1
2
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
ECLI:EU:C:2014 :332 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
MELCHIORJA W ATHELETA,
predstavljeni 15. maja 2014  
Jezik izvirnika: francoščina.Zadeva C-3 3 1 / 1 3
Ilie Ni colae Ni cula
proti
Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Sibiu,
Administrația Fondului pentru M ediu
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Tribunalul Sibiu (Romunija))
„Povračilo da jatve, ki n i združljiva s pravom U nije — Omejitev zneska p ovračila zaradi s premem be 
nacionalnih predpisov“
I – Uvod
1. Ta zadeva se uvršča na dolg seznam romunskih zadev, v katerih se je obravnavala združljivost 
okoljske da jatve z a on esnaževanje, ki g a povzročajo m otorna vozila, s členom 110 PD EU. 
Glej sodbi Tatu (C-402/09, EU:C:2011 :219) in N isipeanu (C-263/10, EU:C:2011 :466) ter sklepe D ruțu (C-438/10, EU:C:2011 :478), Micşa 
(C-573/10, EU:C:2011 :479), Vijulan (C-335/10, EU:C:2011 :477) in Câmpe an in Ciocoiu (C-97/13 in C-214/13, EU:C:2014 :229). V njej se 
predvsem p ostavlja vp rašanje, ali imajo romunski da včni organi na podlagi no ve da jatve, imenovane 
„okoljska taksa“, ki i ma enako n aravo in isti cilj, pravico obdržati znesek, ki s o ga pobrali iz naslova 
okoljske da jatve za on esnaževanje, ki n i združljiva s pravom U nije.
II – Pravni okvir
A – Pravo Unije
2. Člen 110 PD EU določa:
„Nobena država članica ne uvaja, neposredno a li posredno, kakršnih ko li notranjih da vkov na izdelke 
drugih dr žav članic, ki b i bili višji od da vkov, uvedenih neposredno a li posredno n a enakovrstne 
domače izdelke.
Prav tako no bena dr žava članica ne uvaja takšnih no tranjih da vkov na izdelke dr ugih dr žav članic, 
s katerimi bi posredno z aščitila druge izdelke.“
3
3—
2 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
3. Sodišče je v sodbi Tatu (EU:C:2011 :219) ta člen ra zlagalo tako, da „nasprotuje temu, da dr žava 
članica uvede okoljsko da jatev z a on esnaževanje, ki j o je treba plačati za m otorna vozila ob prvi 
registraciji v tej državi članici, če ta da včni ukrep u činkuje tako, da v tej državi članici odvrača od 
uporabe rabljenih vozil, ki s o bila ku pljena v drugih dr žavah članicah, n e da b i hkrati odvračal od 
nakupa rabljenih vozil, ki s o enako stara i n enako ra bljena, na nacionalnem t rgu“. 
Točka 61.B – Romunsko p ravo
4. Člen 4 izredne uredbe vlade št. 9/2013 o okoljski taksi za motorna vozila (v nadaljevanju: OUG 
št. 9/2013 ) določa:
„Taksa se plača samo enkrat:
(a) ob tem, ko p rvi lastnik v Romuniji vp iše pridobitev lastninske p ravice na m otornem v ozilu 
v evidenco pristojnih organov in pridobi potrdilo o registraciji in registrsko številko;
(b) ob ponovni vključitvi motornega vozila v nacionalni vozni park v primeru, da j e bil ob izključitvi 
iz nacionalnega voznega parka lastniku v rnjen preostali del zneska takse […];
(c) ob vp isu lastninske p ravice na rabljenem m otornem v ozilu, za katero ni bil plačan posebni davek 
za osebna vozila in m otorna vozila, okoljska da jatev z a on esnaževanje za m otorna vozila ali 
dajatev z a on esnaževanje z emisijami iz motornih vozil v skladu z zakono dajo, ki j e ve ljala ob 
registraciji;
(d) ob vp isu lastninske p ravice na rabljenem m otornem v ozilu za motorna vozila, za katero je sodišče 
odredilo povračilo [dajatve] ali registracijo brez plačila posebnega da vka z a osebna vozila in 
motorna vozila, okoljske da jatve za on esnaževanje za motorna vozila ali dajatve za on esnaževanje 
z emisijami iz motornih vozil.“
5. Člen 12(1) te izredne uredbe določa:
„Če je posebni davek za osebna vozila in motorna vozila, okoljska da jatev za on esnaževanje za motorna 
vozila ali dajatev z a on esnaževanje z emisijami iz motornih vozil, ki j e bil plačan, večji od takse na 
podlagi uporabe teh določb o okoljski taksi, izračunane v RON po me njalnem t ečaju, ki s e uporablja 
ob registraciji ali vpisu lastninske p ravice na rabljenem m otornem v ozilu, se lahko ra zlika d o zneska, 
ki je bil plačan, v skladu s postopkom, določenim s pravili o načinu uporabe te izredne uredbe, vrne 
izključno z avezancu za plačilo. Razlika, ki j o je treba povrniti, se izračuna s formulo, določeno v tej 
izredni uredbi, z elementi, ki s e upoštevajo ob registraciji ali ob vp isu lastninske p ravice na rabljenem 
motornem v ozilu.“
III – Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
6. Z izredno u redbo vlade št. 50/2008 o uvedbi okoljske da jatve za on esnaževanje za motorna vozila (v 
nadaljevanju: OUG št. 50/2008 ), ki j e začela ve ljati 1. julija 2008 , je bila uvedena okoljska da jatev z a 
onesnaževanje za vozila ka tegorij od M1 do M3 in od N1 do N3. Obveznost plačila te da jatve je 
nastala ob prvi registraciji motornega vozila v Romuniji, tako da s o bila obremenjena uvožena rabljena 
vozila.
4
5
4—
5—
ECLI:EU:C:2014 :332 3SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
7. Sodišče je razsodilo, da j e ta okoljska da jatev za on esnaževanje v nasprotju s členom 110 PD EU, ker 
„učinkuje tako, da o dvrača od uvoza in uporabe rabljenih vozil, ki s o bila ku pljena v drugih dr žavah 
članicah, v Romuniji“. 
