*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :1749 1SKLEP PODPR EDSEDNIKA SODIŠČA
z dne 12. junija 2014  
Jezik postopka: angleščina„Začasna odredba — Pritožba — Predlog za odlog učinkov uredbe zaradi n ičnostne sodbe — 
Damping — Uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Kitajske — 
Pristop Armenije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) — Tržnogospodarska o bravnava — Člen 2(7) 
Uredbe (ES) št. 384/96 — Združljivost s Sporazumom o izvajanju člena VI splošnega sporazuma 
o carinah in trgovini 1994 (G ATT) — Fumus boni juris — Nujnost — Resna in nepopravljiva škoda — 
Neobstoj“
V zadevi C-21/14 P-R,
zaradi p redloga za odlog izvršitve in za izdajo začasnih odredb na podlagi členov 278 PD EU in 279 
PDEU, vloženega 2. aprila 2014 ,
E v ropska komisija, ki j o zastopajo J.-F. Brakeland, M. França in T. Maxian Rusche, agenti, z naslovom 
za vročanje v Luxembourgu,
pritožnica,
drugi stranki v postopku sta
Rusal Armenal ZAO s sedežem v Erevanu (Armenija), ki j o zastopa B. Evtimov, odvetnik,
tožeča stranka n a prvi stopnji in pritožnica v tem p ostopku,
Svet E v r opske u nije, ki g a zastopata S. Boelaert in J.-P. Hix, agenta, skupaj z B. O’Conno rjem, 
Solicitor, in S. Gublom, odvetnikom, z naslovom za vročanje v Luxembourgu,
tožena stranka n a prvi stopnji,
PODPR EDSEDNIK SODIŠČA
po opredelitvi generalne pravobranilke J. Kokott
izdaja naslednji
Sklep
1 Evropska ko misija s pritožbo, ki j e bila v sodnem t ajništvu Sodišča vložena 16. januarja 2014 , Sodišču 
predlaga, naj razveljavi sodbo Splošnega sodišča Evropske u nije Rusal Armenal/Svet (T -512/09, 
EU:T:2013 :571, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je bila Uredba Sveta (ES) št. 925/2009 
z dne 24. septembra 2009 o uvedbi dokončne protidampinške da jatve in o dokončnem p obiranju
2 ECLI:EU:C:2014 :1749SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
 začasne da jatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in 
Ljudske r epublike K itajske ( UL L 262, str. 1, v nadaljevanju: sporna uredba) razglašena za nično 
v delu, ki s e nanaša na družbo Rusal Armenal ZAO (v nadaljevanju: Rusal Armenal).
2 Zaradi t e pritožbe, vložene zoper sodbo o razglasitvi ničnosti uredbe, se v skladu s členom 60, drugi 
odstavek, Statuta Sodišča Evropske u nije da tum, s katerim začne ve ljati izpodbijana sodba, odloži na 
datum m orebitne zavrnitve te pritožbe, vendar b rez poseganja v pravico dr užbe Rusal Armenal, da 
skladno s členoma 278 PD EU in 279 PD EU pri Sodišču zaprosi za začasno o dložitev u činkov uredbe, 
ki je bila razglašena za nično, ali za uvedbo druge začasne odredbe.
3 Družba Rusal Armenal je 2. aprila 2014 v sodnem t ajništvu Sodišča vložila vlogo, s katero Sodišču 
predlaga, naj odloži učinke sporne uredbe.
Dejansko stanje in izpodbijana sodba
4 Družba Rusal Armenal je družba proizvajalka in izvoznica izdelkov iz aluminija, ustanovljena leta 2000 
v Armeniji. Republika A rmenija je 5. februarja 2003 p ristopila k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne 
trgovinske o rganizacije (STO) , ki j e bil podpisan 15. aprila 1994 v Marakešu (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 82) in odobren s Sklepom S veta 94 /800/ES z dne 
22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov[,] doseženih v Urugvajskem kr ogu ve čstranskih pogajanj 
(1986 –1994 ), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki s o v njeni pristojnosti (UL, posebna 
izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 80, v nadaljevanju: Sporazum o ustanovitvi STO) .
5 Komisija je na podlagi pritožbe, vložene 28. maja 2008 , začela protidampinški p ostopek v zvezi 
z uvozom nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike K itajske. 
Obvestilo o začetku t ega postopka je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske Unije z dne 12. julija 
2008 ( UL C 177, str. 13).
6 Komisija je 7. aprila 2009 s prejela Uredbo (ES) št. 287/2009 o uvedbi začasne protidampinške da jatve 
na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske r epublike K itajske 
(UL L 94, str. 17).
7 Svet Evropske u nije je 24. septembra 2009 s prejel sporno u redbo, s členom 1(2) katere je me d dr ugim 
uvedel protidampinško da jatev n a uvoz aluminijastih izdelkov, ki j ih proizvaja družba Rusal Armenal, 
po stopnji 13,4 %, ki s e uporablja za neto ceno franko me ja Skupnosti pred plačilom da jatve.
8 Družba Rusal Armenal je 21. decembra 2009 v sodnem t ajništvu Splošnega sodišča vložila ničnostno 
tožbo zoper sporno u redbo. Navedla je pe t razlogov za ra zglasitev n ičnosti, od ka terih se je prvi 
nanašal na ugovor nezakonitosti zaradi kr šitve č lena 2, od (1) do (6), Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 
z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškem u uvozu iz dr žav, ki n iso članice Evropske 
skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 10, str. 45), kakor je bila spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 2117 /2005 z dne 21. decembra 2005 ( UL L 340, str. 17, v nadaljevanju: osnovna 
uredba), ter členov 2.1 in 2.2 Sporazuma o izvajanju člena VI splošnega sporazuma o carinah in 
trgovini 1994 (G ATT) ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 189, 
v nadaljevanju: protidampinški sporazum), ki j e v Prilogi 1 A k Sporazumu o ustanovitvi STO. 
