ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Augstākā tiesa (Senāts) (Latvija) 28. februarja 2020 – Līga Šenfelde/Lauku atbalsta dienests

(Zadeva C-119/20)

(2020/C 201/22)

Jezik postopka: latvijščina

Predložitveno sodišče

Augstākā tiesa (Senāts)

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka na prvi stopnji in pritožnica v postopku s kasacijsko pritožbo: Līga Šenfelde

Druga stranka v postopku: Lauku atbalsta dienests

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba člen 19(1)(a) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1), skupaj z drugimi določbami navedene uredbe in Smernic Evropske unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za obdobje od 2014 do 2020, razlagati tako, da:

(1) kmet izgubi status „mladega kmeta“, zgolj ker je dve leti pred tem prejel pomoč za razvoj malih kmetijskih gospodarstev, kot je določena v členu 19(1)(a)(iii) te uredbe;

(2) navedene določbe dovoljujejo državam članicam sprejetje zakonodaje, v skladu s katero se kmetu ne plača pomoč, določena v členu 19(1)(a)(i) navedene uredbe, če mu je že bila dodeljena pomoč iz točke (iii) te iste določbe;

(3) država članica lahko zavrne uporabo kombinacije pomoči kmetu, kadar ni bilo spoštovano zaporedje kombinacije, določeno v Programu razvoja podeželja, ki ga je odobrila Evropska komisija?

(1) UL 2013, L 347, str. 487.
C 191/8

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesfinanzgericht (Avstrija) 4. februarja 2020 – DBKAG/Finanzamt Linz

(Zadeva C-59/20)

(2020/C 191/11)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Bundesfinanzgericht

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: DBKAG

Zadevni urad: Finanzamt Linz

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba člen 135(1)(g) Direktive 2006/112/ES (1) razlagati tako, da za namen oprostitve, določene v tej določbi, s pojmom „upravljanje posebnih investicijskih skladov“ zajeta tudi podelitev pravice do uporabe posebne programske opreme, razvite posebej za upravljanje posebnih investicijskih skladov, družbi za upravljanje (v nadaljevanju: DZU) s strani tretjega dajalca licence, če je ta posebna programska oprema, tako kot v postopku v glavni stvari, namenjena izključno izvrševanju specifičnih in bistvenih dejavnosti v zvezi z upravljanjem posebnega investicijskega sklada, pri tem pa se izvaja na tehnični infrastrukturi DZU ter lahko svoje naloge vrši samo s podrejenim sodelovanjem z DZU in neprestanim uporabljanjem podatkov o trgu, ki jih zagotavlja DZU?

(1) Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL 2006, L 347, str. 1).
(a)

Ali je treba določbo 4 sporazuma o delu za določen čas, sklenjenega 18. marca 1999 in v prilogi k Direktivi Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 (1), razlagati tako, da določa, da se obdobja dela, ki ga je opravila oseba, zaposlena za določen čas pri organu na delovnem mestu, ki je enako delovnemu mestu osebe, zaposlene za nedoločen čas v ustrezni kategoriji pri istem organu, upoštevajo za določitev delovne dobe tudi v primeru, ko se ta oseba pozneje po javnem natečaju zaposli za nedoločen čas, in sicer tudi če obstajajo posebnosti v postopku natečaja, ki določa, kot je bilo navedeno, popolno prenovitev razmerja in s prekinitvijo, s katero se strinja udeleženec na natečaju, nastanek novega delovnega razmerja, za katerega so značilni imenovanje v funkcijo ter posebne obveznosti in posebna okrepljena stabilnost?
3.

Če je odgovor na prvo vprašanje, da je upravni odbor pooblaščen, da za tovorni koridor sam opredeli postopek, naveden v točki 1: ali je nacionalni regulatorni organ, kadar program omrežja upravljavca infrastrukture vsebuje določbe o postopku, ki ga je opredelil upravni odbor, v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 913/2010 ali z določbami Direktive 2012/34/EU in predpisi, s katerimi je bila prenesena, pooblaščen za to, da v programu omrežja upravljavca infrastrukture preveri kaj več kot zgolj, ali je ta program vsebinsko skladen s tem postopkom, in da mu po potrebi oporeka? Če je odgovor na to pritrdilen: kakšen je odgovor na vprašanji, navedeni v točki 2(a) in (b), glede tega pooblastila regulatornega organa?
—

