*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :100 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 21. februarja 2013  
Jezik postopka: italijanščina.„Direktiva 85 /384/EGS — Vzajemno p riznavanje dokazil o formalnih kv alifikacijah v arhitekturi — 
Člena 10 in 11(g) — Nacionalna zakono daja, ki p riznava enakovrednost nazivov ‚arhitekt‘ in ‚gradbeni 
inženir‘, vendar d oločena dela na objektih umetniškega pomena pridržuje samo arhitektom — 
Načelo enakega obravnavanja — Povsem no tranji položaj v državi članici“
V zadevi C-111/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Consiglio di S tato (Italija) z odločbo z dne 6. decembra 2011 , ki j e prispela na Sodišče 29. februarja 
2012 , v postopku
Ministero per i beni e le attività culturali,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Venezia,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Padova,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di T r eviso,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Vicenza,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Verona,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Rovigo,
Ordine de gli Ingegneri della Provincia di Belluno
proti
Ordine de gli Ingegneri di Verona e Provincia,
Consiglio Na zionale de gli Ingegneri,
Consiglio Na zionale de gli Ar c hitetti, Pianificatori, Paesaggi sti e Conser vatori,
Ordine de gli Ar c hitetti, Pianificatori, Paesaggi sti e Conser vatori della Provincia di Verona,
Alessandro M osconi,
Comune di San M artino Buon Albergo,
2 ECLI:EU:C:2013 :100SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
Istituzione di Ricovero e di Educazione di Venezia (IRE),
Ordine de gli Ar c hitetti della Provincia di Venezia, 
ob udeležbi
Fac cio Engineering Srl,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von D anwitz (poročevalec), predsednik senata, A. Rosas, E. Juhász, D. Šváby in C. Vajda, 
sodniki,
generalni pravobranilec: N. Wahl,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Ordine degli Ingegneri di Ve rona e Provincia in M . Mosconi L. Manzi, G. Sardos Albertini 
in P. Piva, odvetniki,
— za Consiglio Nazionale degli Ingegneri B. Nascimbene, odvetnik,
— za Consiglio Nazionale degli Architetti Pianificatori, Paesaggisti e Conservatori in l’Ordine degli 
Architetti, Pianificatori, Paesaggisti e Conservatori della Provincia di Ve rona F. Vanni, odvetnik,
— za češko v lado M . Smolek, agent,
— za špansko v lado S. Centeno H uerta, agentka,
— za avstrijsko v lado A. Posch, agent,
— za Evropsko ko misijo H. Støvlbæk in E. Montaguti, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive S veta z dne 10. junija 1985 
o vzajemnem p riznavanju diplom, spričeval in dr ugih dokazil o formalnih kv alifikacijah v arhitekturi, 
skupaj z ukrepi za učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode opravljanja 
storitev (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 118).
2 Ta predlog je bil vložen v dveh postopkih v zvezi s tem, ali gradbeni inženirji lahko izvajajo dela na 
objektih zgodovinsko-umetniškega pomena.
ECLI:EU:C:2013 :100 3SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V deseti uvodni izjavi Direktive 85 /384 j e navedeno:
„ker v večini držav članic arhitekturne dejavnosti po zakonu ali dejansko o pravljajo osebe, ki i majo 
samo poklicni naziv ‚arhitekt‘ ali pa ta naziv skupaj z drugim in nimajo izključne pravice do 
opravljanja teh dejavnosti, razen če ni z zakoni določeno dr ugače; ker prej omenjene dejavnosti ali 
nekatere od njih lahko o pravljajo tudi ljudje z drugimi poklici, zlasti inženirji, ki s o se posebej 
usposobili za projektiranje, vodenje del ali gradnjo“.
4 Člen 1 navedene dir ektive d oloča:
„1.Ta dir ektiva se uporablja za dejavnosti na arhitekturnem p odročju.
2. V tej dir ektivi so dejavnosti na arhitekturnem p odročju dejavnosti, ki j ih običajno o pravljajo tisti 
s poklicnim nazivom ‚arhitekt‘.“
5 Členi od 2 d o 9 D irektive 85 /384 p redstavljajo poglavje II te dir ektive, naslovljeno „Diplome, spričevala 
in dr uga dokazila o formalnih kv alifikacijah, ki i metniku o mogočajo, da o pravlja dejavnosti na 
arhitekturnem p odročju s poklicnim nazivom ‚arhitekt‘“.