Osnovna uredba je bila nadomeščena z Uredbo Sveta (ES) št. 1225 /2009 z dne 30. novembra 2009 
o zaščiti proti dampinškem u uvozu iz držav, ki n iso članice Evropske skupnosti (UL L 343, str. 51, in 
popravek v UL 2010 , L 7, str. 22).
9 Splošno s odišče je v bistvu presodilo, da s e je s sporno u redbo zaradi s klicevanja na Republiko 
Armenijo v opombi k členu 2(7)(a) osnovne uredbe in uporabe me todologije tretje dr žave s tržnim 
gospodarstvom p o zavrnitvi zahteve z a odobritev tržnogospodarske o bravnave, ki j o je tožeča stranka 
vložila v skladu s členom 2(7)(b) te uredbe, izvajala me toda z a izračun no rmalne vrednosti, ki n i
ECLI:EU:C:2014 :1749 3SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
 skladna s členoma 2.1 in 2.2 p rotidampinškega sporazuma in dr ugo d opolnilno d oločbo 
k odstavku 1 člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (G ATT) ( UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 91), ki j e v Prilogi 1 A k Sporazumu o ustanovitvi STO, pri 
čemer je bil prav tako kr šen člen 2, od (1) do (6), osnovne uredbe. Na podlagi tega je Splošno s odišče 
ugotovilo, da j e prvi razlog za razglasitev n ičnosti utemeljen.
10 Točka 1 izreka izpodbijane sodbe se glasi:
„[Sporna u]redba […] se v delu, ki s e nanaša na družbo Rusal Armenal […], razglasi za nično.“
Predlogi strank
11 Družba Rusal Armenal Sodišču predlaga, naj:
— odloži izvršitev s porne uredbe v delu, ki s e nanaša na dr užbo Rusal Armenal, do izreka s odbe, 
s katero se bo kon čal pritožbeni postopek; ali
— podredno, izda z ačasno o dredbo v obliki izvršljivega sklepa, s katerim se carinskim organom dr žav 
članic Evropske u nije naloži obveznost, naj ne pobirajo protidampinških da jatev n a uvoz nekaterih 
aluminijastih folij, ki j ih proizvaja dr užba Rusal Armenal, kot so uvedene z navedeno u redbo, do 
izreka sodbe, s katero se bo kon čal pritožbeni postopek, ter
— Komisiji in Svetu ter vsem dr ugim strankam, ki b i intervenirale v podporo pritožbi, naloži plačilo 
lastnih stroškov in stroškov družbe Rusal Armenal.
12 Komisija in Svet Sodišču predlagata, naj:
— predlog za izdajo začasne odredbe zavrže ko t nedopusten ali, podredno, zavrne ko t neutemeljen in
— družbi Rusal Armenal naloži plačilo stroškov.
Predlog za izdajo začasne odredbe
13 Uvodoma je treba spomniti, da v skladu s členom 60, prvi odstavek, Statuta Sodišča pritožba zoper 
sodbo Splošnega sodišča načeloma nima odložilnega učinka. Ve ndar č len 60, drugi odstavek, tega 
statuta določa tudi, da z ačnejo z odstopanjem o d člena 280 PD EU o dločitve S plošnega sodišča, 
s katerimi se neka u redba razglasi za nično, veljati šele z datumom p oteka r oka iz prvega odstavka 
člena 56 tega statuta ali, če je bila v tem r oku v ložena pritožba, z datumom n jene zavrnitve, vendar 
brez poseganja v pravico stranke, da s kladno s členoma 278 PD EU in 279 PD EU pri Sodišču zaprosi 
za začasno o dložitev u činkov uredbe, ki j e bila ra zglašena za nično, ali za uvedbo dr uge začasne 
odredbe.
14 Družba Rusal Armenal je z vložitvijo predloga za izdajo začasne odredbe uporabila to pravico.
Dopustnost
15 Komisija se sklicuje na nedopustnost predloga za izdajo začasne odredbe, ker naj bi bil odlog izvršitve, 
ki ga predlaga družba Rusal Armenal, v resnici dokončni ukrep in ke r naj bi bil s takim odlogom kr šen 
člen 39, četrti odstavek, Statuta Sodišča. V zvezi s tem t rdi, da s odišče, ki o dloča o predlogu za začasni 
odlog uporabe protidampinških da jatev, uvedenih z uredbo, ne m ore odrediti predlaganega odloga, 
razen če pritožnica zagotovi varščino z a kri tje zneskov, ki j ih m ora plačati na podlagi te uredbe. Ker 
pritožnica v predlogu ni ponudila varščine, naj bi bil ta nedopusten.
4 ECLI:EU:C:2014 :1749SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
16 V zvezi s tem i z nujno z ačasne narave o dredb, ki j ih lahko s prejme s odnik za začasne odredbe, izhaja, 
da lahko z ačasni odlog učinkov sporne uredbe, ki g a predlaga družba Rusal Armenal, to družbo oprosti 
obveznosti plačila dajatev, ki j ih dolguje na podlagi te uredbe, le začasno, ob upoštevanju obveznosti, da 
te da jatve p lača ne le za prihodnost, ampak tudi za čas odloga, če bi bilo nazadnje odločeno, da j e 
navedena uredba zakonita.