Člen 4(3) v povezavi s točko B.2 in tabelo 1 Priloge I k direktivi — ter člen 5(3) v povezavi s točko B.3 in tabelo 2 Priloge I k direktivi za primere izpustov iz aglomeracij s populacijskim ekvivalentom nad 10 000 — določa zahteve, ki se uporabljajo za izpuste očiščene odpadne vode (v nadaljevanju: zahteve glede izpustov). Te zahteve določajo, kolikor je to upoštevno za to zadevo, mejne vrednosti za biokemijsko potrebo po kisiku (BPK), kemijsko potrebo po kisiku (KPK) in dušik.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Korkein oikeus (Finska) 24. januarja 2020 – Syyttäjä/A

(Zadeva C-35/20)

(2020/C 103/21)

Jezik postopka: finščina

Predložitveno sodišče

Korkein oikeus

Stranki v postopku v glavni stvari

Pritožnik: Syyttäjä

Nasprotna stranka v postopku s pritožbo: A

Vprašanja za predhodno odločanje

1. Ali pravo Unije, zlasti člen 4(1) Direktive 2004/38/ES (1), člen 21 Uredbe (ES) št. 562/2006 (2) (Zakonik o schengenskih mejah) ali pravica državljanov Unije do prostega gibanja na ozemlju Unije, nasprotuje uporabi nacionalne določbe, s katero se osebi (ne glede na to, ali je državljanka Unije) pod grožnjo kazni naloži obveznost nošenja veljavnega potnega lista ali druge veljavne potne listine, če iz ene države članice v drugo državo članico potuje s športnim čolnom po mednarodnih vodah, ne da bi vstopila na ozemlje tretje države?

2. Ali pravo Unije, zlasti člen 5(1) Direktive 2004/38/ES, člen 21 Uredbe (ES) št. 562/2006 (Zakonik o schengenskih mejah) ali pravica državljanov Unije do prostega gibanja na ozemlju Unije, nasprotuje uporabi nacionalne določbe, s katero se osebi (ne glede na to, ali je državljanka Unije) pod grožnjo kazni naloži obveznost nošenja veljavnega potnega lista ali druge veljavne potne listine, če v zadevno državo članico vstopi iz druge države članice s športnim čolnom po mednarodnih vodah, ne da bi vstopila na ozemlje tretje države?

3. Če pravo Unije ne pomeni ovire v smislu prvega in drugega vprašanja: ali je sankcija za prehod finske državne meje brez nošenja veljavne potne listine, ki se na Finskem navadno izreče v dnevnih zneskih, skladna z načelom sorazmernosti, ki izhaja iz člena 27(2) Direktive 2004/38/ES?

(1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 46).

(2) Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL 2006, L 105, str. 1).
1.

Ali člen 7 Direktive 2003/88/ES (1) in člen 31(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah nasprotujeta razlagi nacionalne določbe, kot je člen 7(3) Bundesurlaubsgesetz (zvezni zakon o letnem dopustu), v skladu s katero doslej neizpolnjena pravica do plačanega letnega dopusta delavca – pri katerem med letom, v katerem je pridobil pravico do letnega dopusta, iz zdravstvenih razlogov nastopi popolna nezmožnost za delo, ki pa bi, vsaj deloma, dopust lahko izrabil pred začetkom svoje nezmožnosti za delo v letu, v katerem je pridobil pravico do letnega dopusta, v primeru nezmožnosti za delo, ki še vedno traja neprekinjeno 15 mesecev po poteku leta, v katerem je pridobil pravico do letnega dopusta, – ugasne tudi v primeru, ko delodajalec delavcu dejansko ni, z ustreznim pozivom in opozorili, omogočil izrabe pravice do letnega dopusta?
C 255/8

Predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki sta ju vložili Varhoven kasatsionen sad (Bolgarija) in Sofiyski rayonen sad (Bolgarija) 6. novembra 2019 in 3. decembra 2019 – „Marvik-Pastrogor“ EOOD in „RODES – 08“ EOOD

(Zadevi C-818/19 in C-878/19)

