*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2015 :347 1SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 21. maja 2015  
Jezik postopka: nemščina.„Predhodno o dločanje — Prosti pretok ka pitala — Odstopanje — Pretok ka pitala, ki s e nanaša na 
opravljanje finančnih storitev — Nacionalna ureditev, ki d oloča pavšalno o bdavčitev d ohodkov iz 
kapitala iz deležev v tujih investicijskih skladih — Črni skladi“
V zadevi C-560/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Bundesfinanzhof (Nemčija) z odločbo z dne 6. avgusta 2013 , ki j e prispela na Sodišče 30. oktobra 2013 , 
v postopku
Finanzamt Ul m
proti
Ingeborg W agner-Raith, 
v navzočnosti:
Bundesministerium de r Finanzen,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi A. Tizzano, predsednik senata, S. Rodin, E. Levits (poročevalec), sodnika, M. Berger, sodnica, 
in F. Biltgen, sodnik,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 20. novembra 2014 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za I. Wagner-Raith U . Ziegler, odvetnik,
— za nemško v lado T. Henze, A. Wiedmann in K. Petersen, agenti,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj s P. Gentilijem, avvocato dello Stato,
— za vlado Združenega kra ljestva S. Brighouse, agentka, skupaj s K. Bacon, barrister
2 ECLI:EU:C:2015 :347SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
— za Evropsko ko misijo T. Scharf, A. Cordewener in W. Roels, agenti,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 18. decembra 2014
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 64(1) PD EU.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d I. Wagner-Raith, d edinjo M . Schweier, in Finanzamt Ulm 
(davčna uprava v Ulmu) zaradi o bdavčitve d ohodkov iz ka pitala iz deležev v investicijskih skladih, ki 
imajo sedež na Kajmanskih otokih (čezmorsko o zemlje Združenega kra ljestva Ve lika B ritanija in 
Severna Irska).
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 1(1) Direktive S veta z dne 24. junija 1988 o izvajanju člena 67 P ogodbe (88/361/EGS) [člen je bil 
z Amsterdamsko p ogodbo ra zveljavljen] (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 10, zvezek 1, 
str. 10) določa, da „[d]ržave č lanice odpravijo omejitve p retoka ka pitala me d rezidenti držav članic, 
brez poseganja v nadaljnje določbe. Da bi olajšali uporabo te dir ektive, se pretoki ka pitala razvrstijo 
v skladu z nomenklaturo v Prilogi I.“
4 Med pretoki ka pitala, naštetimi v Prilogi I k Direktivi 88 /361, je pod postavko I , naslovljeno 
„Neposredne naložbe“, navedena udeležba v novem a li obstoječem p odjetju z namenom vzpostavitve 
ali ohranjanja trajnih gospodarskih povezav.
5 Postavka V navedene priloge, naslovljena „Operacije z enotami investicijskih skladov“, v delu A, ki s e 
nanaša na „[t]ransakcije z enotami investicijskih skladov“, me d dr ugim zajema pridobitev e not tujih 
skladov, s katerimi se trguje na borzi, s strani rezidentov in pridobitev enot tujih skladov, s katerimi se 
ne trguje na borzi, s strani rezidentov.
6 V pojasnilih iz te priloge je navedeno:
„Samo za namene te no menklature in dir ektive imajo naslednji izrazi naslednje pomene:
Neposredne naložbeNaložbe vseh vrst s strani fizičnih oseb ali trgovskih, industrijskih ali finančnih 
podjetij, ki s lužijo za vzpostavitev a li ohranjanje trajnih in neposrednih povezav me d osebo, ki j e 
zagotovila ka pital, in podjetnikom a li podjetjem, ki j e dobil/o na ra zpolago ka pital za izvajanje 
gospodarske d ejavnosti. Ta kon cept je torej treba ra zumeti v najširšem s mislu.[…]Kar z adeva 
podjetja, navedena pod I-2 no menklature, ki i majo status delniških dr užb, ima udeležba naravo 
neposredne naložbe, kadar p aket delnic fizične osebe dr ugega podjetja ali ka terega ko li drugega
ECLI:EU:C:2015 :347 3SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
 imetnika, omogoča delničarju, bodisi na podlagi določb nacionalne zakono daje, ki s e nanaša na 
delniške dr užbe, bodisi drugače, da u činkovito sodeluje pri upravljanju dr užbe ali njenem n adzoru.
