Stranke

Razlogi za odločitev

Izrek



Stranke

V zadevi T-46/09,

Helenska republika , ki jo zastopajo V. Kontolaimos, I. Chalkias, S. Charitaki in S. Papaïoannou, agenti,

tožeča stranka,

proti

Evropski komisiji , ki jo zastopajo A. Markoulli in H. Tserepa-Lacombe, agentki, skupaj z N. Korogiannakisem, odvetnikom,

tožena stranka,

katere predmet je predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2008/960/ES z dne 8. decembra 2008 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) iz financiranja Skupnosti (UL L 340, str. 99), ker iz financiranja Skupnosti izključuje nekatere odhodke, ki jih je knjižila Helenska republika,

SPLOŠNO SODIŠČE (drugi senat),

v sestavi N. J. Forwood, predsednik, F. Dehousse (poročevalec) in J. Schwarcz, sodnika,

sodna tajnica: S. Spyropoulos, administratorka,

na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 5. junija 2012

izreka naslednjo

Sodbo

Razlogi za odločitev

Pravni okvir

1. Splošna zakonodaja v zvezi s financiranjem splošne kmetijske politike

1. Uredba Sveta (EGS) št. 729/70 z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 94, str. 13) je določila splošna pravila, ki se uporabljajo za financiranje skupne kmetijske politike (v nadaljevanju: SKP). To uredbo je razveljavila in nadomestila Uredba Sveta (EGS) št. 1285/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 160, str. 103), ki ureja odhodke, knjižene od 1. januarja 2000 do 16. oktobra 2006 v okviru financiranja SKP.

2. Člen 7(2) Uredbe št. 1258/1999 določa, da Komisija odloči o mesečnih predplačilih na podlagi knjiženih odhodkov, ki jih izvedejo akreditirane plačilne službe, člen 7(3) te uredbe pa se nanaša na odločitve o potrditvi računovodskih izkazov plačilnih služb.

3. Člen 7(4) Uredbe št. 1258/1999 določa:

„Komisija odloči, kateri odhodki se izločijo iz financiranja Skupnosti iz členov 2 in 3, če ugotovi, da odhodki niso bili izvedeni skladno s predpisi Skupnosti.

Pred vsakršno odločitvijo o zavrnitvi financiranja se rezultati preverjanj Komisije in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo, zatem pa si obe stranki prizadevata doseči sporazum o nadaljnjem ukrepanju.

Če ne dosežeta takega sporazuma, lahko država članica zahteva, da se začne postopek za dosego soglasja med obema stališčema v štirih mesecih, katerega rezultati se povzamejo v poročilu, ki se ga predloži v pregled Komisiji, preden se odloči o zavrnitvi financiranja.

Komisija ovrednoti zneske, ki naj se izločijo, zlasti ob upoštevanju ugotovljene stopnje neskladnosti. Komisija upošteva naravo in resnost kršitve in finančno izgubo, ki jo utrpi Skupnost.

Zavrnitev financiranja se ne sme nanašati na:

(a) odhodke iz člena 2, ki se izvedejo prej kot 24 mesecev pred pisnim obvestilom Komisije zadevni državi članici o rezultatih njenih preverjanj;

[…]“

4. Člen 8(1) Uredbe št. 1258/1999 določa:

„1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe skladno s svojimi zakoni in drugimi predpisi:

(a) da se prepričajo, da so ukrepi, ki jih financira sklad, dejansko izvedeni in pravilno izvršen[i];

(b) da preprečijo in odpravljajo nepravilnosti;

(c) da se izterjajo zneski, izgubljeni zaradi nepravilnosti ali malomarnosti.

[…]“

5. Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, str. 1) razveljavlja Uredbo št. 1258/1999 in se uporablja od 1. januarja 2007 (člen 49 Uredbe št. 1290/2005). Vendar določa, da se med drugim člen 31 o potrditvi skladnosti uporablja od 16. oktobra 2006 za odhodke, ki so nastali po 16. oktobru 2006.

6. Člen 31 Uredbe št. 1290/2005 vsebuje v bistvu enake določbe kot člen 7(4) Uredbe št. 1258/1999.

7. Uredba Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 18, str. 31), kakor je bila spremenjena med drugim z Uredbo Komisije (ES) št. 2245/1999 z dne 22. oktobra 1999 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 26, str. 335), v členu 8 določa:

„1. Če Komisija na podlagi poizvedbe oceni, da izdatki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti, o rezultatih svojih pregledov obvesti zadevno državo članico in navede korektivne ukrepe, ki naj se sprejmejo za zagotovitev prihodnje skladnosti.

Sporočilo se sklicuje na to uredbo. Država članica odgovori v dveh mesecih in Komisija lahko temu primerno spremeni svoje stališče. V upravičenih primerih se lahko Komisija strinja, da se podaljša rok za odgovor.

Po izteku obdobja, dovoljenega za odgovor, Komisija povabi državo članico na dvostransko razpravo in obe stranki si prizadevata dogovoriti o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in o oceni resnosti kršitve in finančne izgube Skupnosti. Po razpravi in izteku katerega koli roka po razpravi, ki ga določi Komisija, po posvetovanju z državami članicami za zagotovitev nadaljnjih informacij ali, če država članica ne sprejme povabila na srečanje pred rokom, ki ga določi Komisija, po izteku roka Komisija uradno sporoči državi članici svoje ugotovitve, sklicujoč se na Odločbo Sveta 94/442/ES. Brez poseganja v četrti pododstavek tega odstavka to sporočilo vključuje oceno katerega koli izdatka, ki ga namerava Komisija izključiti v skladu s členom 5(2)(c) Uredbe […] št. 729/70.