6 Člen 2 te dir ektive tako d oloča, da „[v]saka dr žava članica prizna diplome, spričevala in dr uga dokazila 
o formalnih kv alifikacijah, ki s o pridobljena po izobraževanju in usposabljanju v skladu z zahtevami iz 
členov 3 in 4 in ki j ih dr žavljanom dr žav članic podelijo dr uge države članice.“
7 Na podlagi postopka iz člena 7 te dir ektive so diplome, spričevala in dr uga dokazila, ki i zpolnjujejo 
merila iz členov 3 in 4 te dir ektive, navedeni v seznamih in popravkih, ki j ih objavi Komisija 
Evropskih skupnosti kot informacijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
8 Poglavje II te dir ektive, naslovljeno „Diplome, spričevala in dr uga dokazila o formalnih kv alifikacijah, ki 
imetniku o mogočajo, da n a podlagi pridobljenih pravic ali obstoječih nacionalnih določb opravlja 
dejavnosti na arhitekturnem p odročju“, vsebuje člene od 10 d o 15.
9 Člen 10 D irektive 85 /384 d oloča, da „[v]saka dr žava članica prizna di plome, spričevala in dr uga 
dokazila o formalnih kv alifikacijah iz člena 11, ki j ih podeljujejo dr uge dr žave č lanice dr žavljanom 
držav članic, če slednji ob uradnem o bvestilu o tej dir ektivi že imajo tako izobrazbo ali se je njihov 
študij, ki s e kon ča s pridobitvijo take di plome, spričevala in dr ugih dokazil o formalnih kv alifikacijah, 
začel najpozneje tretje akademsko leto po tem u radnem o bvestilu, tudi če taka izobrazba ne izpolnjuje 
minimalnih zahtev iz poglavja II“.
10 Dokazila, za ka tere ve lja prehodno o bdobje, so za Italijansko r epubliko n avedena v členu 11(g) te 
direktive:
„[…]
— diplome ‚laurea in ar chitettura‘, ki j ih podeljujejo univerze, politehnični in visokošolski zavodi 
v Benetkah in Reggio Calabrii, skupaj z diplomami, ki da jejo imetniku p ravico, da s amostojno 
opravlja poklic ar hitekta, in jih podeli minister za šolstvo potem, ko ka ndida t pred pristojno 
komisijo opravi državni izpit, ki m u da je pravico do samostojnega opravljanja poklica ar hitekt 
(dott. A rchitetto),
4 ECLI:EU:C:2013 :100SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
— diplome ‚laurea in ingegneria‘ iz gradbeništva (‚sezione costenzione‘), ki j ih podeljujejo univerze in 
visoke šole za tehnične ve de, skupaj z diplomo, ki da je imetniku p ravico, da s amostojno o pravlja 
poklic na ar hitekturnem p odročju, in jo podeli minister za šolstvo, potem ko ka ndida t pred 
pristojno ko misijo opravi državni izpit, ki m u da je pravico do samostojnega opravljanja poklica 
(dott. Ing. Architetto ali dott. Ing. in ingegneria c ivile)“.
11 Člen 16 te dir ektive p od poglavjem IV, naslovljenim „Uporaba akademskih nazivov“, določa:
„1.Brez vpliva na člen 23 dr žava članica gostiteljica zagotovi, da dr žavljani držav članic, ki i zpolnjujejo 
pogoje iz poglavja II ali III, lahko u porabljajo svoj zakoniti akademski n aziv in, če je primerno, 
okrajšavo tega naziva v jeziku m atične dr žave č lanice ali države č lanice, iz ka tere prihajajo. Države 
članice gostiteljice lahko z ahtevajo, da t emu nazivu sledi ime i n kra j ustanove ali izpitne ko misije, ki j e 
naziv podelila.