17 Spomniti je treba tudi, da j e v skladu s členom 162(2) Poslovnika S odišča izvršitev sklepa, ki g a izda 
sodnik za začasne odredbe, lahko p ogojena s predlagateljevo položitvijo varščine, katere znesek in 
vrsta se določita gl ede na okoliščine. Izvajanje tega pooblastila ni odvisno o d obstoja ponudbe 
predlagatelja. Namreč, kot izhaja iz sodne prakse Sodišča, lahko ta sodnik, kadar s e mu zdi primerno, 
sprejme vme sne rešitve, predvsem t ako, da z a odobreni odlog določi pogoje (glej v tem s mislu sklepa 
predsednika S odišča Nederlandse Ve reniging voor de Fruit- en Groentenimporthandel in Nederlandse 
Bond van G rossiers in Z uidvruchten en ander G eimporteerd F ruit/Komisija, 71 /74 R in RR, 
EU:C:1974 :103, točke o d 5 do 8, ter VBVB in VBBB /Komisija, 43/82 R in 63/82 R, EU:C:1982 :119, 
točke o d 9 do 12, in sklep p odpredsednika S odišča EMA/InterMune UK in dr ugi, C-390/13 P(R), 
EU:C:2013 :795, točka 55).
18 Tako to, da dr užba Rusal Armenal ni ponudila varščine, ni ovira z a to, da s odnik za začasne odredbe , 
če je to primerno,odobri predlagani začasni odlog pod pogojem, da t a dr užba zagotovi varščino z a 
kritje zneskov, ki j ih mora plačati na podlagi sporne uredbe.
19 Iz tega sledi, da j e treba ugovor nedopustnosti, ki g a je podala Komisija, zavrniti.
Utemeljenost
20 Člen 160(3) Poslovnika d oloča, da j e treba v predlogih za izdajo začasne odredbe navesti „predmet 
spora, okoliščine, iz katerih izhaja nujnost, ter dejanske in pravne razloge, ki n a prvi pogled izkazujejo 
utemeljenost predlagane začasne odredbe“. Tako lahko s odnik za začasne odredbe odlog izvršitve in 
druge začasne odredbe izda, če je ugotovljeno, da j e njihova izdaja na prvi pogled dejansko in pravno 
upravičena (fumus boni juris) in da s o nujni, torej da j ih je zaradi p reprečitve n astanka r esne in 
nepopravljive škode, kar z adeva interese stranke, ki j ih predlaga, treba izdati in da m orajo učinkovati 
pred odločitvijo v glavni stvari ( glej v tem s mislu sklep p redsednika S odišča Technische Glaswerke 
Ilmenau/Komisija, C-404/04 P-R, EU:C:2005 :267, točki 10 in 11 ter navedena sodna praksa).
21 Poudariti je treba, da m orajo biti ti pogoji izpolnjeni v primeru predloga za izdajo začasne odredbe, ki 
ga stranka, ki j e uspela na prvi stopnji, vloži v okviru pritožbenega postopka, ki g a druga stranka začne 
v zvezi s sodbo Splošnega sodišča, s katero je bila razveljavljena uredba. Ker bi se sicer taki pritožbi 
odvzel odložilni učinek, previden v členu 60, drugi odstavek, Statuta Sodišča, se to pravilo uporablja 
v primeru take s odbe Splošnega sodišča, ki j e bila izdana v korist tožeče stranke n a prvi stopnji. 
Vendar s odnik za začasne odredbe na sodišču, ki o dloča o pritožbi, ob uporabi teh pogojev, kot jih je 
Sodišče razlagalo v sodni praksi, ne more prezreti dejstva, da j e sodišče na prvi stopnji ugodilo tožeči 
stranki na prvi stopnji. Zato mora nujno s miselno u porabiti navedene pogoje.
Fumus boni juris
22 Kar zadeva pogoj v zvezi z obstojem f umus boni juris, je treba opozoriti, da j e ta izpolnjen, kadar v fazi 
postopka z a izdajo začasne odredbe obstaja pomem bno p ravno n esoglasje, katerega rešitev n i vnaprej 
jasna.
23 V primeru predloga za izdajo začasne odredbe, ki g a v okviru pritožbe vloži stranka, ki n i uspela na 
prvi stopnji, to pomeni, da s e m ora sodnik za začasne odredbe omejiti na to, da n a prvi pogled 
presodi u temeljenost podanih p ritožbenih ra zlogov, da p reveri, ali ni pritožba na prvi pogled 
neutemeljena, ali z drugimi besedami, ali obstaja dovolj velika ve rjetnost uspeha pritožbe. Namen
ECLI:EU:C:2014 :1749 5SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
 postopka z a izdajo začasne odredbe je namreč zagotovitev p olnega učinka p rihodnje kon čne odločbe, 
da s e prepreči praznina v sodnem v arstvu, ki g a zagotavlja Sodišče (glej v tem s mislu sklep 
podpredsednika S odišča Komisija/ANKO, C-78/14 P-R, EU:C:2014 :239, točka 15).