[…]“
Nemško p ravo
7 Člen 17 z akona o prodaji tujih investicijskih deležev in o obdavčenju donosov iz tujih investicijskih 
deležev (G esetz ü ber den Ve rtrieb ausländischer Investmentanteile und über die Besteuerung der 
Erträge aus ausländischen Investmentanteilen) z dne 28. julija 1969 ( BGBl. 1969 I, str. 986), v različici, 
ki je ve ljala od 1. januarja 2002 d o 31. decembra 2003 ( v nadaljevanju: Au slInvestmG), je glede 
obdavčenja deležev v tujih investicijskih skladih določal:
„(1)Dividende od tujih investicijskih d eležev [ …] spadajo me d d ohodke i z ka pitala v smislu 
člena 20(1), točka 1, zakona o davku o d dohodkov […]
[…]
(3) Odstavki od 1 do 2a se uporabijo samo:
1. (a) če je tuja investicijska dr užba svojo namero, da b o v okviru področja uporabe tega zakona 
prodajala tuje investicijske d eleže v okviru javne ponudbe, javnega oglaševanja ali na podoben 
način, priglasila pristojnemu organu […], ali
(b) če se tuji investicijski d eleži, ki s o sprejeti v kotacijo na eni od nemških borz ali na 
organiziranem t rgu, z izjemo obvestil, ki j ih predpisuje borza, ne prodajajo v okviru javne 
ponudbe, javnega oglaševanja ali na podoben način (člen 1(2)) in če je tuja investicijska 
družba postavila zastopnika s sedežem a li stalnim prebivališčem n a območju ve ljavnosti tega 
zakona, ki j o lahko z astopa pred da včnimi organi in pred finančnimi sodišči, in
2. če tuja investicijska dr užba imetnikom t ujih investicijskih deležev z a vsako di videndo […] 
v nemškem j eziku s poroči [znesek dividende po posamezni enoti premoženja in tam n avedene 
zneske]
[…]
in če na zahtevo dokaže pravilnost teh navedb.“
8 Člen 18 Au slInvestmG je v različici, ki j e veljala od 30. decembra 1993 d o 31. decembra 2000 , določal:
„(1)Če niso izpolnjeni pogoji iz člena 17, spadajo dividende od tujih investicijskih deležev […] me d 
dohodke iz kapitala v smislu člena 20(1), točka 1, zakona o davku o d dohodkov […].
(2) Davčne osnove iz odstavka 1 je treba dokazati. Dokumente, ki s lužijo ko t dokaz, je treba predložiti 
v nemškem j eziku a li priložiti nemški p revod. Tuja investicijska dr užba m ora p ostaviti zastopnika 
s sedežem a li prebivališčem n a območju ve ljavnosti tega zakona, ki j o lahko z astopa pred da včnimi 
organi in finančnimi sodišči.
(3) Če niso predloženi vsi dokazi ali če ni postavljen zastopnik, m ora p rejemnik plačati davek od 
dividend od tujih investicijskih deležev in 90 % od zneska, ki p omeni razliko me d prvo in zadnjo 
odkupno c eno v koledarskem l etu; davek znaša najmanj 10 % zadnje odkupne cene v koledarskem 
letu. […]“
4 ECLI:EU:C:2015 :347SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
9 Zakon o investicijskih dr užbah (G esetz über Kapitalanlagegesellschaften) v različici, ki j e v zadevnem 
obdobju iz postopka v glavni stvari ve ljala za nacionalne investicijske sklade, je v bistvu določal, da s o 
imetniki e not premoženja obdavčeni na podlagi načela preglednosti, to pomeni, ko t da s o sami 
neposredno u stvarili dohodke iz svoje udeležbe v skupnem p ortfelju.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
10 M. Schweier je imela v letih od 1997 d o 2003 d epo pri L GT B ank A G (v nadaljevanju: LGT) 
v Liechtensteinu, ki s o ga sestavljali tudi d eleži v investicijskih skladih s sedežem n a Kajmanskih 
otokih. T i investicijski skladi, ki n iso izpolnjevali obveznosti glede priglasitve, pridobitve d ovoljenja in 
dokazovanja, določenih v členu 17(3) Au slInvestmG, in ki n iso p ostavili zastopnika v skladu 
s členom 18(2), tretji stavek, Au slInvestmG, so se v Nemčiji iz tega razloga šteli za tako imenovane 
črne sklade, za katere so se lahko u porabile določbe člena 18(3) Au slInvestmG.