2. Če se akademski naziv, ki s e uporablja v matični državi članici ali v državi članici, iz katere prihaja 
tuji državljan, v državi članici gostiteljici lahko p omotoma zamenja z nazivom, za ka terega se v tej 
državi zahteva dodatno i zobraževanje in usposabljanje, ki g a oseba ni opravila, lahko dr žava članica 
gostiteljica zahteva, da t a oseba naziv, ki j e običajen v matični državi članici ali v državi članici, iz 
katere prihaja, uporablja v primerni obliki, kakršno d oloči država članica gostiteljica.“
Italijansko p ravo
12 Italija je Direktivo 85 /384 v notranji pravni red prenesla z zakonsko u redbo št. 129 z dne 27. januarja 
1992 (G URI št. 41 z dne 19. februarja 1992 , str. 18).
13 Člen 1(2) te zakonske u redbe določa:
„Predpisi, ki v Italiji urejajo opravljanje dejavnosti [na arhitekturnem p odročju] za osebe z ustreznimi 
poklicnimi nazivi, se še naprej uporabljajo v skladu s predpisi, ki s o ve ljali, ko j e začela ve ljati ta 
uredba.“
14 Člen 51 kra ljeve u redbe št. 2537 z dne 23. oktobra 1925 o ureditvi poklicev inženirja in ar hitekta 
(GURI št. 37 z dne 15. februarja 1925 , v nadaljevanju: kra ljeva uredba št. 2537 /25) določa:
„Poklic inženirja obsega načrtovanje, izvedbo in ocenjevanje del za izkop, predelavo in uporabo 
materialov, ki s o n eposredno a li posredno p otrebni za gradnjo in za industrijo, del v zvezi 
s prometnim omrežjem i n prometnimi sredstvi, kanalizacijo ter komunikacijskimi sredstvi, del vseh vrst 
gradnje, del v zvezi z napravami in industrijskimi instalacijami ter na splošno z a fizikalno u porabo, 
geodetske izmere in strokovne postopke.“
15 Člen 52 kra ljeve u redbe št. 2537 /25 d oloča:
„Predmet tako p oklica inženirja ko t poklica arhitekta so gradnja objektov in geodetske izmere ter s tem 
povezani strokovni postopki.
Vendar l ahko d ejavnost v zvezi z gradnjo objektov umetniškega pomena in obnovo ter rekonstrukcijo 
stavb, ki s o obravnavane v zakonu št. 364 z dne 20. junija 1909 o starih umetninah in lepih 
umetnostih, opravljajo izključno ar hitekti; tehnični del pa lahko o pravi tako ar hitekt ko t inženir.“
ECLI:EU:C:2013 :100 5SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
Spora o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
16 Spora o glavni stvari s e nanašata na določbo italijanskega prava, in sicer na člen 52(2) kra ljeve u redbe 
št. 2537 /25, ki d oloča, da g radbeni inženirji, ki s o svoj naziv pridobili v Italiji, ne smejo opravljati 
dejavnosti v zvezi z gradnjo objektov umetniškega pomena niti obnove t er rekonstrukcije stavb 
kulturnega pomena.
17 Gradbeni inženirji, ki s o nazive p ridobili v Italiji, že dolgo časa izpodbijajo to omejitev o bsega njihovih 
dejavnosti in se sklicujejo zlasti na Direktivo 85 /384.
18 V tem p rimeru je Consiglio di S tato odločalo o dveh pritožbah zoper dve n asprotujoči si sodbi, ki j u je 
izdalo Tribunale amministrativo regionale del Veneto.
19 Prva pritožba se nanaša na odločbo zaradi m olka o rgana Soprintendenza pe r i beni ambientali 
e architettonici di Ve rona (upravno-nadzorni organ za okoljsko in ar hitekturno d ediščino v Veroni), 
s katero j e b ila A . Mosconiju z avrnjena o rganizacija g radbenih d el n a o bjektu 
zgodovinsko-umetniškega pomena. A. Mosconi in Ordine degli Ingegneri di Ve rona e Provincia sta pri 
Tribunale amministrativo regionale del Ve neto vložila tožbo in zatrjevala, da j e dejstvo, da g radbenim 
inženirjem n i dovoljena izvedba takih del, v nasprotju z Direktivo 85 /384.
20 To sodišče je leta 2002 p redložilo Sodišču predlog za sprejetje predhodne odločbe v zvezi s tem, ali je 
treba pravo U nije in me d dr ugim D irektivo 85 /384 ra zlagati tako, da n asprotuje taki n acionalni 
zakono daji.
