2. Z drugim pritožbenim razlogom pritožnici trdita, da je Splošno sodišče v nasprotju z načelom pravice do obrambe in 
obveznosti obrazložitve zavrnilo njun argument, da bi bilo treba Odločbo Komisi je razg lasiti za nično, ker individualna 
odgo vorno st, ki jo imajo solidar ni dolžniki v njiho vem medsebojnem razmer ju, ni bila določena v skladu z medt em 
izdano sodbo Splošnega sodišča v zadevi Siemens Öste rreich (z dne 3. marca 2011, zadeve od T-122/07 do T-124/07, 
ZOdl., str. II-793). Ta argumentacija v utemeljitev tožbe naj ne bi bila niti prepozna niti nezadostna.
3. V zvezi z znesk om globe pritožnici s tretjim pritožbenim razlogom trdita, da je Splošno sodišče kršilo načelo enake ga 
obra vnavanja s tem, da ni – kot v vzporedni zadevi Gigaset – zaradi napak pri izračunu globe, zlasti neupoštevanja 
vstopne provizije in neprav ilnega upošt evanja zmanjšanja iz naslo va prizanesljivos ti, kar zadeva globo družbe SKW , 
znižalo glob pritožnic.
4. Pritožnici pozdravljata, da je Splošno sodišče pri pono vni določitvi njune globe na novo določilo tudi del globe, „ki se 
bo štel za plačan, ko bo družba SKW plačala globo, ki ji je bila naložena z izpodbijano odločbo“ (2. točka, prva alinea, 
izreka). Vseeno pa pritožnici s četrtim pritožbenim razlogom grajata, da Splošno sodišče v nasprotju z načeloma pravne 
varnosti in nulla poena sine lege certa ter obveznostjo obrazložitve pri novi določitvi ni izrecno nave dlo, da ima plačilo 
družbe SKW tako za družbo ARQUES Industr ies AG (postala Giga set AG) kot tudi za pritožnici učinek dvojne 
ugasnitve.
5. S petim pritožbenim razlogom, nave denim podredno, pritožnici grajata to, da je Splošno sodišče pri novi določitvi glob 
v nasprotju zlasti z načeli določitve solidar nih glob (člen 81 ES, člen 23 Uredbe št. 1/2003) (1), upošt evalo znižanje 
globe na podlagi prizanesljivos ti za del globe, ki se šteje za plačan v primer u plačila družbe SKW . Splošno sodišče naj bi 
s tem v škodo pritožnic za ta del upošt evalo znižanje globe na podlagi prizanesljivos ti, čeprav naj družba SKW ne bi 
sodelo vala s Komisi ja v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti.
(1) Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izva janju prav il konkurence iz členo v 81 in 82 Pogodbe (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 205)
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'Ét at (Francija) 4. aprila 2014 – 
Société Neptune Dist ribution proti Ministère de l'Économie et des Finances
(Zadeva C-157/14)
(2014/C 184/20)
Jezik postopka: francoščina
Predložitv eno sodišče
Conseil d'État
Stranki v postopku v glavni stvar i
Tožeča stranka: Sociét é Nept une Distr ibution
Tožena stranka: Ministère de l'Économie et des Finances
Vprašanji za predhodno odločanje
1. Ali se kot podlaga za izračun „ekvivalenta vsebnosti soli“ za količino natr ija v živilu v smislu Priloge k Uredbi (ES) 
št. 1924/2006 (1) uporablja le količina natr ija, ki v povezavi s klor idnimi ioni tvori natr ijev klor id oziroma kuhinjsk o 
sol, ali skupna količina natr ija v živilu v vseh njego vih oblikah?C 184/16 SL Uradni list Evropske unije 16.6.2014
2. Ali je v drugem primer u z določbami člena 2(1) Direktive 2000/13/ES ter člena 9(1) in (2) Direktive 2009/54/ES (2) 
v povezavi s Prilogo III k tej direktivi, razloženimi z vidika ekvivalentneg a razmer ja med natr ijem in soljo, določeneg a 
v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1924/2006, s tem ko distr ibut erju mineralne vode prepo vedujejo, da na označbah in v oglasih 
za to vodo uporabi kakršno koli navedbo o nizki vsebnosti soli, ki bi lahk o veljala za njego v proizv od, ki je poleg tega 
bogat z natr ijevi m bikarbonatom, ker bi ta navedba kupca lahk o zavedla glede skupne vsebnosti natr ija v vodi, kršen 
člen 6(1), prvi pododstavek, Pogodbe o Evropski uniji v povezavi s členom 11(1) (svoboda izražanja in obveščanja) in 
členom 16 (svoboda gospodarske pobude) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členom 10 Evropske 
konve ncije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin?