Ibidem (točka 58). Tudi gl ede spremenjenih ra zličic OUG št. 50/2008 j e bilo razsojeno, da s o v nasprotju s pravom U nije, in sicer v sodbi 
Nisipeanu (EU:C:2011 :466) ter sklepih Druțu (EU:C:2011 :478); Micşa (EU:C:2011 :479) in Vijulan (EU:C:2011 :477). Iz istega razloga je Sodišče razsodilo, da e nako ve lja za okoljsko da jatev z a 
onesnaževanje, uvedeno z zakono m št. 9/2012 , 
Glej sklep C âmpe an in Ciocoiu (EU:C:2014 :229, točke o d 31 d o 33). s katerim je bila 13. januarja 2012 ra zveljavljena OUG 
št. 50/2008 , preden je bil zakon 15. marca 2013 ra zveljavljen z OUG št. 9/2013 .
8. I. N. Nicula je leta 2009 ku pil motorno v ozilo znamke B MW 320 i, ki j e bilo prvič registrirano 
v drugi državi Evropske u nije, in sicer v Nemčiji. Za registracijo tega motornega vozila v Romuniji je 
moral na podlagi okoljske da jatve za on esnaževanje, določene z OUG št. 50/2008 , plačati 5153 RON 
(približno 1 200  EUR).
9. I. N. Nicula je pri romunskih da včnih organih vložil zahtevek za povračilo tega zneska, ker pa so ti 
zahtevek zavrnili, je vložil tožbo pri romunskem s odišču.
10. Tribunalul Sibiu (Romunija) je z upravno s odbo št. 1497 /CA/2012 u godilo tožbi, ki j o je 
I. N. Nicula vložil proti Agenția Fondului pentru M ediu (ki je prejemnica da jatve), in odredilo, da 
mora tožena stranka n avedeno da jatev v rniti, potem ko j e na podlagi sodbe Tatu (EU:C:2011 :2019 ) 
ugotovilo, da o koljska da jatev z a on esnaževanje ni združljiva s členom 110 PD EU, in zavrnilo tožbo, 
vloženo p roti Administrația Finanțelor Publice Sibiu (ki je pobrala dajatev).
11. Curtea de Apel de Alba-Iulia je na podlagi pritožbe, vložene zoper to sodbo, 25. januarja 2013 
razveljavilo to sodbo in zadevo vrnilo v razsojanje prvostopenjskem u sodišču ter za namen no vega 
odločanja o zadevi poudarilo, da v tovrstnih sporih sodni postopek za povračilo da jatve, prejete 
s kršitvijo prava Unije, ni mogoč le zoper prejemnika, ampak tudi zoper subjekt, ki j e dajatev p obral.
12. Potem ko j e bila zadeva vp isana za namen ponovnega odločanja na Tribunalul Sibiu, je 15. marca 
2013 z ačela veljati OUG št. 9/2013 o okoljski taksi.
13. V kon kretnem p rimeru tožeče stranke z naša okoljska taksa na podlagi OUG št. 9/2013 z a njeno 
motorno v ozilo 8 126 ,44 RON, prej plačana dajatev za on esnaževanje pa je znašala 5153 RON.
14. Vendar I . N. Nicula v skladu s členom 12(1) OUG št. 9/2013 n ima več pravice do povračila okoljske 
dajatve z a on esnaževanje in pripadajočih obresti, ker so ustrezni znesek zadržali davčni in okoljski 
organi iz naslova okoljske takse, ker je vrednost okoljske takse višja od plačane okoljske da jatve z a 
onesnaževanje.
15. V teh okoliščinah je Tribunalul Sibiu prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo to vp rašanje:
„Ali je mogoče določbe člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, člene 17, 20 in 21 L istine Evropske u nije 
o temeljnih pravicah in člen 110 PD EU ter načeli pravne varnosti in prepovedi reformatio in peius, ki 
sta določeni v pravu [Unije] in v sodni praksi Sodišča [sodbi Belgocodex, C-381/97, EU:C:1998 :589, in 
Belbouab, 10 /78, EU:C:1978 :181], ra zlagati tako, da n asprotujejo p redpisu, ka kršen je [O UG] 
št. 9/2013 ?“
IV – Postopek p red S odiščem
16. Predlog za sprejetje predhodne odločbe je na Sodišče prispel 18. junija 2013 . Pisna stališča so 
predložili I. N. Nicula, romunska vlada i n Evropska ko misija.
6
6—
4 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
17. Romunska v lada j e z dopisom z dne 20. decembra 2013 v ložila zahtevo za dodelitev z adeve 
velikem u senatu. Sodišče je v skladu s členom 16, tretji odstavek, S tatuta tej zahtevi ugodilo. 
Romunska v lada j e na obravnavi to zahtevo utemeljila s potrebo po zagotovitvi skladnosti sodne 
prakse Sodišča o obdavčitvi uvoženih rabljenih vozil.
18. Sodišče je na podlagi člena 101 P oslovnika 14. februarja 2014 o d predložitvenega sodišča zahtevalo, 
da m u najpozneje do 5. marca 2014 p osreduje pojasnila o uporabi OUG št. 9/2013 z a spor o glavni 
stvari. Sodišče je odgovor predložitvenega sodišča prejelo 4. marca 2014 .
19. Na obravnavi 25. marca 2014 s o I. N. Nicula, romunska vlada i n Komisija ustno p odali stališča.
V – Analiza
A – Dopustnost
20. Romunska v lada me ni, da t a predlog za sprejetje predhodne odločbe ni dopusten, ker odgovor na 
vprašanje predložitvenega sodišča ne bi bil ko risten za rešitev s pora o glavni stvari. Po m nenju 
romunske vlade se OUG št. 9/2013 z a spor o glavni stvari n e uporablja iz dveh razlogov.
21. Prvič, romunska v lada me ni, da z unajsodni postopek povračila morebitnih ra zlik me d da jatvami, 
plačanimi na podlagi normativnih aktov, ki s o ve ljali pred OUG št. 9/2013 , in okoljsko takso, uvedeno 
s členom 12 te izredne uredbe, nikakor ne zadeva predložitvenega sodišča in se ne uporablja za spor 
o glavni stvari.
22. Romunska v lada t ako me ni, da t a zunajsodni postopek povračila predložitvenemu sodišču ne 
preprečuje, da o dredi povračilo celotnega zneska, ki g a je I. N. Nicula plačal iz naslova okoljske da jatve 
za on esnaževanje.