21 Sodišče je s sklepom z dne 5. aprila 2004 v zadevi Mosconi in O rdine degli Ingegneri di Ve rona 
e Provincia (C-3/02) odgovorilo, da č e gre za povsem no tranji položaj, niti Direktiva 85 /384 n iti 
načelo e nakega o bravnavanja n e n asprotujeta n acionalni zakono daji, ki n ačeloma p riznava 
enakovrednost naziva arhitekt in gradbeni inženir, vendar s amo ar hitektom o mogoča izvedbo del na 
določenih objektih umetniškega pomena.
22 Sodišče je v tem s klepu navedlo, da o brnjena di skriminacija lahko i zhaja iz dejstva, da g radbeni 
inženirji, ki s o nazive p ridobili v Italiji, v tej državi članici ne smejo opravljati dejavnosti iz člena 52(2) 
kraljeve u redbe št. 2537 /25, me dtem ko d ostopa do teh dejavnosti ni mogoče zavrniti osebam, ki j im je 
bila diploma gradbenega inženirja izdana v drugi državi članici, ki j e navedena na seznamu v skladu 
s členom 7 Direktive 85 /384 ali v členu 11 te dir ektive. Ve ndar j e Sodišče me nilo, da s e, če gre za 
povsem no tranji položaj, ni mogoče sklicevati na načelo enakega obravnavanja iz prava Unije, ampak 
mora predložitveno s odišče presoditi, ali obstaja diskriminacija, ki j o prepoveduje nacionalno p ravo, in, 
če je to potrebno, določiti, kako se ta diskriminacija odpravi.
23 Na podlagi tega sklepa je Tribunale amministrativo regionale del Ve neto pri C orte costituzionale 
(ustavno s odišče) vložilo zahtevo za oceno u stavnosti člena 52(2) kra ljeve u redbe št. 2537 z dne 
23. oktobra 1925 . Corte costituzionale je s sklepom št. 130 z dne od 16 . do 19. aprila 2007 o dločilo, 
da je zahteva očitno n edopustna, saj izpodbijane določbe ne spadajo v zakonsko m aterijo, ampak so 
vsebovane v podzakonskem a ktu.
24 Tribunale amministrativo regionale del Ve neto je s sodbo št. 3630 z dne 15. novembra 2007 u godilo 
tožbi, s tem da j e zavrnilo uporabo člena 52(2) kra ljeve u redbe št. 2537 /25, ker ta določba ni v skladu 
z načelom enakega obravnavanja, kot ga je razlagalo Corte costituzionale, saj nacionalnih strokovnjakov 
ni mogoče obravnavati diskriminatorno gl ede na strokovnjake iz drugih dr žav članic.
25 Zoper to sodbo je M inistero pe r i beni e le attività culturali vložilo pritožbo pri predložitvenem 
sodišču.
6 ECLI:EU:C:2013 :100SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
26 Druga pritožba, o kateri odloča Consiglio di S tato, se nanaša na javni razpis, ki g a je objavil Istituzioni 
di Ricovero e di Educazione Ve nezia za oddajo naročila storitev vodenja del in koo rdinacije varnostnih 
ukrepov v fazi izvajanja gradbenih del za obnovo in funkcionalno u sposobitev stavbe Palazzo Contarini 
del Bovolo v Benetkah.
27 Pokrajinska s tanovska z druženja inženirjev iz Benečije so pri Tribunale amministrativo regionale del 
Veneto izpodbijala javni razpis in odločitev o oddaji javnega naročila v delu, ki s e nanaša na določbo, 
v kateri je naročnik določil, da l ahko storitve, ki s o predmet naročila, opravljajo le arhitekti.
28 Tribunale amministrativo regionale del Ve neto je s sodbo št. 3651 z dne 25. novembra 2008 z avrnilo 
tožbo z ugotovitvijo, da i z ra zlage Sodišča izhaja, da s e D irektiva 85 /384 n anaša na vzajemno 
priznavanje izobraževalnih programov in ne na pogoje za začetek opravljanja različnih poklicev; zato iz 
nje ne izhaja, da s ta naziv „laurea in ingegneria“ (diplomirani inženir) in naziv „laurea in architettura“ 
(diplomirani arhitekt) popolnoma izenačena.