11 M. Schweier je leta 2008 p rvič obvestila Finanzamt Ulm, da j e v spornih letih prejela dohodke iz 
kapitala, me d dr ugim od depoja pri LGT. Tako je na podlagi popravljene da včne napovedi ta dohodek 
prijavila tej davčni upravi, potem ko j e višino z neska izračunala na podlagi dokumentov, ki j i jih je dala 
na voljo LGT, nato pa je na podlagi člena 18(3) Au slInvestmG določila pavšalni znesek za posamezna 
sporna davčna leta.
12 Zadevna da včna uprava je spremenila odločbo M . Schweier o odmeri dohodnine za zadevna leta in 
zneske d ohodkov iz kapitala iz zadevnih vrednostnih papirjev d oločila na 44 970 ,69 EUR z a leto 1997 , 
63 779 ,07 EUR z a leto 1998 , 106 826 ,16 EUR z a leto 1999 , 94 999 ,24 EUR z a leto 2000 , 96 055 ,10 EUR 
za leto 2001 , 100 157 ,99 EUR z a leto 2002 in 116 823 ,07 EUR z a leto 2003 , torej skupno 
623 611 ,32 EUR.
13 M. Schweier je zoper te dodatne da vke v ložila ugovor, pri čemer se je sklicevala na to, da j e pavšalna 
obdavčitev iz člena 18(3) Au slInvestmG v nasprotju s prostim pretokom ka pitala. Po njenem m nenju 
bi bilo treba dodatno o bdavčenje opreti le na dejanske d ohodke, katerih znesek bi bilo treba ugotoviti. 
M. Schweier je zahtevala, da s e njeni dohodki iz ka pitala obdavčijo v skladu s členom 18(1) 
AuslInvestmG, in je zadevni davčni upravi predložila za to potrebne dokumente in izračune.
14 Ker je F inanzamt U lm t a u govor zavrnil, je M . Schweier vložila tožbo p ri F inanzgericht 
Baden-Württemberg (finančno s odišče dežele Baden-Württemberg, Nemčija). To sodišče je s sodbo 
z dne 27. februarja 2012 t ej tožbi v bistvenem u godilo, saj je me nilo, da č len 18(3) Au slInvestmG kr ši 
načelo prostega pretoka ka pitala, in je zato odločilo, da s o bili dohodki iz kapitala, ki j ih je M. Schweier 
dejansko p rejela od zadevnih deležev, za vsako z adevno da včno l eto nižji od zneska, določenega na 
podlagi člena 18(3) Au slInvestmG, in da s o znašali skupno 260 872 ,97 EUR. Finanzamt Ulm je zoper 
to sodbo vložil revizijo pri Bundesfinanzhof (zvezno finančno s odišče).
15 Finanzamt Ulm je v okviru revizije trdil, da j e treba člen 18(3) Au slInvestmG uporabiti v postopku 
v glavni stvari, saj ta določba spada p od kl avzulo standstill iz člena 64(1) PD EU. Namreč, ker je 
ravnanje investicijskega sklada n a eni strani neločljivo povezano z obdavčitvijo vlagateljev, ki i majo 
v tem s kladu deleže, naj bi se člen 18(3) Au slInvestmG nanašal ne le na vlagatelje, temve č tudi n a 
investicijske s klade, in torej na opravljanje finančnih storitev v smislu člena 64(1) PD EU. Na dr ugi 
strani naj bi bila udeležba v investicijskem s kladu neposredna naložba.