Država članica čimprej obvesti Komisijo o korektivnih ukrepih, sprejetih za zagotovitev skladnosti s predpisi Skupnosti, in o datumu začetka njihove veljavnosti. Kjer je to ustrezno, Komisija sprejme enega ali več sklepov v skladu s členom 5(2)(c) Uredbe […] št. 729/70 do datuma začetka veljavnosti korektivnih ukrepov, zato da bi izključili izdatke, ki so neskladni s predpisi Skupnosti.“

2. Sklepi iz člena 5(2)(c) Uredbe […] št. 729/70 se sprejmejo po pregledu katerega koli poročila, ki ga sestavi spravni organ v skladu z določbami iz Direktive 94/442/ES.“

8. Uredba Komisije (ES) št. 885/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe […] št. 1290/2005 glede akreditacije plačilnih agencij in drugih organov ter potrditve obračunov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 171, str. 90) se uporablja od 16. oktobra 2006, njen člen 11, od (1) do (3), pa v bistvu določa enak postopek, kot je določen v členu 8 Uredbe št. 1663/95.

2. Smernice Komisije

9. Smernice za izračun finančnih posledic so bile opredeljene v dokumentu Komisije št. VI/5330/97 z dne 23. decembra 1997 z naslovom: Smernice za izračun finančnih posledic ob pripravi odločbe o potrditvi obračuna jamstvenega oddelka EKUJS“ (v nadaljevanju: dokument št. VI/5330/97).

10. Iz priloge 2 k Dokumentu št. VI/5330/97, naslovljene „Finančne posledice pomanjkljivosti pri nadzoru, ki ga izvedejo države članice, za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS“, je razvidno, da so finančni popravki izračunani zlasti na podlagi pomembnosti ugotovljene neskladnosti in da Komisija v ta namen upošteva vrsto in težo kršitve ter finančno škodo, povzročeno Skupnosti (priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97, drugi odstavek).

11. Priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97 najprej določa metodo vrednotenja finančnega popravka na podlagi „napak v posameznih spisih“. Ta metoda vrednotenja vključuje posamične nepravilnosti – ki so včasih ekstrapolirane – in se konča s posamičnim popravkom. Ista priloga dalje določa metodo vrednotenja finančnega popravka na podlagi tveganj finančne izgube. Ta metoda vrednotenja vključuje sistemske nepravilnosti in se konča z uporabo pavšalnega popravka (priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97, odstavki od osmega do petindvajsetega).

12. Na podlagi zadnje metode vrednotenja, ki se upošteva pri reviziji sistemov, Komisija uporabi pavšalne popravke v višini 2 %, 5 %, 10 % ali 25 % prijavljenih izdatkov, glede na obseg tveganja finančne izgube za Skupnosti, ki izhaja iz pomanjkljivosti nadzornih sistemov (priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97, osmi odstavek).

13. Komisija razlikuje med dvema vrstama nadzorov, ki jih opravljajo države članice (priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97, štirinajsti odstavek).

14. Po eni strani so „ključni nadzori“ materialni in upravni pregledi, potrebni zaradi preverjanja osnovnih elementov, zlasti resničnosti predmeta zahtevka, količine in pogojev glede kakovosti, vključno s spoštovanjem rokov, z zahtevami letin, roki skladiščenja idr. Opravijo se na kraju samem in s primerjavo neodvisnih informacij, kot so katastrske zbirke.

15. Po drugi strani so „pomožni nadzori“ upravni ukrepi, potrebni za pravilno obravnavanje zahtevkov, kot so preverjanje spoštovanja rokov predložitve, identifikacija dvojnih zahtevkov za isti predmet, analiza tveganja, uporaba sankcij in ustrezno nadzorovanje postopkov.“

16. Za izračun neupravičenih izdatkov Dokument št. VI/5330/97 določa štiri vrste pavšalnih popravkov:

– 25 % izdatkov, če se sistem nadzora sploh ne izvaja ali kadar je izrazito nezadostno razvit in če obstajajo dokazi o pogostih nepravilnostih in malomarnosti v boju zoper nepravilno ali goljufivo ravnanju, in zato obstaja tveganje posebno velikih izgub za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS);

– 10 % izdatkov, kadar eden ali več ključnih nadzorov ni izvršenih ali so tako slabi ali tako redko izvedeni, da so neučinkoviti za ugotovitev utemeljenosti zahtevka ali preprečitev nepravilnosti, in je torej razumno sklepati, da je obstajalo visoko tveganje precejšnjih izgub za EKUJS;

– 5 % izdatkov, kadar so izvedeni vsi ključni nadzori, vendar brez spoštovanja števila, pogostosti ali strogosti, ki jo zahtevajo uredbe, in je torej razumno sklepati, da nadzori ne ponujajo pričakovane ravni zagotavljanja pravilnosti zahtev in da je bilo tveganje izgub za EKUJS precejšnje;

– 2 % izdatkov, kadar je država članica pravilno izvajala ključni nadzor, vendar je popolnoma opustila izvajanje enega ali več sekundarnih nadzorov, in je torej tveganje izgub za EKUJS manjše in teža kršitve manjša.

17. Priloga 2 k Dokumentu št. VI/5330/97 nazadnje določa, da „je kršitev resnejša, če država članica opusti izboljšanje svojih nadzorov, čeprav jo je Komisija že obvestila o potrebnih izboljšavah (priloga 2, šestnajsti odstavek, in fine )“.