24 Nasprotno p a v primeru predloga za izdajo začasne odredbe, ki s e ko t v obravnavani zadevi vloži 
v okviru pritožbe, ki i ma odložilni učinek, ke r se nanaša na razveljavitev sodbe, s katero je Splošno 
sodišče razglasilo ničnost uredbe, ta predlog pri sodniku z a začasne odredbe vloži stranka, ki j e uspela 
na prvi stopnji. Skratka, sodnik za začasne odredbe mora za presojo, ali na prvi pogled v fazi postopka 
za izdajo začasne odredbe obstaja pomem bno p ravno n esoglasje, katerega rešitev n i vnaprej jasna, 
preveriti, ali trditve, ki j ih navaja ta stranka in se nanašajo na zavrnitev p ritožbe, niso neutemeljene 
v smislu, da i majo dovolj veliko ve rjetnost uspeha.
25 To pomeni, da m ora stranka, ki j e uspela na prvi stopnji, dokazati, da s o kljub pritožbenim ra zlogom, 
ki jih navaja nasprotna stranka, njene nasprotne trditve d ovolj verjetne, da l ahko n a prvi pogled 
uspejo, in da z ato ni očitno, da j e potrebna razveljavitev izpodbijane sodbe. V obravnavani zadevi bo 
družba Rusal Armenal dokazala obstoj fumus boni juris le, če izpolni to zahtevo za vsakega izmed 
pritožbenih ra zlogov, ke r bi že samo eden od teh ra zlogov, če bi bil utemeljen, zadostoval za 
utemeljitev ra zveljavitve izpodbijane sodbe.
26 Komisija je v utemeljitev svoje pritožbe navedla tri ra zloge, od ka terih se prvi v bistvu nanaša na to, da 
je Splošno s odišče odločilo ultra petita, ko j e upoštevalo razlog za razglasitev n ičnosti, ki g a je družba 
Rusal Armenal umaknila, drugi razlog se nanaša na domnevno n apačno u porabo sodbe Nakajima/Svet 
(C-69/89, EU:C:1991 :186) v zvezi z vplivom p rotidampinškega sporazuma na sodni nadzor Sodišča, 
tretji pa na domnevno kr šitev n ačela institucionalnega ravnovesja.
27 Ugotoviti je treba, da K omisija s prvim p ritožbenim ra zlogom, v skladu s katerim je Splošno s odišče 
nepravilno o dločilo o prvem ra zlogu za razglasitev n ičnosti, ki s e je nanašal na ugovor nezakonitosti, 
temelječ na kr šitvi člena 2, od (1) do (6), osnovne uredbe ter členov 2.1 in 2.2 protidampinškega 
sporazuma, ker je družba Rusal Armenal v repliki na prvi stopnji ta razlog umaknila, zatrjuje kršitev 
postopka p red Splošnim sodiščem, ki j e škodila njenim interesom v smislu člena 58 S tatuta Sodišča.
28 Družba Rusal Armenal pojasnjuje, da j e bil namen navedenega razloga za razglasitev n ičnosti le to, da 
Splošno s odišče ugotovi, da j e treba zavrniti uporabo člena 2(7) osnovne uredbe v njenem p osebnem 
primeru, ter da s ta bila torej Komisija in Svet dolžna izračunati no rmalno v rednost izdelkov dr užbe 
Rusal Armenal v skladu s členom 2, od (1) do (6), te uredbe. S tem ko j e dr užba Rusal Armenal 
v repliki navedla ta premislek, naj ne bi niti umaknila tega razloga za razglasitev n ičnosti niti izničila 
njegovega bistva. Komisija, ki j o podpira S vet, nasprotno t rdi, da j e družba Rusal Armenal, potem ko 
se je v tožbi na prvi stopnji oprla na nezakonitost člena 2(7) navedene uredbe glede na določbe prava 
STO, v repliki to utemeljitev spremenila, ko j e trdila, da S plošnemu sodišču predlaga le, naj ugotovi, 
da je Svet kršil svojo obveznost skladne razlage.
29 V zvezi s tem j e iz replike dr užbe Rusal Armenal na prvi stopnji razvidno, da p reučitev p ojasnil te 
družbe, ki t rdi, da j e zgolj pojasnila obseg svojega ra zloga za ra zglasitev n ičnosti – ne da b i ga 
umaknila – da b i odgovorila na trditve S veta, zahteva ra zlago njene replike in posledično ka že na 
pomem bno p ravno n esoglasje v zvezi z vsebino in obsegom tega razloga.
30 Družba Rusal Armenal je namreč v repliki me d dr ugim n avedla, da č len 2(7) osnovne uredbe ne 
izključuje m ožnosti, da j e ar menski p roizvajalec u pravičen d o individualne tržnogospodarske 
obravnave. Po m nenju dr užbe Rusal Armenal je bila torej navedena določba nezdružljiva s pravom 
STO i n zlasti s protidampinškim sporazumom, vendar n e ko t taka, ampak le ker je Svet v obravnavani 
zadevi uporabil člen 2(7)(a) te uredbe namesto člena 2(7)(b) in (c) te uredbe, ne da b i upošteval, da 
v skladu s členom 2.7 p rotidampinškega s porazuma i n dr ugo d opolnilno d oločbo 
k odstavku 1 člena VI GATT S vet za to dr užbo lahko u porabi člen 2(7)(a) navedene uredbe le, če so 
izpolnjeni pogoji, določeni v tej drugi dopolnilni določbi.
