem sorazmerju, kot bi bili razdeljeni stroški, če bi bili ti v višini tistega, kar je bilo predvideno v finančnem načrtu, kot je bil določen v okviru partnerstva. (Glej točko 40.)
Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 16. novembra 2011 – Groupe Gascogne proti Komisiji

(Zadeva T-72/06)

„Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Trg industrijskih plastičnih vreč – Odločba o ugotovitvi kršitve člena 81 ES – Odgovornost za kršitev – Globe – Največ 10 % prometa – Sorazmernost“

1. Ničnostna tožba – Sodba o razglasitvi ničnosti – Učinki – Razglasitev ničnosti odločbe Komisije o ugotovitvi kršitve pravil konkurence – Učinki v zvezi z naslovniki, ki niso vložili tožbe – Neobstoj (členi 81 ES, 230 ES in 249 ES) (Glej točko 20.)

2. Postopek – Navajanje novih razlogov med postopkom – Pogoji – Razlog, ki temelji na elementih, odkritih med postopkom – Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe – Novo dejstvo, ki upravičuje poznejšo vložitev očitka, ki temelji na načelu domneve nedolžnosti – Izključitev (člen 6 PEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 48; Statut Sodišča, člen 21; Poslovnik Splošnega sodišča, člena 44(1)(c) in 48(2) (Glej točke od 27 do 30.)

3. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Kršitve – Pripis – Matična in odvisne družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Domneva o izvajanju odločilnega vpliva matične družbe na hčerinske družbe, ki so v celoti v njeni lasti – Obveznosti glede predložitve dokazov družbe, ki želi ovreči to domnevo (člen 81(1) ES) (Glej točke od 66 do 71 in 92.)

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Najvišji znesek – Izračun – Promet, ki ga je treba upoštevati – Skupni promet vseh družb, ki sestavljajo gospodarski subjekt, ki deluje kot podjetje – Obveznost Komisije, da dokaže neobstoj samostojnosti vsake od odvisnih družb skupine – Neobstoj (člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2)) (Glej točke od 106 do 115.)

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitve – Določitev globe sorazmerno z elementi presoje teže kršitve (člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03) (Glej točke 128, 130 in 131.)

Predmet

Predlog za razglasitev delne ničnosti in predlog za spremembo Odločbe Komisije C(2005) 4634 konč. z dne 30. novembra 2005 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 ES (zadeva COMP/38.354 – industrijske vreče), ki se nanašata na omejevalni sporazum na trgu industrijskih plastičnih vreč in predlog za spremembo navedene odločbe.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
1.

Uredba Sveta (ES) št. 85/2006 z dne 17. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške, se razglasi za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe Fiskeri og Havbruksnæringens Landsforening, Norske Sjømatbedrifters Landsforening, Salmar Farming AS, Hydroteck AS, Hallvard Lerøy AS in Lerøy Midnor AS.
40

Drugič, trditev tožeče stranke v zvezi z dejstvom, da je ob upoštevanju prakse odločanja UUNT odbor za pritožbe kršil splošno načelo enakega obravnavanja, je treba prav tako zavrniti kot neutemeljeno. Zakonitost odločb odbora za pritožbe je treba presojati le na podlagi Uredbe št. 40/94, in ne na podlagi prakse odločanja UUNT (sodbi Sodišča prve stopnje z dne 21. aprila 2004 v zadevi Concept proti UUNT (ECA), T-127/02, Recueil, str. II-1113, točka 71, in z dne v združenih zadevah Euro-Information proti UUNT (CYBERCREDIT, CYBERGESTION, CYBERGUICHET, CYBERBOURSE in CYBERHOME), T-211/06, T-213/06, T-245/06, T-155/07 in T-178/07, neobjavljena v ZOdl., točka 44). Poleg tega se v skladu z ustaljeno sodno prakso na načelo enakega obravnavanja ni mogoče sklicevati v primerih ugotavljanja ničnosti, ker se nihče ne more v svojo korist sklicevati na nezakonitost, storjeno v korist nekoga drugega (sodbi Sodišča prve stopnje z dne v zadevi Streamserve proti UUNT (STREAMSERVE), T-106/00, Recueil, str. II-723, točka 67, in z dne v zadevi Camper proti UUNT – JC (BROTHERS by CAMPER), T-43/05, neobjavljena v ZOdl., točke od 93 do 95).
8