16 Po mnenju predložitvenega sodišča lahko p avšalna obdavčitev, določena v členu 18(3) Au slInvestmG, 
nemške v lagatelje odvrne od naložb v sklade, ki n e izpolnjujejo zahtev i z členov 17 in 18(1) 
AuslInvestmG, saj je ta pavšalna obdavčitev n a splošno v išja od obdavčitve, ki ve lja za vlagatelje, ki s o 
imetniki deležev v skladih rezidentih in ki n e dokažejo svojih prihodkov, ki j ih iz njih prejemajo. Poleg
ECLI:EU:C:2015 :347 5SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
 tega naj imetnik deležev v tako imenovanem č rnem s kladu ne bi mogel predložiti dokaza o znesku 
dejansko p rejetih prihodkov in se tako i zogniti navedeni pavšalni obdavčitvi, me dtem ko z akon 
o investicijskih dr užbah ne določa tovrstne pavšalne obdavčitve za primere naložb v sklade rezidente.
17 Predložitveno s odišče pojasnjuje, da j e v bistvu pravilo, ki j e določeno v členu 18(3) Au slInvestmG in ki 
ga je Finanzamt Ulm za M. Schweier uporabil za sporno o bdobje, obstajalo že 31. decembra 1993 . To 
sodišče dodaja, da j e treba za investicijske sklade, v katerih ima M. Schweier deleže, šteti, da i zvirajo iz 
tretje države, saj so bili ti skladi u stanovljeni na podlagi pravil glede dovoljenj in nadzora, veljavnih na 
Kajmanskih otokih, zadevne družbe za upravljanje investicijskih skladov pa imajo tam svoj sedež.
18 Vendar p redložitveno s odišče dvomi o tem, ali so izpolnjeni materialni pogoji za uporabo člena 64(1) 
PDEU in ali se člen 18(3) Au slInvestmG nanaša na opravljanje finančnih storitev a li na neposredne 
naložbe.
19 V teh okoliščinah je Bundesfinanzhof prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo 
ti vprašanji:
„1.Ali nacionalna ureditev ( v tem p rimeru člen 18(3) Au slInvestmG), v skladu s katero so pri 
domačih imetnikih deležev v tujih investicijskih skladih v primeru naložbe v sklade iz tretjih 
držav pod nekaterimi pogoji poleg dividend dodatno o bdavčeni fiktivni dohodki, in sicer v višini 
90 % ra zlike me d prvo in zadnjo odkupno c eno leta, vendar n ajmanj v višini 10 % zadnje odkupne 
cene (ali borzne ali tržne vrednosti), ni v nasprotju s prostim p retokom ka pitala iz člena [63 
PDEU], ke r je ureditev, ki j e v glavnem n espremenjena od 31. decembra 1993 , povezana 
z opravljanjem f inančnih storitev v smislu določbe o varstvu pridobljenih pravic iz člena [64(1) 
PDEU]?
Če je odgovor na prvo vp rašanje nikalen:
2. Ali gre pri naložbah v take investicijske s klade s sedežem v tretji državi vselej za neposredno 
naložbo v smislu člena [64(1) PD EU] ali pa je odgovor na to vp rašanje odvisen od tega, ali taka 
naložba vlagatelju v skladu z nacionalno z akono dajo dr žave s edeža investicijskega sklada a li iz 
drugih ra zlogov omogoča, da d ejansko s odeluje pri u pravljanju ali izvajanju n adzora n ad 
investicijskim skladom?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
20 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 64 PD EU ra zlagati tako, da 
nacionalna zakono daja, ka kršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki d oloča pavšalno o bdavčitev 
dohodkov imetnikov enot premoženja investicijskega sklada n erezidenta, če ta ni izpolnil nekaterih 
zakonskih obveznosti, pomeni ukrep, ki s e nanaša na pretok ka pitala, ki z ajema opravljanje finančnih 
storitev v smislu tega člena.
21 V zvezi s tem j e treba spomniti, da č len 64(1) PD EU določa izčrpen seznam p retokov ka pitala, ki b i 
lahko b ili izvzeti iz uporabe člena 63(1) PD EU in ga je treba ko t izjemo od temeljnega načela prostega 
pretoka ka pitala razlagati ozko (glej sodbo W elte, C-181/12, EU:C:2013 :662, točka 29).