(2020/C 255/10)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveni sodišči

Varhoven kasatsionen sad, Sofiyski rayonen sad

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeči stranki:„Marvik-Pastrogor“ EOOD, „RODES – 08“ EOOD

Tožena stranka: Darzhavata, predstavlyavana ot Ministara na finansite, Narodno sabranie na Republika Bulgaria

Sodišče (deseti senat) je s sklepom z dne 30. aprila 2020 ugotovilo, da očitno ni pristojno za odgovor na postavljena vprašanja.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Finanzgericht Baden-Württemberg (Nemčija) 10. septembra 2019 – Gardinia Home Decor GmbH/Hauptzollamt Ulm

(Zadeva C-670/19)

(2020/C 161/21)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Finanzgericht Baden-Württemberg

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Gardinia Home Decor GmbH

Tožena stranka: Hauptzollamt Ulm

Sodišče (šesti senat) je s sklepom z dne 27. februarja 2020 odločilo:

Kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 861/2010 z dne 5. oktobra 2010 (2), je treba razlagati tako, da so karnise iz navadnih kovin zajete s tarifno podštevilko 8302 41 90, če ne gre za profilne izdelke ali cevi, ki so rezane na želeno dolžino, in da mora to preizkusiti predložitveno sodišče, da proizvode iz postopka v glavni stvari na podlagi odgovora Sodišča na prvo vprašanje za predhodno odločanje samostojno tarifno uvrsti.

(1) UL 1987, L 256, str. 1.

(2) Uredba o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL 2010, L 284, str. 1).
2.

Ali sta v skladu z določbami Direktive 2006/112 o [odbitku DDV] in z načeloma davčne nevtralnosti in učinkovitosti nacionalni pravna razlaga in praksa, v skladu s katerima se v primeru verižnega posla in ne glede na katero koli drugo okoliščino samo zato, ker je bila transakcija take narave, vsakemu členu verige naloži obveznost, da preveri elemente ekonomske transakcije, ki jo izvaja, in obveznost, da iz tega preverjanja izpelje posledice v zvezi z davčnim zavezancem, ki je na drugi točki v verigi, ter se davčnemu zavezancu ne prizna pravice do [odbitka DDV], ker se zatrjuje, da veriga, čeprav ni prepovedana z nacionalno zakonodajo, z ekonomskega vidika ni bila [razumno] utemeljena? Ali je mogoče v primeru verižnega posla pri preverjanju objektivnih okoliščin, ki lahko utemeljijo nepriznanje pravice [do odbitka DDV], ko se ugotavlja in presoja upoštevnost in dokazna moč dokazov, na katerih temelji nepriznanje pravice do odbitka DDV, v tem okviru uporabiti samo določbe Direktive 2006/112 in nacionalnega prava v zvezi z odbitkom davka kot materialnopravne določbe, ki določajo upoštevna dejstva za določitev dejanskega okvira, ali pa je treba kot posebna pravila uporabiti tudi določbe zadevne države članice s področja računovodstva?
1.

Ali je treba člen 9 Direktive o prodaji na daljavo (1) in člen 27 Direktive o pravicah potrošnikov (2) v povezavi s členom 5(5) in točko 29 Priloge I k Direktivi o nepoštenih poslovnih praksah razlagati tako, da gre za nenaročeno dobavo pitne vode v smislu teh določb, če je poslovna praksa podjetja za oskrbo s pitno vodo sestavljena iz naslednjega: (i) podjetje za oskrbo s pitno vodo je na podlagi zakona (a) znotraj dodeljenega mu območja za oskrbo s pitno vodo izključno pristojno in zavezano zagotavljati pitno vodo preko cevovodov in (b) zavezano vsakomur, ki za to zaprosi, predložiti ponudbo za priključek na javni vodovod in ponudbo za oskrbo s pitno vodo; (ii) podjetje za oskrbo s pitno vodo ohrani priključek stanovanja potrošnika na javni vodovod, kot je bil, preden se je potrošnik vselil v stanovanje, zaradi česar je v cevovodih v stanovanju potrošnika pritisk, in zaradi česar lahko potrošnik po izvedbi aktivnega in zavednega dejanja – odpiranja pipe ali primerljivega dejanja – če želi, odjema pitno vodo tudi po tem, ko je sporočil, da ne želi skleniti pogodbe o oskrbi s pitno vodo; (iii) podjetje za oskrbo s pitno vodo zaračuna stroške, če je potrošnik z izvedbo aktivnega in zavednega dejanja dejansko odjemal pitno vodo, pri čemer obračunane tarife pokrivajo stroške, so pregledne in nediskriminatorne ter jih nadzoruje država?
C 87/5

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Supremo (Španija) 28. novembra 2019 – L/Banco de Caja España de Inversiones, Salamanca y Soria, S.A.U.