23. Drugič, romunska v lada me ni, da s e OUG št. 9/2013 , ki j e začela veljati 15. marca 2013 , v skladu 
z načelom t empus regit actum n e u porablja za zahtevek za p ovračilo o koljske da jatve z a 
onesnaževanje, ki j o je I. N. Nicula plačal leta 2009 . Zato predložitveno s odišče ne bi smelo šteti, da g a 
zavezuje člen 12 te izredne uredbe.
24. Sodišče je glede na te trditve z aprosilo predložitveno s odišče, naj predstavi svoje stališče glede 
uporabe OUG št. 9/2013 , zlasti njenega člena 12, za spor o glavni stvari.
25. Predložitveno s odišče je v odgovoru, ki g a je Sodišče prejelo 13. marca 2014 , potrdilo uporabo 
člena 12 O UG št. 9/2013 z a spor o glavni stvari. Po m nenju predložitvenega sodišča je razlaga te 
izredne uredbe, ki j o navaja vlada, brez pravne podlage in členu 12 n avedene izredne uredbe odvzema 
vsebino.
26. V skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča „v postopku, določenem v  členu [267 PD EU], ki t emelji 
na jasni delitvi nalog me d n acionalnimi sodišči in S odiščem, presoja dejanskega stanja spada 
v pristojnost nacionalnega sodišča. Le nacionalno s odišče, ki o dloča o sporu in ki m ora p revzeti 
odgovornost za sodno o dločitev, ob u poštevanju p osebnosti zadeve p resodi p otrebo p o izdaji 
predhodne odločbe, da b i lahko izdalo sodbo, in tudi ustreznost vprašanj, ki j ih predloži Sodišču. Zato 
je Sodišče, kadar s e predložena vp rašanja nanašajo na ra zlago prava [Unije], načeloma dolžno 
odločati“ 
Sodba Zurita García in Ch oque Cabrera (C-261/08 in C-348/08, EU:C:2009 :648, točka 34). Glej v tem s mislu tudi sodbe IKA (C-326/00, 
EU:C:2003 :101, točka 27), Keller (C-145/03, EU:C:2005 :211, točka 33), Conseil général de la Vienne (C-419/04, EU:C:2006 :419, točka 19) in 
Gómez-Limón S ánchez-Camacho (C-537/07, EU:C:2009 :462, točka 24)..
ECLI:EU:C:2014 :332 5SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
27. Ker je predložitveno s odišče potrdilo uporabo O UG št. 9/2013 z a spor o glavni stvari, je treba 
zavrniti ugovore romunske vlade glede dopustnosti tega predloga za sprejetje predhodne odločbe.
B – Vsebinska presoja
28. Predložitveno s odišče želi z vprašanjem i zvedeti, ali so določbe, ka kršne so določbe O UG 
št. 9/2013 , v skladu s členom 110 PD EU, z načeloma enakosti pred zakono m i n p repovedi 
diskriminacije iz členov 20 in 21 L istine Evropske u nije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), 
lastninsko p ravico, potrjeno v členu 17 te listine, ter načeli pravne varnosti, prepovedi retroaktivnosti 
zakona in prepovedi reformatio in peius.
1. Načela ali določbe prava Unije, ki s e uporabljajo v tej zadevi
29. Bistvo očitka I. N. Niculaja je, da s e s členom 12 O UG št. 9/2013 n adaljuje diskriminacija, uvedena 
z okoljsko da jatvijo za on esnaževanje, me d rabljenimi vozili, uvoženimi v Romunijo, in vozili, ki s o že 
bila na romunskem t rgu in so bila zato oproščena plačila okoljske da jatve za on esnaževanje. Po mojem 
mnenju se zato tako ko t v sodbah T atu (EU:C:2011 :219), Nisipeanu (EU:C:2011 :466), Druțu 
(EU:C:2011 :478), M icşa (EU:C:2011 :479), V ijulan ( EU:C:2011 :477) ter C âmpe an i n C iocoiu 
(EU:C:2014 :229) uporabljata člen 110 PD EU, ki p repoveduje diskriminatorne da jatve, in načelo, da j e 
treba vsako da jatev, ki s e pobere s kršitvijo prava Unije, zlasti členom 110 PD EU, povrniti davčnemu 
zavezancu.
30. V skladu s členom 52(2) Listine se „[p]ravice, ki j ih priznava ta listina in jih urejajo določbe 
pogodb, […] uresničujejo v skladu s pogoji in v mejah, opredeljenih v teh pogodbah“. Zato Sodišču za 
razlago pravo Unije ni treba preučiti, ali se za spor uporabljajo druga pravila in načela iz Listine. Enako 
velja za dr uga splošna načela, ki j ih navaja predložitveno s odišče, ki p a bi se lahko n a ta pravila in 
načela na primer sklicevalo v okviru presoje ustavnosti OUG št. 9/2013 v romunskem p ravu.
2. Trditve, predložene Sodišču
31. I. N. Nicula me ni, da j e namen OUG št. 9/2013 , ki u vaja no vo okoljsko da jatev za on esnaževanje, 
imenovano „okoljska t aksa“, ter romunskim da včnim o rganom o mogoča, da da včnemu zavezancu 
povrnejo le razliko me d zneskom takse in zneskom, ki g a je že plačal iz naslova okoljske da jatve z a 
onesnaževanje, on emogočiti ukrepe z a povračilo okoljske da jatve z a on esnaževanje v vseh njenih 
oblikah, ki s o obstajale pred okoljsko takso.
32. I. N. Nicula poleg tega me ni, da j e tudi okoljska taksa v nasprotju s členom 110 PD EU, saj uvaja 
diskriminacijo me d:
— na eni strani, lastniki ra bljenih vozil, ku pljenih v državi članici, ki n i Romunija – ko t je 
I. N. Nicula – ki s o ob registraciji vozila v Romuniji plačali okoljsko da jatev za on esnaževanje, ki 
jim še ni bila vrnjena, ter za ka tere obveznost plačila okoljske takse nastane takoj z zadržanjem 
delnega ali celotnega zneska p rej plačane dajatve, in,
— na drugi strani, lastniki vozil, že registriranih v Romuniji, za katere obveznost plačila okoljske takse 
nastane šele ob morebitnem vp isu prenosa lastninske p ravico na tretjo osebo.