22 Ugotoviti je torej treba, ali se zakono daja iz spora o glavni stvari n anaša na pretok ka pitala, in če je 
odgovor pritrdilen, ali ta pretok ka pitala zajema opravljanje finančnih storitev.
6 ECLI:EU:C:2015 :347SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
23 Ker v PDEU p ojem „pretok ka pitala“ ni opredeljen, je Sodišče priznalo informativno v rednost 
nomenklaturi iz Priloge I k Direktivi 88/361, pri čemer v skladu s tem, na kar j e opozorjeno v uvodu te 
priloge, seznam, ki g a vsebuje, ni izčrpen (glej v tem s mislu zlasti sodbe van Hilten-van der Heijden, 
C-513/03, EU:C:2006 :131, točka 39; M issionswerk W erner H eukelbach, C -25/10, EU:C:2011 :65, 
točka 15, in W elte, C-181/12, EU:C:2013 :662, točka 20).
24 Pridobitev enot tujih skladov, s katerimi se trguje ali ne trguje na borzi, s strani rezidentov spada me d 
pretoke ka pitala, ki s o navedeni v delu A , ki s e nanaša na „[t]ransakcije z enotami investicijskih 
skladov“, postavke IV, naslovljene „Operacije z enotami investicijskih skladov“, iz Priloge I k Direktivi 
88/361.
25 Prejemanje dividend investicijskih skladov, čeprav v tej nomenklaturi ni izrecno o menjeno ko t „pretok 
kapitala“, je mogoče povezati s pridobitvijo enot tujih skladov, s katerimi se ali se ne trguje na borzi, 
s strani rezidentov in je zato neločljivo povezano s pretokom ka pitala (glej v tem s mislu sodbo 
Verkooijen, C-35/98, EU:C:2000 :294, točka 29).
26 Zato nacionalna zakono daja, kakršna je ta iz spora o glavni stvari i n ki u reja obdavčitev d ohodkov 
vlagateljev, ki i majo deleže v investicijskih skladih, tako, da d oloča različno o bdavčevanje glede na to, 
ali zadevni investicijski skladi n erezidenti spoštujejo določbe členov 17(3) in 18(2) Au slInvestmG, 
pomeni ukrep, ki s e nanaša na pretok ka pitala v smislu navedene no menklature.
27 Zato je treba ugotoviti, ali se pretok ka pitala, na katerega se nanaša zakono daja, kakršna je ta iz spora 
o glavni stvari, nanaša na opravljanje finančnih storitev v smislu člena 64(1) PD EU.
28 Najprej je treba preučiti trditev, ki j o me d dr ugim z agovarjata predložitveno s odišče in Evropska 
komisija in v skladu s katero lahko n a področje uporabe člena 64(1) PD EU spadajo le ukrepi, ki s o 
neposredno n amenjeni ponudnikom finančnih storitev ko t takim in ki u rejajo izvajanje njihovih 
finančnih transakcij in nadzor nad n jimi ter njihovo pridobitvijo dovoljenja ali likvidacijo, kar n aj ne bi 
veljalo za ureditve v zvezi z obdavčitvijo vlagateljev.
29 V zvezi s tem j e treba najprej spomniti na razmejitev me d določbami Pogodbe o svobodi opravljanja 
storitev in določbami o prostem p retoku ka pitala.
30 Sodišče je že presodilo, da i z členov 56 PD EU in 63 PD EU ter iz njune umeščenosti v različni poglavji 
naslova IV Pogodbe DEU izhaja, da s ta bili ti določbi, čeprav sta tesno p ovezani, namenjeni ureditvi 
različnih položajev in da i ma vsaka ločeno p odročje uporabe (glej v tem s mislu sodbo Fidium Finanz, 
C-452/04, EU:C:2006 :631, točka 28).
31 Iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da j e treba za ugotovitev, ali neka n acionalna zakono daja 
spada p od eno a li drugo temeljno s voboščino, zagotovljeno s  Pogodbo, upoštevati namen zadevne 
zakono daje (glej v tem s mislu sodbe Holböck, C -157/05, EU:C:2007 :297, točka 22 in navedena sodna 
praksa; Dijkman in Dijkman-Lavaleije, C-233/09, EU:C:2010 :397, točka 26, in Test Claimants in th e 
FII Group Litigation, C-35/11, EU:C:2012 :707, točka 90).