(Zadeva C-869/19)

(2020/C 87/06)

Jezik postopka: španščina

Predložitveno sodišče

Tribunal Supremo

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: L

Tožena stranka: Banco de Caja España de Inversiones, Salamanca y Soria, S.A.U.

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali člen 6(1) Direktive 93/13/EGS (1) nasprotuje uporabi postopkovnih načel dispozitivnosti, odločanja v mejah zahtevkov in prepovedi reformatio in peius, ki sodišču, ki odloča o pritožbi, ki jo je vložila banka proti sodbi, s katero se je časovno omejilo vračilo zneskov, ki jih je potrošnik zaradi „klavzule o minimalni obrestni meri“, razglašene za nično, neupravičeno plačal, preprečujejo, da bi priznalo vračilo vseh navedenih zneskov, in s tem poslabšajo položaj tožeče stranke, saj navedene omejitve potrošnik ni izpodbijal?

(1) Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 288).
1.

Ali je treba določbe člena 1(1) Direktive 96/71/ES (1) v povezavi s členoma 3 in 5 te direktive ter členoma 285 in 299 zakonika o delovnih razmerjih razlagati tako, da se madžarski delavci v postopkih proti svojim madžarskim delodajalcem, uvedenih pri madžarskih sodiščih, lahko sklicujejo na kršitev navedene direktive in francoske zakonodaje na področju minimalne urne postavke?
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil du Contentieux des Étrangers (Belgija) 20. decembra 2019 – X/État belge

(Zadeva C-930/19)

(2020/C 77/41)

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Conseil du Contentieux des Étrangers

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: X

Tožena stranka: État belge

Vprašanje za predhodno odločanje

1. Ali člen 13(2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (1) pomeni kršitev členov 20 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker določa, da razveza, razveljavitev zakonske zveze državljana Unije ali prenehanje njegovega/njenega registriranega partnerstva nima za posledico izgube pravice do prebivanja družinskih članov državljana Unije, ki niso državljani države članice – zlasti kadar to upravičujejo posebno težke okoliščine, na primer dejstvo, da je bila oseba žrtev družinskega nasilja v času, ko sta zakonska zveza ali registrirano partnerstvo še trajala –, vendar izključno pod pogojem, da zadevne osebe dokažejo, da so delavci ali samozaposlene osebe ali da imajo dovolj sredstev zase in za svoje družinske člane, da med njihovim prebivanjem ne bodo postali breme sistema socialne pomoči v državi članici gostiteljici, in da imajo celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v državi članici gostiteljici ali da so člani družine, že ustvarjene v državi članici gostiteljici, osebe, ki izpolnjuje te zahteve, medtem ko člen 15(3) Direktive Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (2), ki določa enako možnost ohranitve pravice do prebivanja, za to ohranitev ne določa zadnjenavedenega pogoja?

(1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC (UL, posebna izdaja v slovenščini: poglavje 5, zvezek 5, str. 46).

(2) UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 224.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Specializiran nakazatelen sud (Bolgarija) 21. novembra 2019 – kazenski postopek zoper Ivana Gavanozova

(Zadeva C-852/19)

(2020/C 68/33)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveno sodišče

Specializiran nakazatelen sud

Stranka v postopku v glavni stvari

Ivan Gavanozov

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je nacionalna ureditev, ki ne določa pravnih sredstev zoper izdajo evropskega preiskovalnega naloga za preiskavo stanovanja in poslovnih prostorov, zaseg nekaterih predmetov in zaslišanje priče, skladna s členom 14, od (1) do (4), členom 1(4) in uvodnima izjavama 18 in 22 Direktive 2014/41 (1) ter členoma 47 in 7 Listine v povezavi s členoma 13 in 8 EKČP?