Direktor direktorata „Državne pomoči 1: Kohezija in konkurenca“ pri generalnem direktoratu Komisije za konkurenco, pristojnem za spis (v nadaljevanju: direktor službe Komisije, pristojne za spis), je 24. marca 2006 tožeči stranki poslal ta dopis: „EVROPSKA KOMISIJA GD za konkurenco Državne pomoči 1: Kohezija in konkurenca Direktor […] Predmet: CP 178/2004 – Navedbe o državni pomoči v korist družbe SVB AB […] Sklicujem se na vaše dopise z dne 23. septembra 2004, 22. decembra 2004, 10. januarja 2005, 19. aprila 2005 in 14. februarja 2006, ki so se nanašali na pritožbo, navedeno v predmetu. Želim vas obvestiti, da so pristojne službe generalnega direktorata za konkurenco na podlagi razpoložljivih informacij sklenile, da ni zadostnih razlogov, ki bi upravičevali nadaljevanje preverjanja vaše pritožbe. Kot vam je znano, smo od zadevne države članice po pošti in na sestankih z njo prejeli številne pomembne informacije. Vsa dejstva in okoliščine smo skrbno preučili in analizirali. Pritožbo vaše stranke smo vzeli zelo resno in storili vse, kar je bilo mogoče, da bi ugotovili kršitev člena 87(1) ES. Iz naše analize je razvidno, da so bile vse dejavnosti, povezane s kartico ‚Stockholm Card‘ in rezervacijo hotelskih sob (razen parkirnih prostorov, ki jih zajema kartica ‚Stockholm Card‘), skladne s pogoji trga. Te aktivnosti torej niso bile financirane z državno pomočjo v smislu člena 87(1) ES. Glede vprašanja brezplačne uporabe nekaterih parkirnih prostorov je mogoče trditi, da ti niso namenjeni trgovski uporabi, in tudi če bi bili, je bila ta pomoč zajeta v kartici ‚Stockholm Card‘, še preden je Švedska pristopila k Evropski uniji leta 1995, in bi torej pomenila obstoječo pomoč. Poleg tega ta storitev od 1. januarja 2006 ni več zajeta v kartici ‚Stockholm Card‘. Glede vprašanja drugih dejavnosti (zagotavljanje turističnih informacij itd.) se zdi, da se nanašajo na določbe o storitvah splošnega gospodarskega interesa (SSGI). Ne zdi se, da bi se subvencije križale v korist gospodarskih dejavnosti. Če bi bilo nadomestilo za SSGI opredeljeno kot državna pomoč, bi bila taka pomoč prav tako dodeljena pod istimi pogoji že pred letom 1995 in bi zato pomenila že obstoječo pomoč. Torej, temeljita preverjanja, ki smo jih opravili glede te pritožbe, kažejo, da gre v tem primeru za že obstoječo pomoč in ne za nezakonito pomoč, ki je zato vsekakor skladna s skupnim trgom. Ker v tem primeru ni treba izvesti postopka ustreznih ukrepov, določenih s členom 88(1) ES, v tej zadevi ne nameravamo sprejeti drugih ukrepov. Kljub temu bi želel usmeriti vašo pozornost na dejstvo, da ima, če bi bili v nasprotju z mojo službo kljub temu prepričani, da je bila dodeljena pomoč nezakonita, člen 87(1) ES neposredni učinek in ustvarja pravice posameznikov, ki jih morajo nacionalna sodišča varovati. V tej zadevi se torej lahko sklicujete nanje. […]“
Sodba Sodišča prve stopnje (sedmi senat) z dne 23. septembra 2009 – Dongguan Nanzha Leco Stationery proti Svetu

(Zadeva T-296/06)

„Damping – Uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Kitajske – Določitev stopnje dampinga – Status v tržnem gospodarstvu delujočega podjetja – Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno – Uporaba metode, ki se razlikuje od tiste, uporabljene med prvotno preiskavo – Člen 2(7)(a) in (10) Uredbe (ES) št. 384/96“

1. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno – Odbitki (Uredba Sveta št. 384/96, člen 2(10)) (Glej točke od 42 do 45 in 51.)

2. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Izvoz s poreklom iz držav brez tržnega gospodarstva, kakršne so naštete v členu 2(7)(b) Uredbe št. 384/96 – Uporaba pravil za državo s tržnim gospodarstvom – Uporaba, ki je pridržana za proizvajalce, ki izpolnjujejo pogoje, določene v členu 2(7)(b) Uredbe št. 384/96 (uredbi Sveta št. 384/96, člena 2, od (1) do (6), ter 7(b) in (c), in št. 1136/06) (Glej točke od 47 do 50.)

3. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Stopnja dampinga – Določitev normalne vrednosti – Uporaba konstruirane vrednosti – Diskrecijska pravica institucij – Meje (Uredba Sveta št. 384/96, členi 2(3), 6(8) in 16) (Glej točke od 58 do 63.)

4. Skupna trgovinska politika – Zaščita pred dampingom – Normalna vrednost proizvodov – Izračun – Razlika med začasnimi in končnimi ugotovitvami glede izbire metode izračuna – Dopustnost – Meje (Uredba Sveta št. 384/96, člena 2(7)(a) in 9(4)) (Glej točke od 71 do 75.)