32 Kot je v bistvu poudaril generalni pravobranilec v točki 67 sklepnih predlogov, nacionalna zakono daja, 
katere predmet je predvsem o pravljanje finančnih storitev, spada n a področje uporabe določb Pogodbe 
o svobodi opravljanja storitev, čeprav bi lahko p ovzročila ali zajemala pretok ka pitala.
33 Sodišče je namreč že presodilo, da n acionalna ureditev, na podlagi katere dr žava članica za dr užbe 
s sedežem v tretji državi predpiše predhodno d ovoljenje za opravljanje poslovne dejavnosti dajanja 
kreditov na njenem o zemlju in ki s tem t akim dr užbam ovira d ostop na finančni trg, odločilno p osega 
v izvajanje svobode opravljanja storitev v smislu člena 56 PD EU in naslednjih (sodba Fidium F inanz, 
C-452/04, EU:C:2006 :631, točki 49 in 50).
ECLI:EU:C:2015 :347 7SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
34 Nasprotno p a spadajo na področje uporabe člena 64(1) PD EU nacionalni ukrepi, katerih predmet je 
vsaj v glavnem p retok ka pitala.
35 V teh okoliščinah bi zahteva, da s e morajo ukrepi, da b i spadali na področje uporabe člena 64(1) PD EU, 
nanašati neposredno n a ponudnike finančnih storitev ko t takih ter urejati izvajanje njihovih finančnih 
transakcij in nadzor nad n jimi ter njihovo pridobitvijo dovoljenja ali likvidacijo, pomenilo poseganje 
v razmejitev me d določbami Pogodbe o svobodi opravljanja storitev in določbami o prostem p retoku 
kapitala.
36 Razlago, v skladu s katero namen člena 64(1) PD EU ni napotitev n a položaje svobodnega opravljanja 
storitev, potrjuje tudi to, da v nasprotju s poglavjem, ki s e nanaša na prosti pretok ka pitala, poglavje, 
ki se nanaša na svobodo opravljanja storitev, ne obsega no bene določbe, ki b i pravice iz teh določb 
razširila n a ponudnike s toritev i z tretjih dr žav s sedežem z unaj Evropske u nije, saj je cilj 
zadnjenavedenega poglavja zagotoviti svobodo opravljanja storitev v korist državljanov dr žav članic 
(sodba Fidium Finanz, C-452/04, EU:C:2006 :631, točka 25).
37 Iz členov 63 PD EU in 64(1) PD EU pa izhaja, da s o načeloma prepovedane vse omejitve pretoka ka pitala 
med dr žavami članicami ter me d dr žavami članicami in tretjimi državami, razen če je taka o mejitev 
obstajala po no tranjem p ravu ali pravu Unije 31. decembra 1993 o ziroma 31. decembra 1999 .
38 Torej položaji iz člena 64(1) PD EU se zaradi ra zlik me d določbami o svobodi opravljanja storitev in 
določbami o prostem p retoku ka pitala, kar z adeva njihovo ozemeljsko in osebno p odročje uporabe, 
nujno ra zlikujejo od položajev iz člena 56 PD EU in naslednjih.
39 Dalje je treba spomniti, kot je to storil generalni pravobranilec v točki 74 s klepnih predlogov, da s e 
odločilno me rilo za uporabo člena 64(1) PD EU nanaša na povezavo vzrok-posledica, ki o bstaja me d 
pretokom ka pitala in opravljanjem f inančnih storitev, in ne na osebno p odročje uporabe spornega 
nacionalnega ukrepa ali na njegovo ra zmerje s ponudnikom t eh storitev, ne pa z njihovim 
prejemnikom. Namreč, kot je že bilo opozorjeno v točki 21 te sodbe, je področje uporabe člena 64(1) 
PDEU opredeljeno z napotitvijo na kategorije pretokov kapitala, ki s o lahko p redmet omejitev.
40 Zato okoliščina, da s e nacionalni ukrep v prvi vrsti nanaša na vlagatelje, in ne na ponudnike finančnih 
storitev, ni ovira z a to, da t a ukrep spada n a področje uporabe člena 64(1) PD EU.