33. I. N. Nicula dodaja, da j e tudi o koljska taksa diskriminatorna da včna obremenitev, ker z OUG 
št. 9/2013 n i zagotovljeno, da z nesek takse, ki j o je treba plačati za rabljena vozila, uvožena iz druge 
države č lanice, ne preseže preostalega zneska da jatve, vključenega v vrednost enakovrstnih vozil, že 
registriranih v Romuniji.
7
8
9
10
11
7—
8—
9—
10—
11—
6 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
34. Romunska v lada t rdi, da s o v OUG št. 9/2013 v celoti upoštevana pravila, določena v sodbi Tatu 
(EU:C:2011 :219). Meni, da o koljska taksa temelji na objektivnih in preglednih me rilih, ko t sta delovna 
prostornina motorja in em isijski standard E uro oziroma em isije CO2 iz vozila. Poleg tega naj bi se 
v njenem z nesku u strezno u poštevala dejanska v rednost rabljenega vozila na trgu, izračunana od 
vstopa vozila na trg, znesek takse pa naj bi bilo mogoče izpodbijati v upravnem a li sodnem p ostopku, 
da b i se dokazalo ve čje zmanjšanje vrednosti, ko t je določeno n a podlagi lestvice o zmanjšanju 
vrednosti. Okoljska taksa za uvožena vozila tako p o m nenju romunske v lade ne presega preostalega 
zneska da jatve, vključenega v vrednost enakovrstnih ra bljenih m otornih vozil, že registriranih na 
nacionalnem o zemlju.
35. Romunska v lada t udi opozarja, da j e plačilo okoljske takse obvezno, obveznost zanj pa nastane ob 
prvem vp isu lastninske p ravice na vozilih, ki s o že bila v nacionalnem v oznem p arku p red uvedbo 
navedene takse, vključno z vozili, za ka tera p rejšnje okoljske da jatve z a on esnaževanje niso bile 
plačane, kot se je zahtevalo v sodbah Tatu (EU:C:2011 :219) in Nisipeanu (EU:C:2011 :466).
36. Zato romunska v lada š teje, da n acionalna zakono daja, kakršna je OUG št. 9/2013 , ni v nasprotju 
s členom 110 PD EU.
37. Komisija me ni, da j e ureditev, uvedena z OUG št. 9/2013 , v nasprotju s členom 110 PD EU, ker se 
uporablja retroaktivno z a obdavčljive d ogodke, ki s o se zgodili pred začetkom ve ljavnosti OUG 
št. 9/2013 , tako da s e z njo nadaljuje diskriminatorna praksa, ki j o je Sodišče ugotovilo v sodbi Tatu 
(EU:C:2011 :219).
3. Presoja
38. Najprej je treba opozoriti, da j e v skladu z ustaljeno s odno p rakso pravica pridobiti povračilo 
davkov, ki s o bili v neki dr žavi članici pobrani s kršitvijo prava Unije, posledica in dopolnilo pravic, ki 
jih posameznikom zagotavljajo predpisi prava Unije, ki p repovedujejo take da vke. Država članica je 
torej načeloma dolžna vrniti davke, pobrane s kršitvijo prava Unije. 
Glej sodbe San Giorgio (199/82, EU:C:1983 :318, točka 12), Metallgesellschaft in dr ugi (C-397/98 in C-410/98, EU:C:2001 :134, točka 84), Test 
Claimants in th e FII G roup Litigation ( C-446/04, EU:C:2006 :774, točka 202) in Test Claimants in th e Franked Investment Income G roup 
Litigation (C-362/12, EU:C:2013 :834, točka 30). Poleg tega, če je dr žava članica 
pobrala da vke s kršitvijo prava Unije, imajo posamezniki pravico do povračila ne le tako p obranega 
davka, ampak tudi do pripadajočih obresti, in to obresti, ki t ečejo od trenutka p lačila davka. 
Glej sodbo Irimie (C-565/11, EU:C:2013 :250, točka 29).39. To pravilo pozna le eno i zjemo, in sicer prevalitev da vka n a dr uge subjekte, 
Glej zlasti sodbo Lady & Kid in dr ugi (C-398/09, EU:C:2011 :540, točka 20). in ke r ni urejeno 
s predpisi na ra vni Unije, zanj veljajo nacionalna postopkovna pravila, ki m orajo upoštevati načeli 
enakovrednosti in učinkovitosti. 
Glej na primer sodbi Danfoss in Sauer-Danfoss (C-94/10, EU:C:2011 :674, točka 24 in navedena sodna praksa) in Irimie (EU:C:2013 :250, 
točka 23).40. V zvezi s tem j e treba opozoriti, da j e Sodišče že razsodilo, da j e bila z vsemi različicami OUG 
št. 50/2008 u vedena ureditev o bdavčitve, ki j e odvračala od registracije ra bljenih m otornih vozil, 
kupljenih v drugih dr žavah članicah, v Romuniji, v nasprotju s členom 110 PD EU. 
Sodba Nisipeanu (EU:C:2011 :466, točke o d 27 d o 29). Glej v zvezi z OUG št. 9/2012 t udi sklep C âmpe an in Ciocoiu (EU:C:2014 :229, točke 
od 31 d o 33).41. Zato je Romunija dolžna I. N. Niculaju povrniti okoljsko da jatev za on esnaževanje.
12
13 14 15
12—
13—
14—
15—
ECLI:EU:C:2014 :332 7SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
42. Države članice lahko tako d oločijo no ve da vke za vozila zaradi o koljske ali splošne politike, tako da 
sprejmejo no ve zakono dajne določbe, če ti davki ne odvračajo od uvoza izdelkov, ki i zvirajo iz drugih 
držav članic, v korist nacionalnih izdelkov in tako z njimi ni kršen člen 110 PD EU. 
Sodba Nádasdi in Németh (C-290/05 in C-333/05, EU:C:2006 :652, točka 49).43. Menim torej, da s o romunski organi predvsem p o sodbi Tatu (EU:C:2011 :219) v resnici morali 
izbirati me d dvema možnostma, da b i izpolnili obveznosti, ki j ih imajo na podlagi prava Unije: bodisi 
odpraviti okoljsko da jatev za on esnaževanje in zneske, prejete iz naslova te da jatve, povrniti davčnim 
zavezancem, ki s o jo že plačali, ter v prihodnosti uvesti no vo da jatev v skladu s členom 110 PD EU 
bodisi ohraniti okoljsko da jatev za on esnaževanje (pod ka terim ko li imenom), vendar p lačilo te da jatve 
takoj zahtevati tudi od lastnikov rabljenih vozil, ki s o že bila registrirana v Romuniji.