29 Zoper to sodbo so se pri Consiglio di S tato pritožila pokrajinska stanovska združenja inženirjev.
30 Consiglio di S tato je odločilo, da b i bilo v nasprotju z načeli nacionalnega prava, kot jih je potrdilo 
ustavno s odišče, da s e gradbenim inženirjem, ki s o nazive p ridobili v drugih dr žavah članicah in ne 
v Italiji, v Italiji dovoli opravljanje njihove p oklicne dejavnosti v zvezi s posegi v objekte ku lturnega 
pomena, ne da b i se enako d ovolilo gradbenim inženirjem, ki s o nazive p ridobili v Italiji.
31 Sprašuje se, ali je treba ureditev vzajemnega priznavanja iz Direktive 85 /384 d ejansko ra zumeti tako, da 
gradbeni inženirji, ki s o nazive d obili v drugih dr žavah članicah in ne v Italiji, v Italiji lahko o pravljajo 
dejavnosti, ki j ih kra ljeva uredba št. 2537 /25 p ridržuje le arhitektom, in ali lahko Italijanska republika 
od oseb z dokazilom o poklicnih kv alifikacijah, ki j im o mogoča opravljanje arhitekturnih dejavnosti, 
zahteva, da m orajo za opravljanje dejavnosti, ki j ih ta kra ljeva uredba pridržuje le za arhitekte, opraviti 
poseben preizkus poklicne usposobljenosti.
32 V teh okoliščinah je Consiglio di S tato prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo 
ti vprašanji:
„1.Ali Direktiva […] 85/384 [ …] v delu (člena 10 in 11), v katerem p rehodno d opušča, da d ejavnost 
na arhitekturnem p odročju opravljajo dr žavljani drugih dr žav članic, ki i majo posebej navedena 
dokazila o formalnih kv alifikacijah, n asprotuje zakonitosti upravne prakse v Italiji, ki t emelji na 
členu 52(2), prvi del, kra ljeve u redbe št. 2537 /25 […] in ki i zvajanje nekaterih posegov na objektih 
umetniškega pomena dovoljuje izključno ka ndida tom z nazivom „arhitekt“ oziroma kandida tom, ki 
dokažejo, da i zpolnjujejo d oločene z ahteve gl ede formalne izobrazbe, ki s o p ovezane 
s posebnostmi področja ku lturnih dobrin in ki s o dodatne glede na zahteve, katerih izpolnjevanje 
na splošno z adošča za dostop do opravljanja dejavnosti na ar hitekturnem p odročju v smislu 
navedene dir ektive?
2. Natančneje, ali lahko t aka p raksa obsega tudi p osebno p reverjanje poklicne usposobljenosti 
strokovnjakov iz dr žav članic [razen Italijanske r epublike], čeprav imajo ti dokazila o formalnih 
kvalifikacijah za opravljanje dejavnosti s področja ar hitekture (kot to ve lja za italijanske 
strokovnjake o b preizkusu usposobljenosti za poklic ar hitekta), in sicer samo za dostop do 
poklicnih dejavnosti iz člena 52(2), prvi del, kra ljeve u redbe št. 2537 /25 iz leta 1925 [ …]?“
Pristojnost Sodišča
33 Španska v lada v bistvu navaja, da gl ede na to, da s e spori v postopku v glavni stvari n anašajo na 
povsem no tranje položaje, Sodišče ni pristojno z a odgovore na ta vp rašanja za predhodno o dločanje.
ECLI:EU:C:2013 :100 7SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
34 Vendar č eprav ni sporno, da s e spori v postopku o glavni stvari n anašajo na povsem no tranje položaje, 
za katere se Direktiva 85 /384 n e uporablja (v zvezi s tem gl ej zgoraj navedeni sklep M osconi in Ordine 
degli Ingegneri di Ve rona e Provincia, točka 51), iz predloga za sprejetje predhodne odločbe izhaja, da 
predložitveno s odišče me ni, da b i bilo v nasprotju z načeli nacionalnega prava, kot jih je potrdilo 
ustavno s odišče, da s e s tem, ko s e gradbenim inženirjem, ki s o nazive p ridobili v drugih dr žavah 
članicah in ne v Italijanski republiki, v tej državi članici dovoli opravljanje njihove p oklicne dejavnosti 
v zvezi z objekti kulturnega pomena, to pa se ne dovoli gradbenim inženirjem, ki s o nazive p ridobili 
v Italiji, dopusti obrnjena diskriminacija.