(1) Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropske ga Parlementa in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstven ih trditvah na 
živilih (UL L 404, str. 9).
(2) Direktiva 2009/54/ES Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (UL 
L 164, str. 45).
Tožba, vložena 4. aprila 2014 – Evropsk a komisija proti Kraljevini Belgiji
(Zadeva C-163/14)
(2014/C 184/21)
Jezik postopka: francoščina
Stranki
Tožeča stranka: Evropska komisi ja (zast opnika: F. Clotuch e-Duvieusar t in I. Mar tínez del Pera l, agenta)
Tožena stranka: Kraljevina Belgija
Predloga tožeče stranke
— Ugot ovi naj se, da Kraljevina Belgi ja s tem, da instituci jam in organom Evropsk e unije ni priznala oprostitve, določene 
v členu 3, drugi odstave k, Protok ola o privilegi jih in imunit etah Evropsk e unije, plačila prispevk ov, določenih v členu 26 
Sklepa o organizac iji trga elektr ične energije v regiji Bruselj – glavno mesto, ter v členu 20 Sklepa o organizaci ji trga 
plina v regiji Bruselj – glavno mesto, kakor sta bila spremenjena in s tem, da je nasprot ovala povračilu nave denih 
prispevk ov, ki jih je tako pobrala regija, ni izpolnila obveznosti, ki jih ima v skladu s členom 3, drugi odstave k, 
Prot okola o privilegi jih in imunit etah Evropsk e unije;
— Kraljevini Belgi ji naj se naloži plačilo strošk ov.
Tožbeni razlogi in bistv ene trditv e
Sklepa z dne 19. julija 2001 o organizac iji trga elektr ične energije v regiji Bruselj – glavno mesto in z dne 1. aprila 2004 
o organizaci ji trga plina v regiji Bruselj – glavno mesto, kakor sta bila spremenjena, določata pobiranje dajatev, ki so jim 
zavezani dobavit elji elektr ične energije in plina za regijo Bruselj- glavno mesto. Ti regionalni prispevki se nato zaračuna jo 
končnim porabnik om in torej instituci jam Unije ob dobavi elektr ične energije ali plina glede na moč, s kate ro razpolag ajo 
končni porabniki (za elektr iko) ali velik osti števca pri končnih porabnikih (za plin).
Koisija meni, da je treba regionalne prispevke šteti za neposredne davk e, ki jih pobira jo belgi jski organi ob večjih nakupih, 
ki jih opravi jo instituci je za njiho vo službeno uporabo in so vključeni v ceno elektr ične energije in plina, ki se jim zaračuna. 
Komisija poudar ja, da za ugot ovitev neposredneg a davk a ni nujno, da je obveznost prevalitve na končneg a porabnika 
izrecno določena v zakonodaji in da je bistveno, da gre za dave k, ki se pobere ob izdatkih ali potrošnji. Zato meni, da je 
belgijs ka država v skladu s členom 3, drugi odstave k, Prot okola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, dolžna povrniti 
te posredne dajatve ali davk e na nakup instituci jam Unije.16.6.2014 SL Uradni list Evropske unije C 184/17