18. Dokument AGRI/61495/2002 se nanaša na Komisijino obravnavo primerov ponavljajočih se pomanjkljivosti nadzornih sistemov v okviru potrditve obračuna jamstvenega sklada EKUJS in natančno opredeljuje načelo ponovitve, določeno v Dokumentu št. VI/5330/97. Določa:

„V primeru,

– da je neobstoj ali nezadostnost nadzornega sistema ali dela tega sistema predmet ene ali več odločitev o finančnih popravkih v okviru potrditve obračuna Jamstvenega sklada EKUJS in

– če se za obdobje po obdobju popravljanja ugotovi, da ostajajo enake pomanjkljivosti,

Komisija ob pridržku preučitve morebitnih korektivnih ali kompenzativnih ukrepov, ki jih sprejme država članica, šteje, da je običajno utemeljeno uporabiti povišanje stopnje pavšalnega popravka, uporabljene pri prejšnjem popravku zaradi povišanega tveganja finančne izgube za EKUJS.

[…]

Za zagotovitev pavšalnosti popravkov, določenih v Dokumentu C 3909 z dne 8. decembra 1997 (VI/5330/97), naslednji odstotki služijo kot smernice, kadar dejanske višine neupravičenih izdatkov in torej višine finančne izgube, ki jo utrpi Skupnost, ni mogoče ugotoviti:

[…]

– v primeru prejšnjega popravka v višini 5 %, stopnja 10 % za zadevno novo obdobje;

– v primeru prejšnjega popravka v višini 10 %, stopnja vsaj 15 % glede na težo povečanja tveganja, za zadevno novo obdobje;

[…]“

Dejansko stanje

19. Z Odločbo 2008/960/ES z dne 8. decembra 2008 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) iz financiranja Skupnosti (UL L 340, str. 99, v nadaljevanju: izpodbijana odločba) je Komisija iz financiranja Skupnosti glede Helenske republike v sektorju sadja in zelenjave, bombaža, govejega mesa, oljčnega olja in finančne revizije izključila skupni znesek 179.140.594,66 EUR za finančna leta od 2002 do 2006.

20. Razlogi za finančne popravke, ki jih je opravila Komisija, so bili povzeti v sinteznem poročilu AGRI-63130-00-2008 z dne 11. septembra 2008 o rezultatih nadzorov, ki jih je opravila Komisija v okviru potrditve skladnosti v skladu s členom 7(4) Uredbe št. 1258/1999 in členom 31 Uredbe št. 1290/2005 (v nadaljevanju: sintezno poročilo).

21. V izpodbijani odločbi je Komisija uporabila naslednje popravke:

– v sektorju „sadje in zelenjava – predelava agrumov“: naložena sta bila dva pavšalna popravka v višini 10 % zaradi plačila s čekom in pomanjkljivosti pri upravnih in računovodskih pregledih, v znesku 2.289.213 EUR za finančno leto 2005 in 385.748 EUR za finančno leto 2006;

– v sektorju bombaža: poleg dveh točnih popravkov za prekoračitev upravičene proizvodnje v znesku 4.870.264,97 EUR za finančno leto 2003 in v znesku 2.143.945,63 EUR za finančno leto 2004, ki se ne izpodbijajo, je Komisija naložila dva pavšalna popravka v višini 5 %, enega v znesku 27.731.557,37 EUR za finančno leto 2002 in drugega v znesku 32.655.464,17 EUR za finančno leto 2003;

– v sektorju premij za govejo meso je Komisija uporabila pavšalne popravke zaradi pomanjkljivosti baze podatkov za identifikacijo in registracijo ter pri pregledih na kraju samem v višini 10 % za finančno leto 2003, v višini 5 % in 10 % za finančno leto 2004, v višini 5 % in 10 % za finančno leto 2005 in v višini 5 % in 10 % za finančno leto 2006, torej popravke v skupnem znesku 14.341.429,92 EUR;

– v sektorju proizvodne pomoči za oljčno olje je Komisija uporabila pavšalne popravke v višini 10 % in 15 % za finančna leta od 2003 do 2006 zaradi ponavljajočih se pomanjkljivosti pri nadzoru oljčnih nasadov, oljarn in donosa v skupnem znesku 83.641.370,78 EUR in

– v sektorju finančne revizije je za finančno leto 2005 Komisija naložila točni popravek v znesku 4.521.536,62 EUR zaradi neupoštevanja plačilnih rokov; naložila je tudi točni popravek za prekoračitev zgornjih finančnih mej v znesku 6.326.450,77 EUR za finančno leto 2004 in v znesku 233.613,43 EUR za finančno leto 2005.

Postopek in predlogi strank

22. Helenska republika je 6. februarja 2009 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila to tožbo.

23. Ker je bila sestava senatov Splošnega sodišča spremenjena, je bila 30. septembra 2010 zadeva dodeljena petemu senatu. Novi sodnik poročevalec je bil imenovan 15. februarja 2011, in ker je bil ta imenovan v drugi senat, je bila zadeva predodeljena temu senatu.

24. Na podlagi poročila sodnika poročevalca je Splošno sodišče (drugi senat) odločilo, da začne ustni postopek, in v okviru ukrepov procesnega vodstva iz člena 64 Poslovnika Splošnega sodišča postavilo pisna vprašanja strankam. Ti sta na vprašanja pravočasno odgovorili. Stranki sta na obravnavi 5. junija 2012 podali ustne navedbe in odgovorili na vprašanja Splošnega sodišča.

25. Helenska republika Splošnemu sodišču predlaga, naj:

– izpodbijani sklep razglasi za ničen ali ga spremeni v skladu s tem, kar je predstavila v svojih pisanjih;

– Komisiji naloži plačilo stroškov.

26. Komisija Splošnemu sodišču predlaga, naj:

– tožbo zavrne;

– Helenski republiki naloži plačilo stroškov.