6 ECLI:EU:C:2014 :1749SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
31 Glede na posebno v sebino teh pojasnil, navedenih v repliki dr užbe Rusal Armenal na prvi stopnji, v fazi 
tega postopka z a izdajo začasne odredbe ni mogoče na prvi pogled sklepati, da j e ta dr užba pred 
Splošnim sodiščem u maknila prvi razlog za razglasitev n ičnosti ali da j e izničila njegovo bistvo. Tako 
so trditve dr užbe Rusal Armenal, ki s e nanašajo na zavrnitev prvega pritožbenega razloga, očitno d ovolj 
verjetne, da r ešitev n esoglasja, ki s e pojavlja v zvezi s tem, ni vnaprej jasna.
32 Kar zadeva drugi pritožbeni razlog, ki s e nanaša na domnevno n apačno u porabo sodbe Nakajima/Svet 
(EU:C:1991 :186) s strani Splošnega sodišča, družba Rusal Armenal trdi, da j e Sodišče – v nasprotju 
s trditvijo K omisije – v navedeni sodbi opredelilo n e le me rilo „namena izpolnitve d oločene 
obveznosti, prevzete v okviru STO“, ampak dve a lternativni me rili, in sicer tak namen in „izrecno 
napotilo na Sporazum o ustanovitvi STO“. Ta drugi pritožbeni razlog naj bi bil nezdružljiv s to sodno 
prakso Sodišča in zlasti z drugim z goraj navedenim a lternativnim me rilom, ki i zhaja iz izrecnega 
napotila v uvodni izjavi 5 osnovne uredbe na podrobnejša pravila protidampinškega sporazuma, ki s e 
nanašajo na izračun da mpinga. Komisija in Svet odgovarjata, da s e s členom 2(7) osnovne uredbe ne 
izvajajo obveznosti, ki i zhajajo iz GATT a li prava STO, tako da z akonitosti te določbe ni mogoče 
preveriti z vidika teh obveznosti v skladu s sodbo Nakajima/Svet (EU:C:1991 :186). Splošno s odišče naj 
bi torej napačno u porabilo pravo, ko j e opombo k členu 2(7)(a) osnovne uredbe, v kateri je omenjena 
Republika A rmenija, preverilo z vidika n avedenih obveznosti.
33 Spomniti je treba, da j e Splošno s odišče v točki 36 izpodbijane sodbe presodilo tako:
„[…] V zvezi s tem j e iz uvodnih izjav, natančneje iz uvodne izjave 5, osnovne uredbe razvidno, da j e 
cilj navedene uredbe zlasti ta, da s e v pravo Skupnosti prenesejo no va in podrobna pravila, določena 
v protidampinškem s porazumu, me d ka tera s odijo zlasti pravila v zvezi z izračunom s topnje 
dampinga, in sicer z namenom zagotovitve u strezne in pregledne uporabe navedenih pravil. Zato ni 
sporno, da j e Skupnost sprejela osnovno u redbo, da b i izpolnila svoje me dnarodne obveznosti, ki 
izhajajo iz protidampinškega sporazuma (glej sodbo Sodišča […] Petrotub in Republica, C-76/00 P, 
[EU:C:2003 :4], točke o d 53 d o 56 in navedena sodna praksa), in sicer z izvajanjem č lena 18(4) 
navedenega sporazuma (sodba Splošnega sodišča […] Ch iquita Brands in dr ugi[/]Komisij[a], T-19/01, 
[EU:T:2005 :31], točka 160). Poleg tega je Skupnost s členom 2 te uredbe, naslovljenim ‚Določitev 
dampinga‘, nameravala izpolniti določene obveznosti iz člena 2 tega sporazuma, ki s e nanašajo tudi na 
ugotovitev obstoja dampinga.“
34 Zato je treba ugotoviti, da o bstaja nesoglasje me d Komisijo in Svetom n a eni strani ter družbo Rusal 
Armenal, ki v bistvu zagovarja stališče Splošnega sodišča v izpodbijani sodbi, na dr ugi strani v zvezi 
s pomem bnim p ravnim vp rašanjem, ali so me rila, ki j ih je Sodišče opredelilo v sodbi Nakajima/Svet 
(EU:C:1991 :186), v obravnavani zadevi izpolnjena. Ne da b i to vp livalo na odločitev, ki j o bo Sodišče 
sprejelo glede utemeljenosti drugega pritožbenega razloga, so trditve dr užbe Rusal Armenal, katerih 
namen je zavrnitev n avedenega ra zloga, ka kor so dopolnjene z razlogovanjem S plošnega sodišča 
v izpodbijani sodbi, očitno ve rodostojne ob upoštevanju sodne prakse Sodišča in izrecnega napotila 
v uvodni izjavi 5 osnovne uredbe na upoštevna pravila, ki i zhajajo iz protidampinškega sporazuma in 
člena IV G ATT. Posledično t e trditve n iso neutemeljene v smislu, da i majo dovolj veliko ve rjetnost 
uspeha za namene te presoje fumus boni juris.
35 Kar zadeva tretji pritožbeni razlog, ki s e nanaša na kršitev n ačela institucionalnega ravnovesja, ki j o je 
domnevno s torilo Splošno s odišče, ko j e presodilo, da n avedba Republike A rmenije v opombi 
k členu 2(7)(a) navedene uredbe ni skladna s sistemom, uvedenim s protidampinškim sporazumom, je 
za to presojo fumus boni juris dovolj ugotoviti, da j e ta razlog tesno p ovezan z drugim p ritožbenim 
razlogom. Kot Komisija implicitno p riznava v stališčih glede predloga za izdajo začasne odredbe, je 
namreč Splošno s odišče po njenem m nenju kr šilo to načelo zaradi n apačne ra zlage sodbe Sodišča 
Nakajima/Svet (EU:C:1991 :186). Zato je očitno, da j e obstoj navedene kr šitve v obravnavani zadevi 
odvisen od obstoja napačne uporabe prava pri uporabi me ril, določenih v navedeni sodbi. Tako je
ECLI:EU:C:2014 :1749 7SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
 treba iz ra zlogov, navedenih v prejšnji točki tega sklepa, šteti, da j e dr užba Rusal Armenal obstoj 
pomem bnega pravnega nesoglasja dokazala tudi v zvezi z utemeljenostjo tega tretjega pritožbenega 
razloga.