Ali je mogoče v teh okoliščinah izdati evropski preiskovalni nalog?

(1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2014/41/EU z dne 3. aprila 2014 o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (UL 2014, L 130, str. 1)
C 54/32

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Španija) 20. novembra 2019 – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)/BT

(Zadeva C-843/19)

(2020/C 54/34)

Jezik postopka: španščina

Predložitveno sodišče

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)

Tožena stranka: BT

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je v nasprotju s pravom Unije nacionalni predpis, kot je člen 208[(1)](c) splošnega zakona o socialni varnosti iz leta 2015, ki od vseh zavarovancev v splošnem sistemu zahteva, da je za to, da se lahko predčasno upokojijo po svoji volji, pokojnina, ki bi jo prejemali in se izračuna po navadnem sistemu brez doplačila do minimalne pokojnine, enaka vsaj minimalni pokojnini, ker posredno diskriminira ženske zavarovanke v okviru splošnega sistema, saj velja za veliko večje število žensk kot moških?
C 45/29

Pritožba, ki so jo HSBC Holdings plc, HSBC Bank plc, HSBC France vložile 3. decembra 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 24. septembra 2019 v zadevi T-105/17, HSBC Holdings plc in drugi/Komisija

(Zadeva C-883/19 P)

(2020/C 45/27)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Pritožnice: HSBC Holdings plc, HSBC Bank plc, HSBC France (zastopniki:

K. Bacon QC, D. Bailey, Barristers, M. Simpson, Solicitor, C. Angeli, avocate, M. Giner, advocate)

Druga stranka v postopku: Evropska komisija

Predlogi

Pritožnice Sodišču predlagajo, naj:

— razveljavi točko 2 izreka sodbe Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 24. septembra 2019 v zadevi T- 105/17, HSBC Holdings plc in drugi proti Evropski komisiji;

— razglasi za ničen člen 1(b) Sklepa Komisije C(2016) 8530 final z dne 7. decembra 2016 o postopku na podlagi člena 101 [PDEU] in člena 53 Sporazuma EGP (zadeva AT.39914 – Evrski obrestni izvedeni finančni instrumenti) (1); podredno, razglasi za ničen člen 1(b) v delu, v katerem se nanaša na udeležbo družbe HSBC pri enotni in trajajoči kršitvi po 19. marcu 2007; in

— Komisiji naloži, naj plača stroške, ki so nastali družbi HSBC v zadevi T-105/17, in s to pritožbo.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

Prvi pritožbeni razlog: Splošno sodišče je napačno uporabilo pravo v zvezi z učinki kršitve – s strani Komisije – bistvenih zahtev postopka, in sicer pravice družbe HSBC do spoštovanja domneve nedolžnosti, dobrega upravljanja in pravice do obrambe.

Drugi pritožbeni razlog: Splošno sodišče je napačno uporabilo pravo s tem, da je pri opredelitvi predmeta manipulacije dne 19. marca 2017 napačno uporabilo člen 101(1) PDEU in/ali da je izkrivilo upoštevne dokaze.

Tretji pritožbeni razlog: Splošno sodišče je napačno uporabilo pravo s tem, da je ugotovilo, da sta oba pogovora pomenila kršitvi člena 101(1) PDEU zaradi cilja. Zlasti je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, s tem da je ugotovilo, da je mogoče pozitivne učinke na konkurenco teh pogovorov upoštevati na podlagi člena 101(1) PDEU le glede pomožnih omejitev ob glavni dejavnosti ali presoje na podlagi člena 101(3) TPDEU.

Četrti pritožbeni razlog: v ugotovitvah Splošnega sodišča glede dveh pogovorov z dne 12. in 16. februarja 2007 so očitno izkrivljeni dokazi pred Splošnim sodiščem.

Peti pritožbeni razlog: v ugotovitvi Splošnega sodišča, da je bil enotni cilj enotne in trajajoče kršitve, ki jo je opredelilo v svoji sodbi, kršen, je bilo dvakrat napačno uporabljeno pravo: (i) očitno izkrivljanje dejstev in dokazov glede pogovora dne 27. marca 2007; in (ii) napačna uporaba prava pri ugotovitvi, da sta imela dva pogovora o srednjih cenah enotni cilj, ki ga je opredelilo Splošno sodišče.