44. Namesto da b i romunska vlada i zbrala eno o d teh možnosti, pa se je s sprejetjem O UG št. 9/2013 
dejansko o dločila za ureditev, ki z a vsa vozila, uvožena ali ne, uvaja no vo da jatev od nekega prihodnjega 
datuma, hkrati pa da včnim o rganom o mogoča, da o bdržijo zneske, ki s o jih nezakonito pobrali iz 
naslova okoljske da jatve z a on esnaževanje, do prihodnjega vp isa lastninske p ravice na zadevnem 
vozilu, s čimer bo nastala obveznost plačila okoljske takse.
45. Kot trdi p redložitveno s odišče, je s členom 12 O UG št. 9/2013 p ovračilo okoljske da jatve z a 
onesnaževanje, pobrane na podlagi OUG št. 50/2008 , omejeno n a razliko me d zneskom okoljske takse 
in zneskom okoljske da jatve za on esnaževanje. Prej plačani znesek se torej zadrži na podlagi okoljske 
takse, me dtem ko z a vozila, ki s o ob začetku ve ljavnosti OUG št. 50/2008 ž e bila registrirana 
v Romuniji in so bila zato oproščena plačila te da jatve, obveznost plačila okoljske takse nastane šele 
ob prihodnjem vp isu lastninske p ravice na teh vozilih.
46. Postavlja se torej vprašanje, ali lahko dr žava članica zavrne povračilo da jatve, ki j e v nasprotju 
s pravom U nije, z uvedbo no ve takse, za ka tero bi obveznost plačila morda n astala v prihodnosti, in 
zakonske p odlage, ki da včnim o rganom o mogoča, da o bdržijo znesek, prejet iz naslova da jatve, za 
katero je bilo ugotovljeno, da j e v nasprotju s pravom U nije, do trenutka, ko n astane obveznost plačila 
nove takse, saj se pobot me d tema dajatvama opravi v tistem t renutku.
47. V tem o kviru je treba preučiti, tudi č e se ta zadeva nanaša na povračilo okoljske da jatve z a 
onesnaževanje, in ne na uvedbo okoljske t akse, ali pri povezavi členov 4 in 12 O UG št. 9/2013 , 
s katero se povračilo okoljske da jatve za on esnaževanje odlaga na da tum, ko n astane obveznost plačila 
okoljske takse, in to če znesek okoljske da jatve z a on esnaževanje presega znesek te takse, upošteva 
obveznost povračila da jatev, pobranih s kršitvijo prava U nije, in hkrati odpravlja di skriminacija, 
prepovedana s členom 110 PD EU, ki j e bila uvedena z OUG št. 50/2008 . Čeprav sta I. N. Nicula in 
romunska v lada n a obravnavi veliko ra zpravljala o metodologiji za izračun okoljske takse, se ta zadeva 
nanaša le na povračilo okoljske da jatve za on esnaževanje. Združljivost me todologije za izračun okoljske 
takse s členom 110 PD EU torej ni del vprašanja za predhodno o dločanje.
a) Skladnost sodne prakse Sodišča o uvoženih rabljenih motornih vozilih
48. Romunska vlada j e na obravnavi zahtevo za dodelitev zadeve ve likem u senatu utemeljila z obstojem 
neskladnosti me d sodbo N ádasdi in N émeth 
EU:C:2006 :652. na eni strani ter sodbama Tatu 
EU:C:2011 :219. in N isipeanu 
EU:C:2011 :466. na 
drugi.
16
17
18
16—
17—
18—
8 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
49. Po mnenju te vlade sodbe Nádasdi in Németh, v kateri je Sodišče razsodilo, da n aj „[p]rimerjava 
[na no vo uvoženih ra bljenih vozil na M adžarsko] z rabljenimi vozili, ki s o bila da na v promet na 
Madžarskem p red začetkom ve ljavnosti zakona o davku n a registracijo, […] ne bi bila upoštevna“, 
EU:C:2006 :652 ( točka 49). ni 
mogoče uskladiti s sodbama Tatu in Nisipeanu, v katerih je Sodišče preizkusilo nevtralnost okoljske 
dajatve z a on esnaževanje za uvožena ra bljena vozila in enakovrstna ra bljena vozila, ki s o bila na 
nacionalnem o zemlju registrirana pred začetkom ve ljavnosti OUG št. 50/2008 . 
EU:C:2011 :219 ( točka 38) in EU:C:2011 :466 ( točka 20).50. Opozarjam, da s e v nasprotju s sodbami Nádasdi in Németh, T atu ter Nisipeanu ta zadeva nanaša 
na tožbo za povračilo da jatve, ki j e bila ra zglašena za nezdružljivo s členom 110 PD EU, in ne na 
združljivost okoljske t akse s tem č lenom. Zato se ne postavlja vp rašanje enotnosti sodne prakse 
Sodišča, ki g a omenja romunska vlada, saj sta v tej zadevi referenčni sodbi za zadevno o koljsko da jatev 
za on esnaževanje nesporno s odbi Tatu in Nisipeanu, ki s ta bili izdani precej pozneje ko t sodba Nádasdi 
in Németh.
b) Združljivost pravila, kakršno je pravilo iz člena 4 OUG št. 9/2013 , s členom 110 PD EU
51. Ni sporno, da č len 110, prvi odstavek, PD EU n alaga popolnoma nevtralno no tranjo obdavčitev 
glede kon kurence me d izdelki, ki s o že na trgu, in enakovrstnimi uvoženimi izdelki. 
Glej sodbi Komisija/Danska (C-47/88, EU:C:1990 :449, točki 8 in 9) in Tatu (EU:C:2011 :219, točka 34).52. Torej je treba preučiti, ali člen 4 OUG št. 9/2013 i sto takso nalaga za uvožena rabljena vozila in 
rabljena vozila, ki s o bila v Romuniji registrirana pred začetkom ve ljavnosti OUG št. 50/2008 in so 
bila zato oproščena okoljske da jatve za on esnaževanje.