Pravo

1. Obseg tožbe

27. Helenska republika je v tožbi, za namene razglasitve izpodbijane odločbe za nično, navedla dvanajst tožbenih razlogov. Prva dva tožbena razloga se nanašata na sektor predelave agrumov. Tretji tožbeni razlog se nanaša na sektor bombaža. Četrti, peti in šesti tožbeni razlog se nanašajo na sektor govejega mesa. Sedmi, osmi in deveti tožbeni razlog se nanašajo na sektor oljčnega olja in deseti, enajsti in dvanajsti tožbeni razlog se nanašajo na sektor finančne revizije.

28. Helenska republika se je na obravnavi odločila, da umakne tožbene razloge od četrtega do sedmega, ki se nanašajo na nepristojnost Komisije ratione temporis in na kršitev načela pravne varnosti zaradi predolgega trajanja postopka glede sektorjev govejega mesa in oljčnega olja.

29. Odpovedala se je tudi tožbenim razlogom od petega do osmega, ki se nanašajo na neupoštevanje 24-mesečnega roka, določenega v členu 7(4) Uredbe št. 1258/1999 glede sektorjev govejega mesa in oljčnega olja.

30. V zvezi s sektorjem finančne revizije je umaknila dvanajsti tožbeni razlog, ki se nanaša na pomanjkljivo obrazložitev, glede preiskave z referenco FA/2006/137/GR. Poleg tega je glede desetega tožbenega razloga, ki se nanaša, prvič, na popravke v zvezi z območji z omejenimi možnostmi, drugič, na prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov in tretjič, na dodatna plačila v sektorju govejega mesa, glede preiskave z referenco FA/2005/70/GR, izjavila, da bo ta tožbeni razlog ohranila samo, kar zadeva območja z omejenimi možnostmi.

31. Nazadnje je izjavila, da umika predlog za spremembo izpodbijane odločbe.

32. O tem je bil na obravnavi sestavljen zapisnik.

2. Prvi in drugi tožbeni razlog, ki se nanašata na popravke, uporabljene v sektorju „sadje in zelenjava – predelava agrumov“

Zakonodaja Skupnosti

33. Z Uredbo Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 20, str. 103) je bil izveden ukrep o finančni podpori proizvajalcem, ki temelji zlasti na sklenitvi pogodb, ki vežejo po eni strani organizacije proizvajalcev, priznane ali začasno priznane na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 20, str. 55) in po drugi strani predelovalce ali njihova zakonito ustanovljena združenja ali zveze.

34. Uredba Komisije (ES) št. 2111/2003 z dne 1. decembra 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 41, str. 232) v členu 7(1)(f) določa, da morajo Pogodbe navajati zlasti ceno, ki jo je treba plačati organizaciji proizvajalcev za surovine in ki lahko variira glede na sorto in/ali kakovost in/ali obdobje dobave, pri čemer se lahko plačilo opravi samo prek bančnega ali poštnega nakazila.

35. Člen 24(1)(d) Uredbe št. 2111/2003 določa, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preverjanje evidenc organizacij proizvajalcev in predelovalcev, predvidenih v členih 25 in 26, da se zagotovi njihova skladnost s knjigovodstvom, ki se od organizacij proizvajalcev in predelovalcev zahteva v skladu z nacionalno zakonodajo.

36. Člen 27 Uredbe št. 2111/2003, ki se nanaša na preglede, določa:

„1. Pri vsaki organizaciji proizvajalcev, ki dobavlja v predelavo sladke pomaranče, mandarine, klementine, satsuma mandarine, limone, grenivke in pomela, se za vsak proizvod in tržno leto opravijo naslednji pregledi:

[…]

(b) administrativni in knjigovodski pregledi na najmanj:

(i) 5 % proizvajalcev, zajetih v pogodbah, da bi se za vsakega proizvajalca še zlasti preverilo, ali se površine, skupni pridelek, količina, ki je bila dobavljena organizaciji proizvajalcev, in količina, ki je bila dobavljena v predelavo, ujemajo s plačili pomoči, predvidenimi v členu 23, in s prejetimi plačili;

[…]

(c) administrativni in knjigovodski pregledi, da se preveri, ali se količine proizvodov, ki so jih proizvajalci iz člena 15(1) in (2) skupno dobavili organizaciji proizvajalcev, količine, skupno dobavljene v predelavo, potrdila o dobavi iz člena 17(2) in količine, skupno navedene v zahtevkih za pomoč, ujemajo s plačili pomoči po členu 23 in plačili, prejetimi od predelovalca;

2. Pri predelovalcih sladkih pomaranč, mandarin, klementin, satsuma mandarin, limon, grenivk in pomelov se za vsak obrat, proizvod in tržno leto opravijo naslednji pregledi:

(a) administrativni in knjigovodski pregledi na najmanj:

(i) 5 % serij, prejetih v okviru vsake vrste pogodbe (kratkoročne ali večletne), da se preveri, ali so zadevne količine dejansko zajete v pogodbi in potrdilih o dobavi iz člena 17(2), ter da se preverita natančen opis uporabljenih prevoznih sredstev in skladnost z minimalnimi zahtevami iz Priloge I;

[…]

(c) administrativni in knjigovodski pregledi, da se na podlagi izdanih in prejetih računov ter na podlagi knjigovodskih podatkov preveri, ali se količine končnih proizvodov, pridobljenih iz prejetih surovin, in količine kupljenih končnih proizvodov, ujemajo s količinami prodanih končnih proizvodov;

[…]“

37. V prilogi 16 k Dokumentu Komisije št. 17933/2000 so določeni ključni nadzori in sekundarni nadzori v sektorju agrumov. Zadevna priloga zlasti opredeljuje šest ključnih nadzorov, med katerimi so med drugim nadzori nad dobrim upravljanjem registrov in njihova skladnost s knjigovodstvom, ki ga nacionalna zakonodaja nalaga organizacijam proizvajalcev in predelovalcev.