35 V zvezi s tem j e treba opozoriti, da S odišče ni pristojno z a odgovor na postavljeno vp rašanje, kadar j e 
očitno, da s e določba prava Unije, ki j e Sodišču predložena v razlago, ne uporablja ko t na primer 
v popolnoma no tranjem p oložaju. Toda tudi v takem p oložaju Sodišče lahko p oda ra zlago, za katero je 
bilo zaprošeno, če nacionalno p ravo predložitvenemu sodišču nalaga, da v postopkih, ko t sta postopka 
v glavni stvari, odloči, da n acionalni državljani uživajo enake p ravice, kot bi jih imel v enakem p oložaju 
na podlagi prava Unije dr žavljan dr uge dr žave č lanice (glej v tem s mislu zlasti sodbe z dne 1. junija 
2010 v združenih zadevah Blanco Pérez in Ch ao Gómez, C-570/07 in C-571/07, ZOdl., str. I-4629 , 
točka 39; z dne 22. decembra 2010 v zadevi Omalet, C-245/09, ZOdl., str. I-13771 , točka 15, in z dne 
21. junija 2012 v zadevi Susisalo in dr ugi, C-84/11, točki 17 in 20). Obstaja torej gotov interes Unije, 
da S odišče poda ra zlago zadevnega predpisa prava Unije.
36 Zato je treba ugotoviti, da j e Sodišče pristojno, da p oda o dgovor na vp rašanji za predhodno o dločanje.
Vprašanji za predhodno odločanje
37 Z vp rašanjema, ki j u je treba obravnavati skupaj, predložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba 
člena 10 in 11 D irektive 85 /384 o bravnavati tako, da n asprotujeta nacionalni ureditvi, ki d oloča, da 
osebe, ki j im je dokazilo o formalni kvalifikaciji izdala država članica, ki n i država članica gostiteljica, 
na podlagi katerega lahko o pravljajo dejavnosti na arhitekturnem p odročju in ki j e izrecno n avedeno 
v členu 11, v tej zadnji državi ne smejo opravljati dejavnosti v zvezi z objekti umetniškega pomena, 
razen če pri p osebnem p reverjanju p oklicne usposobljenosti, če je to p otrebno, izkažejo, da 
izpolnjujejo posebne zahteve s področja ku lturnih objektov.
38 Glede na določbo nacionalnega prava, ki z agotavlja, da o sebe z dokazilom o formalni kvalifikaciji, ki j im 
omogoča opravljanje arhitekturnih dejavnosti, ki g a je izdala Italijanska republika, in opravljajo poklic 
v Italiji, ne trpijo no bene obratne diskriminacije glede na osebe, ki j im je tako d okazilo izdala dr uga 
država članica, je treba, preden se predložitvenemu sodišču poda ko risten odgovor, preučiti obseg 
obveznosti iz členov 10 in 11 D irektive 85 /384 z a priznavanje teh dokazil s strani države č lanice 
gostiteljice.
39 Pri tej preučitvi je treba opozoriti, da D irektiva 85/384 d oloča samodejno v zajemno p riznavanje diplom, 
spričeval in dr ugih dokazil o formalnih kv alifikacijah v arhitekturi, ki z adoščajo zahtevam gl ede 
izobraževanja in usposabljanja, ki j ih določa ta dir ektiva (sodba z dne 24. maja 2007 v zadevi Komisija 
proti Portugalski, C-43/06, ZOdl., točka 24).