53. Menim, da t očki (c) in (d) tega člena 4, kot sta formulirani, ne vsebujeta diskriminacije, ugotovljene 
v sodbi Tatu (EU:C:2011 :219), ker no va taksa velja za rabljena vozila, ki s o bila v Romuniji registrirana 
pred začetkom ve ljavnosti O UG š t. 50/2008 in so b ila zato o proščena okoljske da jatve z a 
onesnaževanje, ter za rabljena vozila, za ka tera je romunsko s odišče na podlagi sodbe Tatu odredilo 
bodisi povračilo okoljske da jatve z a on esnaževanje bodisi registracijo brez plačila okoljske da jatve z a 
onesnaževanje.
54. Ne le da s e okoljska taksa načeloma uporablja za obe zgoraj navedeni kategoriji, tudi obveznost 
njenega plačila nastane v istem t renutku, to je ob prihodnjem vp isu lastninske p ravice.
55. Na podlagi te presoje bi bilo torej treba I. N. Niculaju povrniti okoljsko da jatev za on esnaževanje, ki 
ni združljiva s pravom U nije, ker se mu plačilo okoljske takse lahko n aloži šele ob prihodnjem vp isu 
lastninske p ravice na vozilu.
56. Ker predložitveno s odišče me ni, da s e člen 12 O UG št. 9/2013 u porablja tudi za obravnavani spor, 
je treba preučiti tudi, ali je s pravom U nije združljivo pravilo, kot je določeno v tem č lenu in v skladu 
s katerim je mogoče okoljsko da jatev z a on esnaževanje (ki jo je v tem p rimeru plačal I. N. Nicula) 
vrniti, če je višja od okoljske takse, ki b i jo moral plačati za zadevno v ozilo.
19
20
21
19—
20—
21—
ECLI:EU:C:2014 :332 9SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
c) Združljivost pravila, kot je pravilo iz člena 12 O UG št. 9/2013 , s členom 110 PD EU in obveznost 
povračila dajatve, pobrane s kršitvijo prava Unije
57. Naj spomnim, da j e diskriminacija, uvedena z OUG št. 50/2008 , izhajala iz dejstva, da j e okoljska 
dajatev za on esnaževanje „učink[ovala] tako, da s o [bila] uvožena rabljena vozila, ki s o [bila] starejša in 
bolj rabljena […], obremenjena z dajatvijo, ki s e [je] lahko p ribliža[la] 30 % njihove tržne vrednosti, 
medtem ko e nakovrstna vozila, ki [ so] se prodaja[la] na nacionalnem t rgu ra bljenih vozil, niso [bila] 
obremenjena z nobenim takim da včnim bremenom“. 
Sodba Tatu (EU:C:2011 :219, točka 58). Sodišče je na tej podlagi razsodilo, da o koljska 
dajatev z a on esnaževanje „učinkuje tako, da o dvrača od uvoza in uporabe rabljenih vozil, ki s o bila 
kupljena v drugih dr žavah članicah, v Romuniji“. 
Idem.58. Po mnenju romunske vlade se je Romunija uskladila s sodbama Tatu (EU:C:2011 :219) in Nisipeanu 
(EU:C:2011 :466) s tem, da j e sprejela člen 4(c) OUG št. 9/2013 , s katerim je obveznost plačila okoljske 
takse razširila na vozila, ki s o že bila registrirana v Romuniji in so bila oproščena plačila okoljske 
dajatve za on esnaževanje, in to ob prvi spremem bi lastninske p ravice na teh vozilih.
59. Nasprotno me nim, da č len 12 te izredne uredbe (za ka terega je romunska v lada me nila, da s e ne 
uporablja za obravnavani spor) 
Stališče, ki g a je predložitveno s odišče zavrnilo v pisnem o dgovoru na zahtevo za podrobnejše podatke, ki m u jo je poslalo Sodišče. ne omogoča odprave di skriminacije, uvedene s prejšnjo zakono dajo.
60. Posledica tega člena je namreč ta, da l ahko da včni organi zadržijo znesek, ki s o ga že pobrali iz 
naslova okoljske da jatve z a on esnaževanje, do m orebitnega vp isa lastninske p ravice na zadevnem 
vozilu. In to ne da b i se upoštevale obresti, ki b i bile dolgovane da včnim zavezancem, ki s o plačali 
okoljsko da jatev z a on esnaževanje, ali me hanizem, predviden za povračilo te da jatve i n plačilo 
pripadajočih obresti v primeru, da s e lastninska p ravica na tem v ozilu v prihodnosti ne bi več vp isala.
61. Kot opozarja I. N. Nicula, vpis lastninske p ravice na rabljenem v ozilu, ki j e ob začetku ve ljavnosti 
OUG št. 50/2008 ž e bilo registrirano v Romuniji ali je bilo, tako ko t njegovo vozilo, uvoženo, ko j e 
veljala ta izredna uredba, nikakor ni gotov, saj je lahko ve lik delež teh vozil zelo star. Enak rezultat je 
mogoč, če je zadevno v ozilo ukrad eno a li uničeno.
62. Zato se okoljska taksa, kot opozarja Komisija, ne uporablja enako z a vse transakcije, ki s o bile 
izvršene v obdobju uporabe OUG št. 50/2008 . Tudi če se ta taksa uporablja za rabljena vozila, ki s o že 
bila registrirana v Romuniji in so bila zato oproščena plačila okoljske da jatve za on esnaževanje, jo bo 
treba plačati šele ob prvem p renosu lastninske p ravice na tem v ozilu, ki s e bo zgodil po začetku 
veljavnosti OUG št. 9/2013 , me dtem ko č len 12 da včnim o rganom o mogoča, da n e povrnejo zneska 
okoljske da jatve z a on esnaževanje, ki s o ga v nasprotju s členom 110 PD EU že pobrali za rabljena 
uvožena vozila od začetka ve ljavnosti OUG št. 50/2008 .