Sintezno poročilo

38. V okviru preiskave z referenco FV/2006/315/GR so službe Komisije opravile preverjanja v Grčiji od 3. do 7. aprila 2006. Po izmenjavi dopisov je 27. februarja 2007 potekal dvostranski sestanek med Komisijo in grškimi organi. Komisija je z dopisom z dne 10. januarja 2008 grškim organom sporočila svoje sklepe. Po mnenju spravnega organa z dne 19. junija 2008 je Komisija sporočila svoje dokončno stališče z dopisom z dne 21. avgusta 2008.

39. V sinteznem poročilu so bile predstavljene nekatere nepravilnosti pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, določenih v členu 27(1)(b)(i) in (1)(c) Uredbe št. 2111/2003 in v členu 27(2)(a)(i) in (2)(c) Uredbe št. 2111/2003. Poleg tega je v sinteznem poročilu navedeno, da pregledi, določeni v členu 24(1)(d) te uredbe vsaj v enem primeru niso bili opravljeni v skladu z določbami zakonodaje Skupnosti. Dalje je bilo ugotovljeno, da večkrat ni bilo potrdil, ki bi morala spremljati te preglede. Ti primanjkljaji naj bi predvsem nastali zaradi pomanjkanja jasnih smernic in omejenega knjigovodskega znanja zadevnih inšpektorjev. Službe Komisije so presodile, da so se te nepravilnosti nanašale na vsebinske vidike nadzornega sistema in da neizvrševanje pregledov ali njihovo pomanjkljivo izvrševanje vodijo do povišanega tveganja za EKUJS. Komisija je ugotovila, da so bile podobne pomanjkljivosti ugotovljene zlasti pri preiskavi o predelavi agrumov leta 2003.

40. Poleg tega je iz ugotovitev služb Komisije razvidno, da je bilo eno od plačil nekega predelovalca organizaciji nekega proizvajalca opravljeno s čekom, čeprav je treba tako vrsto plačil opraviti z bančnim ali poštnim nakazilom, in da je bilo to v preteklosti že predmet komentarjev s strani Komisije. Iz sinteznega poročila Komisije je tudi razvidno, da inšpektorji, ki so opravljali preglede, glede tega niso bili na tekočem z zahtevami Skupnosti in nacionalnimi zahtevami.

41. Komisija je štela, da v skladu s smernicami, določenimi v Dokumentu št. VI/5330/97, ključni nadzori niso bili opravljeni v skladu s številom in strogostjo, določenima v veljavnih uredbah, poleg tega pa so se te pomanjkljivosti ponavljale. Ugotovila je, da je bil prejšnji popravek 5 %, in je v obravnavanem primeru uporabila 10-odstotno stopnjo pavšalnega popravka za finančni leti 2005 in 2006, zadevno obdobje pa je teklo od 30. avgusta 2004 do vključno finančnega leta 2004/2005.

Presoja Splošnega sodišča

42. Helenska republika navaja prvi tožbeni razlog, ki se nanaša na napačni razlago in uporabo smernic Komisije, opredeljenih v dokumentih št. VI/5330/97 in št. 17933/2000, in drugi tožbeni razlog, ki se nanaša na napačno presojo dejstev in nesorazmernost popravkov.

Prvi tožbeni razlog: napačni razlaga in uporaba smernic Komisije, iz dokumentov št. VI/5330/97 in št. 17933/2000

43. Helenska republika na prvem mestu zatrjuje, da so bili ključni nadzori opravljeni. Meni, da med ugotovljenimi nepravilnostmi samo tiste, ki se nanašajo na preglede dobrega upravljanja spisov in njihove skladnosti s knjigovodskim pregledom, spadajo med ključne preglede. Popravek naj torej ne bi smel presegati 2 %.

44. Splošno sodišče je v obravnavanem primeru ugotovilo, da je Komisija uporabila zadevne finančne popravke zlasti zaradi nepravilnosti pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, določenih s členi 24 in 27 Uredbe št. 2111/2003.

45. Prvič, iz sinteznega poročila je namreč razvidno, da so bile te nepravilnosti ugotovljene zlasti pri preverjanjih iz člena 24(1)(d) Uredbe št. 2111/2003, ki se nanašajo na vodenje evidenc organizacij proizvajalcev in predelovalcev in njihovo združljivost s knjigovodstvom, ki ga nalaga nacionalna zakonodaja. Poudariti je treba, da priloga 16 k Dokumentu št. 17933/2000 tako vrsto pregledov opredeljuje kot ključni pregled, kar Helenska republika ni prerekala.

46. Drugič, pavšalni popravki so bili naloženi tudi zaradi pomanjkljivosti pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, določenih s členom 27 Uredbe št. 2111/2003. Ti nadzori pa so tudi ključni nadzori. Njihov cilj je namreč preveriti skladnost med količinami proizvodov, dobavljenimi za predelavo, in izplačilom pomoči ter na podlagi izdanih in prejetih računov in na podlagi knjigovodskih podatkov preveriti skladnost med količino pridobljenih ali kupljenih končnih proizvodov in količino prodanih končnih proizvodov. Gre torej za preverjanja, ki se zahtevajo za nadzorovanje elementov skladnosti glede vsebine.

47. Zato je Komisija ob upoštevanju priloge 2 k Dokumentu št. VI/5330/97 in priloge 16 k Dokumentu št. 17933/2000 pravilno štela, da so se pomanjkljivosti iz obravnavanega primera nanašale na ključne nadzore.