40 Bistven cilj tega vzajemnega priznavanja se izraža v členu 2 Direktive 85 /384, ki d oloča, da v saka dr žava 
članica prizna diplome, spričevala in dr uga dokazila o formalnih kv alifikacijah, ki s o pridobljena po 
izobraževanju in usposabljanju v skladu z zahtevami iz členov 3 in 4 te dir ektive in ki j ih dr žavljanom 
držav članic podelijo dr uge dr žave č lanice, tako da i majo gl ede pravice do opravljanja dejavnosti 
s poklicnim n azivom „arhitekt“ enak učinek ka kor diplome, spričevala in dr uga dokazila o formalnih 
kvalifikacijah, ki j ih izda dr žava članica sama. Člen 10 te dir ektive d oloča, da v prehodnem o bdobju to 
priznavanje velja tudi za nekatere druge diplome, ki n e izpolnjujejo zahtev iz poglavja II te dir ektive, 
vključno s tistimi iz člena 3 in 4 te dir ektive ( zgoraj navedena sodba Komisija proti Portugalski, 
točka 25 in navedena sodna praksa).
8 ECLI:EU:C:2013 :100SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
41 Postavljeni vp rašanji se torej nanašata na obseg obveznosti vzajemnega priznavanja di plom, ki g a 
določa člen 10 D irektive 85 /384, in na m ožnost dr žave č lanice gostiteljice, da o d oseb, ki i majo 
diplome, ki j ih je izdala dr uga dr žava članica in ki s o navedene na seznamu iz člena 11 D irektive, 
zahtevajo, da z a opravljanje dejavnosti v zvezi z objekti umetniškega pomena izkažejo, da i zpolnjujejo 
posebne zahteve v zvezi z objekti umetniškega pomena.
42 V zvezi s tem D irektiva 85 /384 g otovo ne namerava urejati pogojev za opravljanje poklica arhitekta niti 
ne opredeljevati narave d ejavnosti, ki j ih m orajo ti opravljati. V deveti uvodni izjavi je namreč 
navedeno, da č len 1(2) ne določa zakonske o predelitve ar hitekturnih dejavnosti. Zato je treba 
upoštevne dejavnosti na ar hitekturnem p odročju opredeliti v nacionalni zakono daji države č lanice 
gostiteljice (zgoraj navedeni sklep M osconi in Ordine degli Ingegneri di Ve rona e Provincia, točka 45).
43 Vendar v nasprotju s tem, kar t rdita Consiglio N azionale degli Architetti, Pianificatori, Paesaggisti 
e Conservatori in l’Ordine degli Architetti Pianificatori, Paesaggisti e Conservatori della Provincia di 
Verona, iz te pristojnosti države članice gostiteljice ne bi bilo mogoče sklepati, da D irektiva 85 /384 t ej 
državi članici dopušča, da d oloči, da j e treba za opravljanje dejavnosti v zvezi z objekti umetniškega 
pomena opraviti preverjanje strokovne usposobljenosti zainteresiranih oseb na tem p odročju.
44 Namreč prvič, če se državi članici gostiteljici prizna taka m ožnost, bi to pomenilo, da s e ji dovoli, da 
zahteva dodatna preverjanja, kar b i ogrozilo avtomatično p riznavanje diplom in kar b i bilo, kakor je 
ugotovilo Sodišče v zgoraj v točki 28 n avedene sodbe K omisija proti Portugalski, v nasprotju 
z Direktivo 85 /384.
45 Drugič, ko t izhaja iz točke 37 s odbe z dne 23. novembra 2000 v zadevi Komisija proti Španiji 
(C-421/98, Recueil, str. I-10375 ), člena 2 in 10 D irektive 85 /384 d oločata, da č e dejavnost običajno 
opravljajo ar hitekti z diplomo, ki j o je izdala dr žava članica gostiteljica, je treba arhitektu m igrantu 
z diplomo, potrdilom a li dr ugim d okazilom iz te dir ektive p rav tako o mogočiti opravljanje te 
dejavnosti, čeprav di plome, spričevala in dr uga dokazila ne zagotavljajo nujno d ejanske e nakosti 
pridobljenega izobraževanja in usposabljanja.
46 V zvezi s tem D irektiva 85 /384 d oloča ukrepe, ki j i je treba izvesti, če ni dejanske e nakosti me d 
izobraževanjem i n usposabljanjem v matični državi članici ali v državi članici, iz ka tere prihaja tuji 
državljan, in v državi članici gostiteljici (zgoraj navedena sodba Komisija proti Španiji, točka 43).