41 Nazadnje, v nasprotju s trditvijo Komisije iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da da včni predpisi 
držav članic lahko spadajo na področje uporabe člena 64(1) PD EU (glej zlasti sodbe Test Claimants in 
the FII G roup Litigation, C-446/04, EU:C:2006 :774, točke o d 174 d o 196; Holböck, C -157/05, 
EU:C:2007 :297, točke o d 37 d o 45, ter Prunus in Polonium, C-384/09, EU:C:2011 :276, točke o d 27 
do 37).
42 Drugič, v zvezi z obsegom odstopanja, določenega v členu 64(1) PD EU, je treba spomniti, da j e stroga 
razlaga tega odstopanja namenjena ohranjanju polnega učinka člena 63 PD EU.
43 Zato se m ora n acionalni ukrep, da b i lahko s padal pod navedeno o dstopanje, nanašati na pretok 
kapitala, ki j e dovolj tesno p ovezan z opravljanjem f inančnih storitev.
44 Kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 74 s klepnih predlogov, je za dovolj tesno p ovezavo 
potreben obstoj povezave vzrok-posledica me d pretokom ka pitala in opravljanjem f inančnih storitev.
45 Iz tega sledi, da n a področje uporabe člena 64(1) PD EU spada n acionalna zakono daja, ki o b tem, da 
velja za pretok ka pitala v tretje dr žave a li iz njih, o mejuje opravljanje finančnih storitev ( glej po 
analogiji glede pretoka ka pitala, ki s e nanaša na neposredne naložbe ali ustanavljanje v smislu 
člena 64(1) PD EU, sodbi Test Claimants in th e FII G roup Litigation, C-446/04, EU:C:2006 :774, 
točka 183, in Holböck, C-157/05, EU:C:2007 :297, točka 36).
8 ECLI:EU:C:2015 :347SODBAZDNE21.5.2015 –ZADEVAC-560/13
WAGNER-RAITH
46 V obravnavanem p rimeru pomeni pridobitev e not premoženja investicijskih skladov s sedežem n a 
Kajmanskih otokih in prejemanje od tod izhajajočih di vidend opravljanje finančnih storitev, ki g a ti 
investicijski skladi i zvajajo v korist zadevnega vlagatelja. Taka n aložba se razlikuje od neposrednega 
nakupa deležev v družbah na trgu s strani vlagatelja, saj zahvaljujoč tem s toritvam me d dr ugim 
omogoča večjo raznovrstnost me d posameznimi sredstvi in boljšo porazdelitev tveganj.
47 Nacionalna zakono daja, kakršna je ta iz spora o glavni stvari, ki d oloča pavšalno o bdavčitev, povezano 
s tem, da v lagatelj ne more biti obdavčen za dejansko p rejete prihodke, če investicijski sklad n erezident 
ne izpolnjujejo pogojev iz členov 17(3) in 18(2) Au slInvestmG, lahko v lagatelje rezidente odvrne od 
vpisa enot premoženja in torej povzroči, da t i vlagatelji manj pogosto ko ristijo storitve takih skladov.
48 Zato je treba ob upoštevanju vsega navedenega na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 64 PD EU 
razlagati tako, da n acionalna zakono daja, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari in ki d oloča pavšalno 
obdavčitev d ohodkov imetnikov enot premoženja investicijskega sklada n erezidentov, če ta ni izpolnil 
nekaterih zakonskih obveznosti, pomeni ukrep, ki s e nanaša na pretok ka pitala, ki z ajema opravljanje 
finančnih storitev v smislu tega člena.
Drugo vprašanje
49 Glede na odgovor na prvo vp rašanje na drugo ni treba odgovoriti.
Stroški
50 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
Člen 6 4 P DEU je treba razlagati tako, da nacionalna zakonodaja, kakršna je ta iz postopka 
v glavni stvari, k i d oloča p avšalno o bdavčitev d ohodkov i metnikov e not p remoženja 
investicijskega s klada nerezidenta, če ta ni izpolnil nekaterih zakonskih obveznosti, pomeni 
ukrep, ki se nanaša na pretok kapitala, ki zajema opravljanje finančnih storitev v smislu te ga 
člena.
Podpisi