Keywords

Summary



Keywords

1. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Diskrecijska pravica Komisije – Merila presoje – Učinek smernic, ki jih sprejme Komisija

(člen 87(3) ES)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Pomoči, za katere je mogoče uporabiti odstopanje iz člena 87(3)(c) ES – Pomoči za naložbe v kmetijskem sektorju

(členi 33 ES, 36, prvi odstavek, ES in 87(3)(c) ES; Obvestilo Komisije 2000/C 28/02)

Summary

1. Komisija ima pri uporabi člena 87(3) ES široko diskrecijsko pravico, katere izvrševanje zajema kompleksno gospodarsko in socialno presojo, ki jo je treba opraviti v okviru Skupnosti. Komisija se s tem, da sprejme pravila ravnanja in da z njihovo objavo razglasi, da jih bo uporabljala v primerih, na katere se nanašajo, sama omejuje pri izvrševanju te diskrecijske pravice in od teh pravil ne more odstopiti, ne da bi bila, glede na okoliščine primera, sankcionirana na podlagi kršitve splošnih pravnih načel, kot je načelo enakega obravnavanja ali varstva zaupanja v pravo. Iz tega izhaja, da je na posebnem področju državnih pomoči Komisija vezana na okvire in obvestila, ki jih sprejme, če ne odstopajo od pravil Pogodbe.

(Glej točki 46 in 47.)

2. Komisija lahko šteje ukrep, namenjen razvoju regije ali dejavnosti, za nezdružljiv s skupnim trgom, če je odobren v sektorju, kot je sektor predelave kmetijskih proizvodov, v katerem lahko vsako povečanje proizvodnje ob neobstoju običajnih prodajnih možnosti spremeni trgovino v Skupnosti v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ne glede na pozitivne učinke za zadevno regijo, v kateri se opravlja zadevna dejavnost.

Člen 87(3)(c) ES je treba razlagati tako, da če je pomoč dodeljena na trgu, za katerega so značilni presežki, lahko ta pomoč načeloma spremeni trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.

Okoliščina, da ima pomoč tudi pozitivne učinke za regijo ali zadevni gospodarski sektor, ne pomeni nujno, da jo je treba šteti za združljivo s skupnim trgom. Iz člena 87(3)(c) ES je namreč razvidno, da če ukrep pomoči spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ga ni mogoče razglasiti za združljivega s skupnim trgom, ne glede na morebitne pozitivne učinke, ki jih ima. Vendar mora Komisija pri presoji vplivov na trgovino upoštevati vse značilnosti zadevnega ukrepa in trga.

Ta razlaga primarnega prava velja tudi za pomoči v kmetijskem sektorju. Iz člena 36, prvi odstavek, ES, v katerem se priznava, da ima kmetijska politika prednost pred cilji Pogodbe na področju konkurence, je razvidno, da je treba ob morebitni uporabi določb Pogodbe na tem področju upoštevati cilje iz člena 33 ES, in sicer cilje skupne kmetijske politike. Zato mora Komisija pri presoji združljivosti državnih pomoči, odobrenih v tem sektorju, upoštevati zahteve te politike, ki ustrezajo zahtevam celotnega skupnega trga. Med temi zahtevami je nadzor proizvodnje.

Iz tega izhaja, da so pravila ravnanja iz točke 4.2.5 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju, v skladu s katero Komisija šteje pomoč za naložbo v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov za nezdružljivo s skupnim trgom, če ni običajnih prodajnih možnosti, v skladu z določbami primarnega prava in zlasti s členom 87(3)(c) ES, uporabljenim ob upoštevanju ciljev skupne kmetijske politike.

(Glej točke od 48 do 53.)