36 Glede na vse zgoraj navedeno je pogoj glede fumus boni juris v tej zadevi izpolnjen.
Nujnost
37 Kar zadeva pogoj glede nujnosti, mora stranka, ki p redlaga izdajo začasne odredbe, predložiti dokaz, da 
ne more čakati na kon ec postopka gl ede utemeljenosti tožbe, ne da b i utrpela resno in nepopravljivo 
škodo (glej v tem s mislu sklepa predsednika S odišča M atra/Komisija, C-225/91 R, EU:C:1991 :460, 
točka 19, ter SCK i n FNK/Komisija, C-268/96 P(R), EU:C:1996 :381, točka 30). Za dokaz obstoja resne 
in nepopravljive škode ni treba zahtevati, da s e nastanek škode dokaže z absolutno g otovostjo, temve č 
zadostuje, da j o je m ogoče z dovolj veliko ve rjetnostjo predvideti (sklep p odpredsednika S odišča 
Komisija/ANKO, EU:C:2014 :239, točka 23 in navedena sodna praksa).
38 Družba Rusal Armenal trdi, da s o pogoji, potrebni za izdajo začasnih odredb, me dsebojno o dvisni, tako 
da se – kadar j e fumus boni juris posebno r esen – pogoj glede nujnosti lahko p resoja manj strogo, ker 
očitna nezakonitost ukrepa zadostuje za ugotovitev potrebe po začasni zaščiti pravic vlagatelja predloga 
za izdajo začasne odredbe. Tako n aj bi bilo me d dr ugim v tej zadevi, ker je Splošno s odišče ugodilo 
njeni tožbi, ko j e sporno u redbo razglasilo za nično.
39 V zvezi s tem j e treba sklepati, da t a okoliščina, na ka tero se dr užba Rusal Armenal sklicuje, ko 
primarno p redlaga začasni odlog učinkov uredbe, ki j o je Splošno s odišče razglasilo za nično, ne more 
omiliti zahtev, ki i zhajajo iz me rila nujnosti. Tako u poraba sporne uredbe, čeprav je bila z izpodbijano 
sodbo ra zglašena za nično, sama po sebi družbi Rusal Armenal ne povzroča škode, ki b i lahko b ila 
predmet odškodninske t ožbe. Ker se je zakono dajalec Unije s sprejetjem č lena 60 S tatuta Sodišča 
odločil, da b o vložitev p ritožbe zoper sodbo Splošnega sodišča, s katero se neka u redba razglasi za 
nično, imela odložilni učinek, sodnik za začasne odredbe, ki o dloča v primeru pritožbe, temu členu ne 
more odvzeti dela polnega učinka, s tem da s istematično o mili pogoj glede nujnosti v takih okoliščinah.
40 Vendar i z sodne prakse Sodišča izhaja, da ve čja ali manjša resnost fumus boni juris ni brez vp liva na 
presojo n ujnosti (glej sklep p redsednika S odišča K omisija/Éditions O dile Jacob, C-404/10 P-R, 
EU:C:2011 :37, točka 27). Sodnik za začasne odredbe m ora n ujnost, na ka tero se lahko s klicuje 
pritožnica, toliko b olj upoštevati, če se zdi fumus boni juris razlogov in trditev, na ka tere se opira, 
posebej resen (glej v tem s mislu sklep p redsednika S odišča Avstrija/Svet, C-445/00 R, EU:C:2001 :123, 
točka 110). Ne da b i to vp livalo na odločitev, ki j o bo Sodišče sprejelo glede utemeljenosti pritožbe, iz 
točk od 26 d o 36 tega sklepa izhaja, da j e fumus boni juris razlogov in trditev dr užbe Rusal Armenal 
očitno d ovolj resen, da i zpolnjuje ta pogoj, kar b i bilo treba upoštevati v nadaljevanju analize in zlasti 
po potrebi v okviru tehtanja zadevnih interesov.
41 Dejstvo je, da s ta v skladu z določbami člena 160(3) Poslovnika p ogoja glede fumus boni juris in 
nujnosti ločena in ku mulativna, tako da m ora dr užba Rusal Armenal še vedno d okazati neizogibnost 
resne in nepopravljive škode (glej v tem s mislu sklep p redsednika S odišča Akhras/Svet, C-110/12 P(R), 
EU:C:2012 :507, točka 26, in sklep p odpredsednika S odišča Komisija/ANKO, EU:C:2014 :239, točka 14).