63. Romunska v lada p oskuša to ra zlično o bravnavanje utemeljiti s tem, da s o nekatere ra zlike p ri 
obravnavanju p rimerljivih p oložajev n eločljivi del zakono dajnega u krepa, s katerim s e znova 
vzpostavlja zakonitost na podlagi sodbe Sodišča, ki j e ugotovilo, da p redpis nacionalnega prava ni 
v skladu s pravom U nije. Ne strinjam se s tem s tališčem, ki o groža učinkovitost in enotno u porabo 
prava U nije. Nasprotno, dr žave č lanice m orajo, potem ko S odišče ugotovi kr šitev p rava U nije, 
odpraviti to kršitev in vse njene posledice.
64. Tako ko t Komisija torej me nim, da č len 12 O UG št. 9/2013 n i združljiv s členom 110 PD EU in da 
je z njim kr šena obveznost Romunije, da p ovrne okoljsko da jatev z a on esnaževanje, ki j o je pobrala 
s kršitvijo tega člena Pogodbe.
22
22—
10 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
65. V teh okoliščinah je treba I. N. Niculaju povrniti znesek okoljske da jatve za on esnaževanje skupaj 
s pripadajočimi obrestmi.
66. Na vprašanje, ki g a je postavilo predložitveno s odišče, je torej treba odgovoriti, da j e treba člen 110 
PDEU ra zlagati tako, da n asprotuje nacionalni ureditvi obdavčitve v ozil, kakršna je ta, ki j e uvedena 
s členoma 4 in 12 O UG št. 9/2013 .
C – Časovna om ejitev učinkov sodbe
67. Če bi Sodišče razsodilo, da č len 110 PD EU nasprotuje ureditvi obdavčitve, kakršna se obravnava 
v tej zadevi, romunska vlada p redlaga Sodišču, naj časovno o meji učinke svoje odločitve.
1. Trditve romunske vlade
68. Romunska vlada t rdi, da j e ravnala v dobri ve ri, ko j e uvedla zadevno u reditev obdavčitve, in v želji, 
da b i upoštevala sodbi Tatu (EU:C:2011 :219) in N isipeanu (EU:C:2011 :466). Dodaja, da b i povračilo 
pobranih zneskov Romuniji povzročilo hude težave.
69. Romunska v lada j e na obravnavi trdila, da s kupni znesek da jatev, pobran na podlagi OUG 
št. 9/2013 , 
Romunska vlada j e na vp rašanje, ki s em j i ga postavil na obravnavi, potrdila, da r es govori o zneskih, pobranih na podlagi OUG št. 9/2013 . znaša 3.288.565.944 RON (približno 750 milijonov EUR). Glede na njene ocene bi obresti 
od tega zneska p resegle 1.583.545.688 RON (približno 360 milijonov EUR), tako da b i skupno b reme z a 
romunski p roračun znašalo približno 1 ,1 milijarde EUR. Po m nenju romunske v lade bi ta znesek 
predstavljal 36,5 % primanjkljaja, predvidenega v proračunu za leto 2013 , njegovo povračilo pa bi lahko 
ogrozilo izvajanje načrtovanih programov in projektov za varstvo okolja.
70. Poleg tega romunska v lada p oudarja, da r omunski p roračun za leto 2013 v ključuje primanjkljaj 
v višini 2,97 milijarde EUR t er da b i povračilo prejetih zneskov in pripadajočih obresti proračunski 
primanjkljaj povečalo še za 0,8 %, kar b i ogrozilo izpolnjevanje obveznosti, ki j e Romuniji naložena 
s Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekono mski in monetarni uniji, da m ora čim bolj 
zmanjšati proračunski primanjkljaj.
71. I. N. Nicula je na obravnavi izpodbijal tudi zanesljivost številk, ki j ih je navedla romunska vlada, pri 
čemer se je oprl na številke, ki j ih je objavila Administrația Fondului pentru M ediu (uprava sklada z a 
okolje) in po ka terih znesek, prejet leta 2013 i z naslova okoljske takse po začetku ve ljavnosti OUG 
št. 9/2013 , znaša približno 730 milijonov RON, in ne 3.288.565.944 RON. I. N. Nicula izpodbija tudi 
znesek obresti v višini 1.583.545.688 RON, vendar n e navaja dr uge številke. Po njegovem m nenju 
skupni znesek za povračilo predstavlja le 0,83 % romunskega proračuna za leto 2013 .
72. Romunska vlada v repliki ni izpodbijala številk, ki j ih je navedel I. N. Nicula.
23
24
25
26
27
23—
24—
25—
26—
27—
ECLI:EU:C:2014 :332 11SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
2. Presoja
73. Najprej je treba opozoriti, da v skladu z ustaljeno s odno p rakso razlaga posameznega pravila prava 
Unije, ki j o Sodišče poda p ri izvrševanju pristojnosti iz člena 267 PD EU, pojasnjuje in natančneje 
določa pomen in obseg tega pravila, kot bi se moralo razumeti in uporabljati vse od začetka n jegove 
veljave. Iz tega izhaja, da s odišče pravilo, ki j e bilo predmet take ra zlage, lahko in mora uporabiti tudi 
za pravna razmerja, nastala in oblikovana, preden je Sodišče odločilo o predlogu za sprejetje predhodne 
odločbe, če so sicer izpolnjeni pogoji za predložitev spora o uporabi omenjenega pravila pristojnemu 
sodišču. 
Glej sodbe Barreira P érez (C-347/00, EU:C:2002 :560, točka 44), Linneweber in Akritidis (C-453/02 in C-462/02, EU:C:2005 :92, točka 41) ter 
Meilicke in dr ugi (C-292/04, EU:C:2007 :132, točka 34).74. V sklepnih predlogih, ki s em j ih predstavil v zadevi T-Mobile Au stria, sem o b sklicevanju na 
ustaljeno s odno p rakso Sodišča navedel, da s me „Sodišče […] le izjemoma z uporabo splošnega načela 
pravne varnosti, ki j e neločljivi del pravnega reda U nije, omejiti možnost vseh zainteresiranih, da b i se 
sklicevali na določbo, ki j o je razložilo, z namenom izpodbijanja pravnih razmerij, ki s o nastala v dobri 
veri. Za določitev t ake o mejitve m orata biti izpolnjeni dve b istveni me rili, in sicer dobra ve ra 
zainteresiranih in nevarnost resnih težav“. 