48. Komisija je glede uporabljene stopnje popravka menila, da so bile pomanjkljivosti, ugotovljene pri ključnih nadzorih, predmet prejšnjega 5-odstotnega popravka, in je glede na ponavljanje teh pomanjkljivosti stopnjo pavšalnega popravka zvišala na 10 %.

49. V zvezi s tem je treba ob upoštevanju Smernic iz Dokumenta št. VI/5330/97 opozoriti, da Komisija, če ni mogoče natančno oceniti izgub, ki jih je utrpela Skupnost, lahko določi pavšalni popravek (sodba Sodišča z dne 24. aprila 2008 v zadevi Belgija proti Komisiji, C-418/06 P, ZOdl., str. I-3047, točka 136).

50. Za izračun neupravičenih izdatkov je v Dokumentu št. VI/5330/97 določena pavšalna stopnja 5 % izdatkov, kadar so opravljeni vsi ključni nadzori, vendar brez spoštovanja števila, pogostosti ali strogosti, ki jo zahtevajo uredbe, in je torej razumno sklepati, da nadzori ne ponujajo pričakovane ravni zagotavljanja pravilnosti zahtev in da je bilo tveganje izgub za EKUJS precejšnje (glej točki 14 in 16 zgoraj).

51. Tako pa je ravno v obravnavanem primeru, ker gre za pomanjkljivosti, ugotovljene pri ključnih nadzorih, ki niso bili opravljeni s strogostjo, določeno z uredbami, in ker ne gre zgolj za opustitev pomožnih pregledov.

52. Helenska republika torej neupravičeno zatrjuje, da bi v obravnavanem primeru morala biti uporabljena stopnja 2 %. Očitka glede napačnih razlage in uporabe smernic Komisije, določenih v dokumentih št. VI/5330/97 in št. 17933/2000 torej glede tega ni mogoče sprejeti.

53. Na drugem mestu Helenska republika navaja, da podvojitev stopnje popravka nima pravne podlage in prereka ponavljanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

54. Prvič, Helenska republika navaja, da nobeno zakonodajno besedilo ne določa pojma „povratništva“, ki naj bi bil prvič opredeljen v Dokumentu AGRI/60637/2006, ki se ne uporablja za finančno obdobje 2005/2006.

55. Tega argumenta ni mogoče sprejeti.

56. Spomniti je namreč treba, da člen 7(4), četrti pododstavek, Uredbe št. 1258/1999 in člen 31(2) Uredbe št. 1290/2005 (glej točki 3 in 6 zgoraj) določata, da mora Komisija upoštevati resnost storjene kršitve pri presoji zneska, ki naj se izloči po ugotovitvi nepravilnosti.

57. V tem okviru je mogoče torej ponavljanje zadevnih nepravilnosti šteti kot obteževalni dejavnik, ki lahko upraviči povišanje naloženega finančnega popravka. Zadevno povišanje se lahko glede tega šteje kot dejanje, ki spada v okvir določitve celotne stopnje popravka, ki ga mora plačati Helenska republika (glej v tem smislu sodbo Sodišča z dne 21. januarja 1999 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-54/95, Recueil, str. I-35, točka 13).

58. Zato je treba zavrniti očitek, da upoštevanje ponavljanja ugotovljenih nepravilnosti nima ustrezne pravne podlage v veljavnih uredbenih določbah.

59. Poleg tega so pravila, ki jih je Komisija določila v svojih smernicah, in sicer dokumenti št. VI/5330/97, AGRI/61495/2002 in AGRI/60637/2006, taka, da vključujejo posledice ugotovitve ugotovljenega ponavljanja nepravilnosti.

60. Trditev Helenske republike, da je bilo „povratništvo“ kot obteževalna okoliščina prvič določeno v dokumentu AGRI/60637/2006, ni pravilna. Po eni strani je namreč v prilogi 2 k Dokumentu št. VI/5330/97 določeno, da je „nepravilnost resnejša, če država članica ne izboljša svojih nadzorov, čeprav jo je Komisija že obvestila o potrebnih izboljšavah“. Po drugi strani se Dokument AGRI/61495/2002, na katerega se Helenska republika sklicuje v tožbi, nanaša na Komisijino obravnavanje – v okviru potrditve obračuna v Jamstvenem oddelku EKUJS – primerov ponavljanja nezadostnosti nadzornih sistemov, njen namen pa je natančno določiti načelo ponovitve, določeno v Dokumentu št. VI/5330/97. V bistvu določa, da če ostajajo enake pomanjkljivosti, je mogoče povišanje stopnje pavšalnega popravka, uporabljenega pri prejšnjem popravku, in da se pri prejšnjem 5-odstotnem popravku za zadevno novo obdobje uporabi 10-odstotna stopnja (glej točko 18 zgoraj).

61. Zato je očitek glede neobstoja pravne podlage za povišanje popravka pri ponavljanju ugotovljenih nepravilnosti treba zavrniti.

62. Drugič, Helenska republika zatrjuje, da je treba za ugotovitev ponavljajoče se pomanjkljivosti ugotoviti popolnoma enake pomanjkljivosti kot v preteklosti. Po njenem mnenju to ni tako v obravnavanem primeru, saj se je sistem izboljšal v celoti in popravka ni mogoče povišati, če nekaterih razlogov za ta popravek ni več.