42 Poleg tega je – ko t ugotavljata Komisija in Svet – sporna uredba začela veljati septembra 2009 in torej 
učinkuje že več ko t štiri leta, ne da b i družba Rusal Armenal v tem o bdobju zaprosila za odlog izvršitve 
tega ukrepa pri sodniku z a začasne odredbe Splošnega sodišča. Zato m ora ta stranka v okviru tega 
postopka z a izdajo začasne odredbe dokazati, da j e kl jub dejstvu, da s e protidampinška da jatev 
v višini 13,4 % za uvoz nekaterih njenih izdelkov v Unijo uporablja od leta 2009 , nujno izdati začasne 
odredbe, da s e jo zaščiti pred resno in nepopravljivo škodo, ki b i jo lahko u trpela ob neobstoju takih 
ukrepov. Iz tega sledi, da m ora dr užba Rusal Armenal dokazati bodisi škodo, ki j e v zadnjih štirih letih
8 ECLI:EU:C:2014 :1749SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
 ni utrpela, čeprav jo je mogoče pripisati sporni uredbi, bodisi škodo, ki j e odslej resna in nepopravljiva, 
tako da j e izdaja začasnih odredb nujna, čeprav je družba Rusal Armenal že utrpela to škodo v štirih 
letih, ko likor je trajal postopek pred Splošnim sodiščem, ki s e je kon čal z izdajo izpodbijane sodbe.
43 Nasprotno p a je treba takoj zavrniti utemeljitev K omisije in Sveta, ki s e nanaša na to, da s e bo 
protidampinška da jatev, uvedena z navedeno u redbo, iztekla septembra 2014 , to je pe t let po njeni 
uvedbi, tako da i zdaja morebitnih začasnih odredb za obdobje le nekaj me secev n i utemeljena. Ker gre 
v obravnavani zadevi za dokončno p rotidampinško da jatev, namreč ni mogoče izključiti, da s e na 
pobudo Komisije ali na zahtevo proizvajalcev U nije začne postopek pregleda z adevnega ukrepa, pri 
čemer je treba pojasniti, da b i v takem p rimeru ukrep, s katerim je uvedena ta da jatev, ostal v veljavi, 
dokler ni bi bil znan rezultat pregleda n a podlagi člena 11(2) Uredbe št. 1225 /2009 , ki z daj nadomešča 
osnovno u redbo.
44 V obravnavani zadevi družba Rusal Armenal opredeljuje tri vrste nepopravljive škode, ki p o njenem 
mnenju izhajajo iz uporabe sporne uredbe, ker njeni učinki niso bili odloženi, in sicer, prvič, njeno 
verjetno p renehanje, za ka tero bi se odločila m atična dr užba, drugič, dokončno o dpoved pogodb 
o zaposlitvi številnim z aposlenim z aradi ve rjetnega zaprtja tovarne, in tretjič, posledice za 
gospodarstvo Republike A rmenije in izvoz te dr žave v Unijo. Poleg tega navaja domnevno ve liko 
zmanjšanje njenega tržnega deleža.
45 Najprej, kar z adeva domnevno p renehanje družbe Rusal Armenal, ta trdi, da i ma od začetka ve ljavnosti 
sporne uredbe veliko izgubo, predvsem ke r zaradi t e uredbe svojih izdelkov ne more izvažati v Unijo. 
Njena matična družba UC Rusal naj odtlej ne bi več mogla pokrivati izgub svojih hčerinskih dr užb, ki 
poslujejo z izgubo, ker ima lastne finančne težave zaradi n izke cene aluminija na svetovnem t rgu. Zato 
naj bi bilo zelo ve rjetno, da s e bo v bližnji prihodnosti odločila zapreti družbo Rusal Armenal, če se 
njena donosnost ne bo izboljšala.
46 Spomniti je treba, da s o v skladu z ustaljeno s odno p rakso Sodišča, kadar j e zatrjevana škoda finančna, 
predlagani začasni ukrepi upravičeni, če se izkaže, da b i se pritožnica brez teh ukrepov znašla 
v položaju, ki b i lahko o grozil njeno finančno s posobnost pred posredovanjem o dločbe, s katero bi se 
končal postopek me ritornega odločanja, ali če bi bili njeni tržni deleži znatno s premenjeni zlasti 
z vidika ve likosti in p rometa n jenega p odjetja ter značilnosti skupine, ki j i pripada ( sklep 
podpredsednika S odišča EDF/Komisija, C-551/12 P(R), EU:C:2013 :157, točka 54).
47 Družba Rusal Armenal ne trdi, da l ahko finančna škoda, ki j o ima zaradi i zgube, ki j o je domnevno 
mogoče pripisati sporni uredbi, ogrozi sposobnost preživetja skupine družb, kateri pripada, tako da b i 
ta skupina, vključno z matično dr užbo, lahko i zginila. Zato je treba sklepati, da b i bilo m orebitno 
prenehanje dr užbe Rusal Armenal neposredna posledica ne navedene uredbe, ampak poslovne 
odločitve, ki b i jo sprejela njena matična družba. Taka o dločitev b i se glede na okoliščine sprejela ob 
upoštevanju vseh upoštevnih poslovnih okoliščin, vključno z učinki protidampinške da jatve, ki i z iste 
uredbe izhajajo za donosnost družbe Rusal Armenal. Pomem bno v logo pri tej odločitvi bi imeli tudi 
drugi dejavniki, me d dr ugim težke g ospodarske ra zmere na me dnarodnih trgih aluminija, ki j ih navaja 
družba Rusal Armenal.