Sklepni predlogi T-Mobile Au stria ( C-616/11, EU:C:2013 :691, točka 96). Glej sodbe Vroege (C-57/93, EU:C:1994 :352, točka 21), Cooke 
(C-372/98, EU:C:2000 :558, točka 42), Skov in Bilka ( C-402/03, EU:C:2006 :6, točka 51), Nádasdi in N émeth (EU:C:2006 :652, točka 63), 
Brzeziński (C-313/05, EU:C:2007 :33, točka 56), Kalinchev (C-2/09, EU:C:2010 :312, točka 50) ter Santander Asset Management SGIIC in 
drugi (od C-338/11 d o C-347/11, EU:C:2012 :286, točka 59).75. Po mojem m nenju v obravnavani zadevi ne obstaja no ben od teh dveh elementov.
76. Kar zadeva me rilo dobre ve re, romunska v lada u gotavlja, da j e bila OUG št. 9/2013 s prejeta za 
zagotovitev spoštovanja obveznosti, ki s o Romuniji naložene s členom 110 PD EU, kot ga je Sodišče 
razložilo v sodbah Tatu (EU:C:2011 :219) in Nisipeanu (EU:C:2011 :466).
77. Vendar s e z OUG št. 9/2013 , ki u vaja različno u porabo za uvožena vozila in vozila, že registrirana 
v Romuniji, iz razlogov, ki s em j ih navedel v točkah od 59 d o 64 t eh sklepnih predlogov, nadaljuje 
diskriminacija, ki j e bila prvotno u vedena z OUG št. 50/2008 , česar romunska vlada n i mogla prezreti.
78. Kadar me rilo dobre vere ni izpolnjeno, „ni treba preveriti, ali je izpolnjeno dr ugo me rilo […], ki s e 
nanaša na nevarnost resnih težav“. 
Sodba Transportes Jordi B esora (C-82/12, EU:C:2014 :108, točka 47). Č e bi Sodišču to ko ristilo, v nadaljevanju vseeno p redstavljam 
nekaj razmislekov o tem dr ugem me rilu.
79. Najprej naj spomnim, da j e romunska v lada ž e predlagala časovno o mejitev u činkov sodbe 
Nisipeanu (EU:C:2011 :466). Sodišče je ob tej priložnosti razsodilo, da „obstoj finančnih posledic, ki z a 
državo članico izhajajo iz sodbe, izdane v postopku p redhodnega odločanja, sam po sebi ne upravičuje 
časovne omejitve u činkov te sodbe […]. Država članica, ki p redlaga tako o mejitev, je dolžna pred 
Sodiščem p redstaviti številke, ki d okazujejo nevarnost hudih gospodarskih posledic […]“. 
Točka 34.80. Predlog romunske v lade je bil zavrnjen z obrazložitvijo, da „ob neobstoju natančnejših številk, iz 
katerih bi bilo mogoče sklepati, da b i bilo lahko romunsko g ospodarstvo resno m oteno z aradi p osledic 
te sodbe, ni mogoče šteti, da j e pogoj, ki s e nanaša na obstoj resnih težav, dokazan“. 
Ibidem (točka 36).
12 ECLI:EU:C:2014 :332SKLEPNIPREDLOGIM. WATHELETA–ZADEVAC-331/13
NICULA
81. Po mojem m nenju številke, ki j ih je navedla romunska vlada, in nestrinjanje strank s temi ocenami 
niso upoštevni, ker se ta zadeva ne nanaša na vp rašanje povračila zneskov, pobranih na podlagi OUG 
št. 9/2013 , ampak na povračilo zneskov, pobranih na podlagi prejšnje zakono daje in zlasti OUG 
št. 50/2008 . Tako o b neobstoju natančnejših številk, iz katerih bi bilo mogoče sklepati, da b i bilo lahko 
romunsko g ospodarstvo resno m oteno z aradi p osledic te sodbe, me nim, ko t je Sodišče presodilo 
v sodbi Nisipeanu (EU:C:2011 :466), da p ogoj, ki s e nanaša na obstoj resnih težav, ni dokazan.
82. Kot sem n avedel v točki 43 t eh sklepnih predlogov, je imela romunska v lada p o sodbi Tatu 
(EU:C:2011 :219) vsekakor m ožnost izbire, bodisi da o dpravi okoljsko da jatev z a on esnaževanje in 
zneske, prejete iz naslova te da jatve, povrne da včnim zavezancem, ki s o jo že plačali, bodisi da o hrani 
okoljsko da jatev z a on esnaževanje (pod ka terim ko li imenom), vendar p a njeno p lačilo takoj zahteva 
od lastnikov ra bljenih vozil, ki s o že bila registrirana v Romuniji in so bila zato oproščena plačila 
okoljske da jatve za on esnaževanje.
83. Ker se je romunska v lada s sprejetjem O UG št. 9/2013 o dločila ohraniti okoljsko da jatev z a 
onesnaževanje v obliki o koljske t akse, je za preprečitev t eh m otenj v proračunu in o dpravo 
diskriminacije, uvedene z OUG št. 50/2008 , dovolj pobrati okoljsko t akso na ra bljena vozila, že 
registrirana v Romuniji, katerih lastniki so se izognili plačilu okoljske da jatve za on esnaževanje, in to 
takoj, ne pa ob prihodnjem vp isu lastninske p ravice na ta vozila.
84. Zato se lahko r omunska v lada, tudi če ima I. N. Nicula po sedanji ureditvi pravico do povračila 
okoljske da jatve z a on esnaževanje, ki j o je plačal leta 2009 , izogne proračunskem u tveganju 
s spremem bo OUG št. 9/2013 , tako da n aloži plačilo okoljske takse lastnikom ra bljenih vozil, ki s o že 
bila registrirana v Romuniji ob začetku ve ljavnosti OUG št. 50/2008 in so bila takrat oproščena plačila 
okoljske da jatve za on esnaževanje.
85. Iz teh ugotovitev izhaja, da u činkov sodbe ni treba časovno o mejiti.
VI – Predlog
86. Sodišču torej predlagam, naj na vp rašanje za predhodno o dločanje, ki g a je postavilo Tribunalul 
Sibiu, odgovori:
Člen 110 PD EU je treba razlagati tako, da n asprotuje nacionalni ureditvi obdavčitve vozil, kot je ta, ki 
je uvedena s členoma 4 in 12 izredne uredbe vlade št. 9/2013 o okoljski taksi za motorna vozila.