63. V zvezi s tem je treba poudariti, da se je Komisija, da je lahko sklepala o ponovitvi ugotovljenih nepravilnosti, sklicevala zlasti na preiskavo FV/302/2003 glede sistema predelave agrumov (priloga 4 k tožbi), ki je bila podlaga za sodbo Splošnega sodišča z dne 11. junija 2009 (Grčija proti Komisiji, T-33/07, neobjavljena v ZOdl., točke od 56 do 58). V okviru preiskave FV/302/2003 so bile pomanjkljivosti ugotovljene zlasti pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, še posebej kar zadeva preverjanje skladnosti med podatki iz evidenc organizacij proizvajalcev in predelovalcev in knjigovodskimi podatki, uvedenimi z nacionalno zakonodajo zlasti zaradi pomanjkanja navodil s strani Opekepe (grška agencija za plačila in nadzor nad pomočmi Skupnosti za usmerjanje in jamstva) prefekturam (nomos) in pomanjkanja izkušenj osebja, ki je zadolženo za opravljanje pregledov (glej dokument Komisije z dne 4. marca 2003 glede ugotovitev preiskave FV/302/2003, zlasti točko 8, in zgoraj navedeno sodbo Grčija proti Komisiji, točka 58).

64. Pomanjkljivosti, ugotovljene v okviru preiskave FV/302/2003, in tiste, ugotovljene v obravnavanem primeru, pa so enake, kakor je razvidno iz sinteznega poročila (glej točko 39 zgoraj) in kakor je ugotovil spravni organ.

65. Poleg tega, kot so ugotovile službe Komisije, se pomanjkljivosti, ugotovljene pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, nanašajo na vsebinske vidike nadzornega sistema in neizvrševanje pregledov ali njihovo pomanjkljivo izvrševanje vodi do povišanega tveganja za EKUJS (glej točko 39 zgoraj). Te pomanjkljivosti so torej odločilne za uporabo stopnje popravka, ki je predmet povišanja (glej v tem smislu sodbo Splošnega sodišča z dne 28. septembra 2011 v zadevi Grčija proti Komisiji, T-352/05, neobjavljena v ZOdl., točka 327).

66. Sklepati je mogoče, da so pomanjkljivosti podobne, zadevajo isti sektor (agrumi), zanje je odgovorna ista država članica in so se štele za odločujoče za uporabo stopnje popravka, ki je predmet povišanja. Komisija torej ni storila napake, s tem da je ugotovila, da se te pomanjkljivosti ponavljajo.

67. Ker se Helenska republika opira na rezultate preiskave FV/2004/312, ki se nanaša na sistem pomoči za predelavo paradižnikov, da bi izpodbijala ponavljanje, je treba poudariti, kot poudarja Komisija in kot je razvidno iz sinteznega poročila, v katerem je povzeto stališče Komisije pred spravnim postopkom, da to ponavljanje ne temelji na rezultatih te preiskave, ampak na rezultatih preiskave FV/302/2003 v zvezi s predelavo agrumov.

68. Zato je treba argument Helenske republike, v skladu s katerim ni bilo ponavljajočih se pomanjkljivosti, v obravnavanem primeru zavrniti.

69. Poleg tega je treba argument, v skladu s katerim naj bi obstoj izboljšav preprečeval ugotovitev ponavljanj, prav tako zavrniti. Helenska republika namreč na splošno zatrjuje, da se je sistem izboljšal, ne da bi dokazala, da se te izboljšave nanašajo prav na zadevne odločujoče pomanjkljivosti v obravnavanem primeru. Poleg tega navaja ugotovitve služb Komisije, podane v okviru preiskave FV/2004/312, ki se nanaša na predelavo paradižnikov, ki v obravnavanem primeru ni upoštevna (glej točko 67 zgoraj).

70. Zato je treba argumente, v skladu s katerimi naj finančnih popravkov v obravnavanem primeru ne bi bilo mogoče povišati, zavrniti.

71. Tretjič, Helenska republika navaja, da povišanje popravka ne more biti samodejno in mora biti obrazloženo, kar pa naj v obravnavanem primeru ne bi bilo.

72. Glede dopustnosti tega argumenta Splošno sodišče poudarja, da je bil podan v točki 18 tožbe in torej dopusten, v nasprotju s tem, kar zatrjuje Komisija v dupliki.

73. V zvezi z njegovo utemeljenostjo je treba opozoriti, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso v posebnem okviru priprave odločb v zvezi s potrditvijo obračuna EKUJS treba šteti, da je odločba zadosti obrazložena, če je država naslovnica tesno sodelovala v postopku njene priprave in če so ji bili znani razlogi za odločitev Komisije, da ne bo štela, da je treba za sporno vsoto obremeniti EKUJS (glej zlasti sodbi Sodišča z dne 20. septembra 2001 v zadevi Belgija proti Komisiji, C-263/98, Recueil, str. I-6063, točka 98, in z dne 9. septembra 2004 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-332/01, ZOdl., str. I-7699, točka 67, in sodbo Splošnega sodišča z dne 30. septembra 2009 v zadevi Nizozemska proti Komisiji, T-55/07, neobjavljena v ZOdl., točka 125).

74. V obravnavanem primeru je iz elementov spisa razvidno, da je Helenska republika tesno sodelovala v postopku priprave izpodbijane odločbe in da je bilo vprašanje zadevnega ponavljanja pomanjkljivosti obravnavano v okviru spravnega postopka, konkretno v dopisu Komisije z dne 10. januarja 2008, v zapisniku sestanka z dne 4. aprila 2007, v mnenju spravnega organa in v sinteznem poročilu. Tudi iz elementov spisa je razvidno, da je Helenska republika poznala elemente, ki so utemeljevali zadevno povišanje, zlasti nepravilnosti, ki so bile predmet popravkov, prejšnjo odločbo o finančnem popravku, prejšnjo stopnjo popravka in uporabljeno povišanje ter obstoj povišanega tveganja finančne izgube za EKUJS.

75. Argument, ki se nanaša na neobstoj obrazložitve povišanja popravkov, je treba torej zavrniti, zato je treba zavrniti prvi tožbeni razlog v celoti.