Šesti pritožbeni razlog: Splošno sodišče je napačno uporabilo pravo, s tem da je ugotovilo, da je bila družba HSBC udeležena v enotni in trajajoči kršitvi, ki je vključevala ravnanje, ki v Sklepu ni opredeljeno kot protipravno ravnanje družbe HSBC.

(1) UL C 130, 2019, str. 4.
—

Kraljevini Belgiji naloži bodisi plačilo minimalnega pavšalnega zneska 2 029 000 EUR bodisi, če bi bil navedeni minimalni pavšalni znesek prekoračen, plačilo dnevnega pavšalnega zneska 5,90 od dneva razglasitve sodbe, izdane v zadevi C-110/17, do dneva izdaje sodbe v tej zadevi do dneva izpolnitve sodbe, izdane v zadevi C-110/17, če bi do tega prišlo prej, ki naj se izvede na račun, ki ga bo navedla Komisija;
—

Madžarska ni izpolnila obveznosti, ki jih ima na podlagi členov 8(2), 12(1)(c) in 22(1) Direktive 2013/32/EU ter na podlagi člena 10(4) Direktive 2013/33/EU s tem, da je sprejela ukrepe, v skladu s katerimi je organiziranje dejavnosti omogočanja začetka azilnega postopka za osebe, ki ne izpolnjujejo meril, ki jih določa nacionalno pravo v okviru azilne zakonodaje, opredeljena kot kaznivo dejanje in s katerimi je določeno sprejetje omejevalnih ukrepov zoper osebe, ki so obtožene ali obsojene za to kaznivo dejanje;
1.

Ali so v primeru stavke za odpoved ali veliko zamudo leta pri prihodu tudi tedaj krive izredne razmere v smislu člena 5(3) Uredbe (ES) št. 261/2004 (1), če stavka ni neposredno vplivala na let, ki je predmet spora, in bi ga bilo mogoče opraviti po voznem redu, vendar pa do odpovedi oziroma zamude pride zaradi reorganizacijskih ukrepov letalskega prevoznika, ki zadevajo vozni red in so sprejeti zaradi stavke (v obravnavanem primeru: uporaba letala, predvidenega za let, za odpravo posledic stavke)?
1.

Ali je treba dogodek – kakršen je ta, ki se je zgodil 10. maja 2017 na letališču v Lizboni, kjer je prišlo do splošne in bistvene motnje v oskrbi z gorivom, kar je onemogočilo oskrbo zrakoplovov z gorivom zaradi okvare v črpalnem sistemu, ki je preprečila pretakanje goriva v oskrbovalni sistem, za katerega so odgovorni subjekti, ki upravljajo letališko infrastrukturo, pri čemer je ta okvara vplivala na kontinuiteto delovanja in operativnost navedenega letališča ter povzročila zamude in odpoved 473 letov, od katerih je bilo 12 preusmerjenih, 98 odpovedanih, 363 pa jih je imelo zamudo, zaradi česar je bilo prizadetih 41 000 potnikov – šteti za „izredne razmere“ v smislu člena 5(3) Uredbe št. 261/2004 (1), ki letalskega prevoznika oproščajo obveznosti plačila odškodnine?
3.

Ali sta cilj in polni učinek okvirnega sporazuma kršena s tem, ker v španskem pravu v skladu s sodni prakso ne obstaja noben učinkovit ukrep za preprečevanje in sankcioniranje zlorab v zvezi z delavci s pogodbami o zaposlitvi za določen čas zaradi začasne zapolnitve izpraznjenega delovnega mesta (contrato de interinidad por vacante), ker ni določeno najdaljše skupno trajanje delovnih razmerij, niti ta nikoli ne postanejo delovna razmerja za nedoločen čas oziroma za nedoločen čas, a ne za stalno, ne glede na to, koliko let preteče, niti delavci ne dobijo odpravnine ob prenehanju delovnega razmerja, in ne da bi se od uprave zahtevala utemeljitev za prenovitev začasnega delovnega razmerja, če se v teh letih delovno mesto ne predvidi v kadrovskem načrtu ali če se odlaša z izbirnim postopkom?