47 Člen 16(2) Direktive 85 /384 n amreč določa, da č e se akademski naziv, ki s e uporablja v matični državi 
članici ali v državi članici, iz katere prihaja tuji državljan, v državi članici gostiteljici lahko p omotoma 
zamenja z nazivom, za ka terega se v tej državi zahteva dodatno izobraževanje in usposabljanje, ki g a 
oseba iz te dir ektive n i opravila, lahko dr žava članica gostiteljica zahteva, da t a oseba naziv uporablja 
v primerni obliki, kakršno d oloči ta država (zgoraj navedena sodba Komisija proti Španiji, točka 44).
48 Čeprav je torej res, da j e treba v nacionalni zakono daji države članice gostiteljice opredeliti dejavnosti 
na arhitekturnem p odročju, če dr žava članica me ni, da d oločena dejavnost spada me d te dejavnosti, 
zahteva po vzajemnem p riznavanju pomeni, da m orajo imeti tudi ar hitekti migranti dostop do te 
dejavnosti (zgoraj navedena sodba Komisija proti Španiji, točka 38).
49 V obravnavanem p rimeru pa ni sporno, da d ejavnosti v zvezi z objekti umetniškega pomena spadajo 
med arhitekturne dejavnosti in da s e torej zanje uporablja Direktiva 85 /384.
50 Nazadnje, sklepanje, da dr žava članica gostiteljica v okviru ureditve vzajemnega priznavanja iz člena 11 
Direktive 85 /384 n e sme n aložiti dodatnih pogojev – ko t so ti v postopku v glavni stvari – za 
opravljanje dejavnosti na ar hitekturnem p odročju, je poleg tega potrjeno z ugotovitvijo Sodišča 
v zgoraj v točki 52 n avedenem s klepu M osconi in Ordine degli Ingegneri di Ve rona e Provincia.
ECLI:EU:C:2013 :100 9SODBAZDNE21.2.2013 –ZADEVAC-111/12
ORDINEDEGLI INGEGNERIDIVERONAEPROVINCIAIN DRU GI
51 V tej točki je namreč določeno, da o pravljanja dejavnosti iz točke 52(2) kra ljeve u redbe št. 2537 /25, in 
sicer dejavnosti v zvezi z objekti umetniškega pomena, ni mogoče zavrniti osebam z diplomo 
gradbenega inženirja ali s podobnim d okazilom, ki g a je izdala dr žava članica, ki n i Italijanska 
republika, če je navedeno n a seznamu, sestavljenem v skladu s členom 7 Direktive 85 /384, ali na 
seznamu iz člena 11 te dir ektive.
52 Ob upoštevanju navedenega je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da j e treba člena 10 in 11 
Direktive 85 /384 ra zlagati tako, da n asprotujeta nacionalni ureditvi, ki d oloča, da o sebe, ki j im je 
dokazilo o formalni kv alifikaciji izdala dr žava članica, ki n i država članica gostiteljica, na podlagi 
katerega lahko o pravljajo dejavnosti na arhitekturnem p odročju in ki j e izrecno n avedeno v členu 11, 
v tej zadnji državi ne smejo opravljati dejavnosti v zvezi z objekti umetniškega pomena, razen če pri 
posebnem p reverjanju poklicne usposobljenosti, če je to potrebno, izkažejo, da i zpolnjujejo posebne 
zahteve s področja ku lturnih objektov.
Stroški
53 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Člena 1 0 in 1 1 D irektive Sveta z dne 1 0. junija 1 9 8 5 o v zajemnem p riznavanju diplom, s pričeval 
in d rugih d okazil o formalnih k valifikacijah v ar hitekt uri, skupaj z ukrepi za u činkovito 
uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode o pravljanja storitev (8 5 / 3 8 4 / E GS) je 
treba razlagati tako, da nasprotujeta nacionalni ureditvi, ki določa, da osebe, ki jim je dokazilo 
o formalni kvalifikaciji izdala d ržava članica, ki ni država članica gostiteljica, na p odlagi 
katerega l ahko o pravljajo de javnosti na ar hitekt urnem p odročju in k i je iz recno n avedeno 
v členu 1 1, v tej zadnji državi ne smejo o pravljati de javnosti v z vezi z objekti umetniškega 
pomena, razen č e p ri posebnem p reverjanju p oklicne u sposobljenosti, če je to p otrebno, 
izkažejo, da izpolnjujejo p osebne zahteve s področja kulturnih objektov.
Podpisi