1)

Ali je sprejetje ukrepa, kakršen je ta iz člena 34(1)(c) zakona št. 4024/2011, ki določa drastično zmanjšanje plač zaposlenih, za katere se uporablja sistem rezervne delovne sile, za 60 % osnovne plače, ki so jo prejemali ob vključitvi v navedeni sistem rezervne delovne sile, ne da bi morali zadevni zaposleni delati za zadevni organ javnega sektorja, in ki (de facto) pomeni izgubo morebitnega povečanja plače in napredovanja v obdobju od vključitve v sistem rezervne delovne sile do prekinitve delovnega razmerja zaradi starostne upokojitve, primerno in nujno za doseganje zgoraj navedenega cilja v smislu člena 2(2)(b)(i) in člena 6(1)(a) direktive v okoliščinah, ko hkrati: a) ti zaposleni ohranijo možnost, da poiščejo drugo zaposlitev (v zasebnem sektorju) ali opravljajo svobodni poklic v času, ko so vključeni v sistem rezervne delovne sile, ne da bi izgubili pravico do prejemanja zgoraj navedenega zneska osnovne plače, razen če plača ali dohodek iz novega dela ali zaposlitve presegata plačo, ki so jo prejemali pred vključitvijo v sistem rezervne delovne sile, pri čemer se v takem primeru zgoraj navedeni znesek osnovne plače zmanjša za presežek – člen 34(1)(f); b) organ javnega sektorja kot delodajalec, in v primeru njegove ukinitve, OAED, prevzame odgovornost plačevanja prispevkov za socialno varnost zadevni zavarovalnici do upokojitve zaposlenega, in sicer tako prispevkov delodajalca kot tudi delavca, ki se nanašajo na glavno pokojnino, dopolnilno pokojnino ter socialne in zdravstvene storitve, na podlagi plač, ki jih je prejemal pred vključitvijo v sistem rezervne delovne sile – člen 34(1)(d); c) so predvidena odstopanja od sistema rezervne delovne sile za ranljive družbene skupine, ki potrebujejo varstvo (zakonec osebe, vključene v sistem rezervne delovne sile, zakonec ali otrok z vsaj 67-odstotno invalidnostjo, ki živi v skupnem gospodinjstvu in je odvisen od delavca, delavec z vsaj 67-odstotno invalidnostjo, velike družine, starši samohranilci, ki živijo v skupnem gospodinjstvu in so odvisni od delavca) – člen 34(1)(b); d) se navedenim delavcem prednostno ponudi možnost premestitve na druga prosta delovna mesta v javnih organih na podlagi objektivnih in meritokratskih meril z vključitvijo na lestvice ASEP – člen 34(1)(a) – čeprav je ta možnost dejansko omejena zaradi drastičnega zmanjšanja zaposlovanja v različnih organih javnega sektorja, ki je posledica potrebe po zmanjševanju stroškov; e) se zagotovi sprejetje ukrepov za povračilo posojil, ki so jih delavci, vključeni v sistem rezervne delovne sile, prejeli od hranilnice in posojilnice, in za sklenitev sporazuma med grško državo in združenjem grških bank za olajšanje vračanja posojil, ki so jih navedeni delavci prejeli od drugih bank, sorazmerno z njihovim skupnim družinskim dohodkom in premoženjskim stanjem – člen 34(10) in (11); f) nedavno sprejet zakon (člen 1(15) zakona št. 4038/2012 – uradni list serije A', št. 14) določa sprejetje uredbe o pokojninah in o vrstnem redu plačil za delavce iz točk b) in c) absolutno prednostno in v vsakem primeru največ štiri mesece od prekinitve delovnega razmerja in vložitve zadevne dokumentacije za priznanje pokojnine; g) se zgoraj navedena izguba napredovanja in povečanja plače za obdobje, ko so delavci s pogodbo o zaposlitvi zasebnega prava vključeni v sistem rezervne delovne sile, ter do prekinitve delovnega razmerja zaradi starostne upokojitve v večini primerov, tudi v obravnavanem primeru, ne bo zgodila, ker je delavec zaradi dolgotrajne zaposlitve v organu javnega sektorja že izčrpal plačno lestvico in/ali možnosti napredovanja, določene v veljavni zakonodaji za njegovo napredovanje?