Predmet

Predlog za delno razglasitev ničnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1136/2006 z dne 24. julija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 205, str. 1) v delu, v katerem se nanaša na tožečo stranko.

Izrek

1) Tožba se zavrne.

2) Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd nosi svoje stroške in stroške, ki so jih priglasili Svet Evropske unije, IML Industria Meccanica Lombarda Srl, Interkov spol. s r.o., MI.ME.CA. Srl in NIKO – kovinarsko podjetje, d.d., Železniki.
29

V obravnavanem primeru je tožeča stranka 17. marca 2006 poslala pošiljko, ki je vsebovala podpisani izvirnik tožbe. Glede na to, da je tožeča stranka poslala izvirnik, je lahko razumno pričakovala, da bo prispel na Sodišče prve stopnje pred potekom prekluzivnega roka, še toliko bolj, ker je bil ta rok zaradi dejstva, da je bila kopija tožbe poslana po faksu, podaljšan do . Zadevna pošiljka je prispela na luksemburško pošto že , kar potrjuje žig na pošiljki. To, da je pošta zadrževala pošiljko 42 dni (od do ), je očitno okoliščina, ki je nenavadna in zunaj vpliva tožeče stranke, ki pa je pri spoštovanju rokov ravnala skrbno, saj je poslala izvirnik tožbe dosti pred potekom prekluzivnega roka in je naredila to, kar je potrebno za podaljšanje tega roka v skladu s členom 43(6) Poslovnika, in sodnemu tajništvu Sodišča prve stopnje poslala kopijo tožbe po faksu. Zato je treba ugotoviti, da je vložitev izvirnika tožbe zunaj roka posledica višje sile (glej v tem smislu sodbo Sodišča z dne v zadevi Simet in Feram proti Visoki oblasti, 25/65 in 26/65, Recueil, str. 52, in fine).
Sodba Sodišča prve stopnje (prvi senat) z dne 25. marca 2009 – Alcoa Trasformazioni proti Komisiji

(Zadeva T-332/06)

„Državne pomoči – Električna energija – Ugodnejša tarifa – Odločitev o začetku postopka v skladu s členom 88(2) ES – Dopustnost – Pojem državne pomoči – Nova ali obstoječa pomoč – Ugodnost – Obrazložitev – Varstvo zaupanja v pravo – Pravna varnost“

1. Ničnostna tožba – Izpodbojni akti – Akti, ki ustvarjajo pravne učinke – Odločba Komisije o začetku uradnega postopka preizkusa državnega ukrepa, ki je med izvajanjem začasno opredeljen kot nova pomoč (členi 87(1) ES, 88(2) in (3) ES ter 230 ES) (Glej točke od 34 do 36.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije o začetku uradnega postopka preizkusa državnega ukrepa – Začasna narava presoj Komisije (člen 88(2) ES; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 6) (Glej točki 59 in 60.)

3. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije o začetku uradnega postopka preizkusa državnega ukrepa, ki je med izvajanjem začasno opredeljen kot nova pomoč – Obveznost obrazložitve (člena 88(2) ES in 253 ES; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 6) (Glej točke od 78 do 80.)

4. Pravo Skupnosti – Načela – Varstvo zaupanja v pravo – Pravna varnost (Glej točke od 102 do 108.)

5. Pomoči, ki jih dodelijo države – Obstoječe in nove pomoči – Bistvena sprememba ukrepa, ki sprva ni bil opredeljen kot pomoč – Ukrep, ki ga je treba preizkusiti v okviru postopka, ki se uporablja za nove pomoči (člena 87 ES in 88 ES) (Glej točki 128 in 129.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2006/C 214/03, ki je bila Italijanski republiki sporočena z dopisom z dne 19. julija 2006, o začetku postopka na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES glede državne pomoči C 36/06 (prej NN 38/06) – Ugodnejša tarifa električne energije za nekatere energetsko intenzivne industrijske panoge v Italiji v delu, v katerem se ta odločba nanaša na tarife dobave električne energije, od katerih imata ugodnosti dve glavni tovarni aluminija, ki sta v lasti družbe Alcoa Trasformazioni.