48 Spomniti pa je treba, da j e v primeru predloga za odlog izvršitve a kta Unije sprejetje predlaganega 
začasnega ukrepa utemeljeno le, če je zadevni akt odločilni vzrok za zatrjevano r esno in nepopravljivo 
škodo (sklep p odpredsednika S odišča EDF/Komisija, EU:C:2013 :157, točka 41 in navedena sodna 
praksa). V okoliščinah te zadeve, za ka tero se navedena sodna praksa uporablja po analogiji, kar 
zadeva predlog za začasni odlog učinkov uredbe, ki j o je Splošno s odišče razglasilo za nično, družba 
Rusal Armenal ni pravno z adostno d okazala, da j e sporna uredba, ki ve lja že ve č ko t štiri leta, 
odločilni vzrok za njeno p rihodnje prenehanje, za ka tero se bo odločila njena matična dr užba, če se 
domneva, da d o tega prenehanja pride.
ECLI:EU:C:2014 :1749 9SKLEPZDNE12.6.2014 –ZADEVAC-21/14P-R
KOMISIJAPROTIRUSALARMENAL
49 V zvezi s to zadnjo točko je treba za vsak primer dodati, da j e razglasitev n ičnosti navedene uredbe 
s strani Splošnega sodišča odprla m ožnost morebitne prihodnje ukinitve z adevne protidampinške 
dajatve z a dr užbo R usal Armenal, kar b o gl ede na okoliščine izboljšalo srednjeročne napovedi 
donosnosti te dr užbe, tudi p ri p oslovnih izračunih, ki j ih b o n jena m atična dr užba opravila 
z namenom njenega morebitnega prenehanja.
50 Nato, kar z adeva škodo, ki j o zatrjuje družba Rusal Armenal in ki b i nastala zaradi d okončne odpovedi 
pogodb o zaposlitvi 677 n jenim zaposlenim zaradi z aprtja tovarne, Komisija in Svet odgovarjata, da s e 
lahko to podjetje za dokaz nujnosti sklicuje le na lastno š kodo, ne pa na škodo, ki b i nastala tretjim 
osebam.
51 Iz sodne prakse Sodišča namreč izhaja, da m ora stranka, ki p redlaga izdajo začasne odredbe, predložiti 
dokaz, da n e more počakati na izid postopka v glavni stvari, ne da b i osebno u trpela škodo, ki b i imela 
zanjo ve like i n nepopravljive p osledice (sklep p redsednika S odišča Ch eminova in dr ugi/Komisija, 
C-60/08 P(R), EU:C:2009 :181, točka 35). Družba Rusal Armenal se ko t na tako š kodo ne m ore 
sklicevati na škodo, ki b i jo utrpeli njeni zaposleni v primeru ukinitve n jihovih delovnih me st.
52 Vendar j e treba ugotoviti, da l ahko to, da m ora podjetje ukiniti delovna me sta in se tako o dpovedati 
usposobljeni in operativni delovni sili, temu podjetju povzroči neposredno in osebno š kodo, ne glede 
na ločeno š kodo, ki j o utrpijo njeni zaposleni, ke r bo težje nadaljevalo dejavnosti, če se bodo 
gospodarske ra zmere spremenile.
53 V okviru tega postopka p a dr užba Rusal Armenal ni dokazala, da b i bil za morebitno z aprtje njene 
tovarne v prihodnosti zaradi p renehanja te družbe ali zaradi p restrukturiranja njenih dejavnosti, da b i 
se zmanjšali stroški, odločilni vzrok v smislu sodne prakse Sodišča, navedene v točki 48 tega sklepa, 
protidampinška da jatev, uvedena s sporno u redbo pred ve č ko t štirimi leti.
54 Nazadnje, ugotoviti je treba, da b i škoda, ki b i izhajala iz škodljivih posledic protidampinške da jatve, 
uvedene z navedeno u redbo, za gospodarstvo Republike A rmenije in izvoz te dr žave v Unijo, če se 
domneva, da j e dokazana, nastala ne družbi Rusal Armenal osebno, ampak prebivalcem A rmenije na 
splošno. Posledično s e dr užba Rusal Armenal v skladu s sodno p rakso Sodišča, navedeno v točki 51 
tega sklepa, ne more učinkovito sklicevati na to škodo za utemeljitev n ujnosti, ki j o zatrjuje.
55 Poleg tega dr užba Rusal Armenal z nobeno o tipljivo in kon kretno t rditvijo ne dokazuje ve likega 
zmanjšanja svojega tržnega deleža, na ka tero se sklicuje in ki n aj bi bilo posledica izključitve n jenih 
izdelkov s trga U nije. Zaradi n eobstoja natančnih informacij o domnevno i zključujočem u činku 
protidampinške da jatve, uvedene s sporno u redbo, na izvoz izdelkov družbe Rusal Armenal v Unijo in 
o značilnostih zadevnega trga sodnik za začasne odredbe ne more ugotoviti obstoja škode, ki i zhaja iz 
domnevnega zmanjšanja zadevnega tržnega deleža, ter presoditi resnosti in nepopravljivosti te škode.
56 Iz vsega navedenega izhaja, da dr užba Rusal Armenal ni predložila dokaza, da b i ji lahko z aradi 
neodloga učinkov sporne uredbe, ki ve lja od leta 2009 , nastala resna in nepopravljiva škoda. Iz tega 
sledi, da p ogoj glede nujnosti ni izpolnjen, tako da j e treba ta predlog za izdajo začasne odredbe 
zavrniti, ne da b i bilo treba pretehtati zadevne interese ali preizkusiti dopustnost predloga za izdajo 
začasne odredbe, ki g a je podredno p odala družba Rusal Armenal.
Iz teh razlogov je podpredsednik Sodišča sklenil:
1. Predlog za izdajo začasne odredbe se zav rne.
2. Odločitev o stroških se pridrži.
Podpisi