Izrek

1) Tožba se zavrne.
73

V zvezi s tem je treba poudariti, da iz sodne prakse izhaja, da mora biti predmet presoje zahteve za registracijo samo oblika, ki je prikazana v točki 2 zgoraj (glej v tem smislu sodbe Sodišča prve stopnje z dne 30. novembra 2005 v zadevi Almdudler-Limonade proti UUNT (Oblika steklenice limonade), T-12/04, neobjavljena v ZOdl., točke od 42 do 45; z dne v zadevi Henkel proti UUNT (Rdeča in bela pravokotna plošča z ovalnim modrim jedrom), T-398/04, neobjavljena v ZOdl., točka 25, in z dne v zadevi De Waele proti UUNT (Oblika klobase), T-15/05, ZOdl., str. II-1511, točka 36). Ker je namreč namen grafičnega prikaza opredeliti znamko, mora biti ta popoln, da se lahko jasno in natančno določi točen predmet varstva, ki se ga z registrirano znamko podeli njenemu imetniku (glej v tem smislu in po analogiji sodbo Sodišča z dne v zadevi Sieckmann, C-273/00, Recueil, str. I-11737, točke 48 in od 50 do 52). Ker je v obravnavanem primeru tožeča stranka ob vložitvi prijave znamke sporno obliko opisala le z grafičnim prikazom iz točke 2 zgoraj in ker poznejših opisov ni mogoče upoštevati (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Oblika steklenice limonade, točka 42), je treba bistvene značilnosti ugotoviti le na podlagi tega prikaza.
62

Poleg tega je treba spomniti, da čeprav bi potrošnika njegova visoka stopnja pozornosti domnevno lahko vodila v to, da bi poznal tehnične značilnosti avtomobilskih sedežev, da bi zagotovil njihovo ustreznost določenemu modelu avtomobila, dejstvo, da upoštevno javnost sestavljajo strokovnjaki, upoštevajoč istovetnost proizvodov, ki jih pokrivata znamki, podobnost znamk in povečan razlikovalni učinek prejšnje znamke, ne zadostuje za izključitev možnosti, da bi javnost lahko mislila, da proizvodi izvirajo iz istega podjetja ali glede na okoliščine primera iz ekonomsko povezanih podjetij (glej sodbo ALADIN, zlasti točko 100). Čeprav namreč večja stopnja pozornosti upoštevne javnosti pomeni, da se bo dobro pozanimala o avtomobilskih sedežih in da se zato lahko izogne napakam glede ustreznosti teh sedežev z določenim modelom avtomobila, pa ne more preprečiti, da bi ta javnost verjela, da so sedeži z blagovno znamko MAGIC SEAT del nove vrste proizvodov španskega proizvajalca avtomobilov Seat.
6

Intervenientka, družba Venticinque Ltd, je 14. oktobra 2002 v skladu s členoma 52(1)(a) in 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 vložila zahtevo za ugotovitev ničnosti v zvezi z vsemi storitvami, ki so bile zavarovane z znamko Skupnosti. Ta zahteva je temeljila na verjetnosti zmede med znamko Skupnosti in prejšnjo besedno znamko THE O STORE, ki je bila registrirana v Franciji pod številko 3073591 za proizvode iz razredov 18 in 25 nicejske klasifikacije: — razred 18: „usnje in imitacije usnja ter izdelki iz teh snovi, ki jih ne obsegajo drugi razredi, in sicer kovčki, kozmetični kovčki, ki se prodajajo prazni, večerne torbice, ročne torbe, nakupovalne torbe, nahrbtniki, večnamenske športne torbe, mošnje z vrvico na poteg, mošnje z zadrgo, mošnje iz klobučevine, mape, aktovke, listnice in denarnice; živalske kože, usnja; potovalni kovčki in torbe; dežniki, sončniki in sprehajalne palice; biči; vprege in sedlarski izdelki“; — razred 25: „oblačila, in sicer obleke, svečane srajce, hlače, suknjiči, športni suknjiči, puloverji, krila, bluze, volneni jopiči, jopice, površniki, plašči, ogrinjala, športne majice, jakne, dežni plašči, večerne obleke, fraki, prepasice, šali, ovratne rute, kravate, rokavice, krznene jakne, krzneni plašči, krznene štole, bermuda hlače, majice, polo majice, srajčne obleke, parei, pižame, spalne srajce, jutranje halje, kopalni plašči, damske nogavice, kratke nogavice, dolga spodnja krila, kopalne obleke, kratke hlače, modrčki in spodnje majice; pokrivala in obutev“.
99

Iz teh ugotovitev izhaja, da se vsaj za „pecivo, slaščice, čokoladne in sladkorne proizvode“, ki so v obliki čokoladne kroglice, in sicer za del proizvodov iz kategorij, omenjenih v zahtevi za registracijo izpodbijane znamke, ta znamka lahko uporablja v opisne namene v delu Skupnosti, to je v nemško govorečih državah (Nemčija in Avstrija). Povprečen potrošnik v teh dveh državah, ki se sreča s kroglico, oblito s čokolado in označeno z izrazom „Mozart“, bo namreč v tem izrazu videl bolj referenco za recept, ki je značilen za Mozartkugeln, kot pa podatek v zvezi s trgovskim izvorom zadevnega proizvoda. Izpustitev izraza „Kugel“ ne more voditi k drugačnem sklepanju, ker se slednji ne navezuje na recept, ampak na obliko zadevnega proizvoda, ki je očitna glede na zunanjo obliko proizvoda.