Drugi tožbeni razlog: napačna presoja dejstev in nesorazmernost naloženih popravkov

76. Prvič, Helenska republika zatrjuje, da so bili administrativni in knjigovodski pregledi, določeni v členih 24 in 27 Uredbe št. 2111/2003, opravljeni po višjih stopnjah, kot so predvidene v besedilih, čeprav njihova sledljivost ni dokazana.

77. Splošno sodišče opozarja, da EKUJS financira le intervencije, opravljene v skladu z določbami Skupnosti v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov (sodbi Sodišča z dne 6. marca 2001 v zadevi Nizozemska proti Komisiji, C-278/98, Recueil, str. I-1501, točka 38, in z dne 24. februarja 2005 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-300/02, ZOdl., str. I-1341, točka 32; sodba Splošnega sodišča z dne 14. februarja 2008 v zadevi Španija proti Komisiji, T-266/04, neobjavljena v ZOdl., točka 97).

78. Poleg tega je treba glede pravil, ki urejajo dokazno breme na področju potrditve obračuna, spomniti, da Komisiji, zato da bi dokazala obstoj kršitve pravil skupne ureditve kmetijskih trgov, ni treba izčrpno dokazovati pomanjkljivosti pregledov, ki jih opravijo nacionalni upravni organi, ali nepravilnosti zneskov, ki jih ti sporočijo, temveč mora podati dokaz o resnem in upravičenem dvomu, ki ga ima glede teh nadzorov ali zneskov. To ublažitev dokaznega bremena za Komisijo je mogoče pojasniti s tem, da je država članica v najprimernejšem položaju za zbiranje in preverjanje podatkov, potrebnih za potrditev obračuna EKUJS, ter je zato dolžna predložiti najpodrobnejši in najpopolnejši dokaz o resničnosti svojih nadzorov ter zneskov in, odvisno od okoliščin primera, o nepravilnosti trditev Komisije (sodbi Sodišča z dne 11. januarja 2001 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-247/98, Recueil, str. I-1, točke od 7 do 9, in z dne 19. junija 2003 v zadevi Španija proti Komisiji, C-329/00, Recueil, str. I-6103, točka 68).

79. V obravnavanem primeru je iz elementov spisa, zlasti iz zapisnika dvostranskega sestanka, razvidno, da pomanjkljivostim, ugotovljenim v obravnavanem primeru pri administrativnih in knjigovodskih pregledih, ne nasprotujejo dokumentirani dokazni elementi, ki bi podpirali argumente Helenske republike.

80. Tudi iz mnenja spravnega organa je razvidno, da razlage, ki jih je podala Helenska republika, v skladu s katerimi so bili pregledi opravljeni, ampak so bili slabo dokumentirani, niso podprte z otipljivimi dokazi. Helenska republika sama priznava, da sledljivost pregledov ni takoj razvidna. Priznava tudi pomanjkljivosti glede obveznosti preiskave glede knjigovodskih pregledov.

81. Poleg tega Helenska republika poudarja, da je leta 2006 sprejela nove direktive za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti.

82. Vendar zadostuje ugotovitev, da tak argument ne more omiliti ugotovljene nezadostnosti pregledov za prejšnja finančna obdobja, ki se obravnavajo v tem primeru.

83. Zato ni dokazano, da so ugotovitve Komisije glede zatrjevanih pomanjkljivosti na področju administrativnih in knjigovodskih pregledov napačne in da glede tega popravki niso upravičeni.

84. Drugič, Helenska republika navaja, da je plačilo s čekom osamljen primer in da je pavšalni popravek v višini 10 % nesorazmeren.

85. V obravnavanem primeru zadostuje glede na ugotovitve s področja prej preučenih administrativnih in knjigovodskih pregledov poudariti, da ugotovitev o plačilu s čekom ni bila edina podlaga popravkov.

86. Zato je treba argumente Helenske republike, s katerimi želi dokazati nesorazmernost popravka, naloženega zaradi plačila s čekom, zavrniti.

87. Drugi tožbeni razlog je treba torej v celoti zavrniti.

88. Iz vsega navedenega izhaja, da Helenska republika ni podala nobenega argumenta, ki bi ovrgel zakonitost izpodbijane odločbe, ker ta nalaga pavšalne popravke v višini 10 % glede sektorja predelave agrumov.

3. Tretji tožbeni razlog: popravki, uporabljeni v sektorju bombaža

Zakonodaja Skupnosti

89. Pomoč za proizvodnjo bombaža ureja zlasti Uredba Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 32, str. 332), s katero je razveljavljena Uredba Sveta (ES) št. 1554/95 z dne 29. junija 1995 o splošnih pravilih za sistem pomoči za bombaž in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2169/81 (UL L 148, str. 48). V skladu z njenim členom 23 Uredba št. 1051/2001 začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti , torej 1. junija 2001, in se začne uporabljati od 1. septembra 2001.

90. Na podlagi člena 1(3) Uredbe št. 1051/2001 tržno leto traja od 1. septembra do 31. avgusta.

91. Člena 11(d) in 12(1)(d) Uredbe št. 1051/2001 določata, da morajo obrati za odzrnjevanje predložiti dokaz, da je bombaž predmet prijave o posejani površini iz člena 16(2) te uredbe, da bi prejeli pomoč.

92. Člen 16(2) Uredbe št. 1051/2001 določa, da države članice proizvajalke vzpostavijo sistem prijav o posejanih površinah, da se zlasti zagotovi, da je bombaž, za katerega so dane prošnje za pomoči, navedenega porekla.

93. Da bi upoštevali okoljske cilje, morajo države članice določiti in sprejeti okoljske ukrepe, za katere menijo, da so primerni za ureditev rabe kmetijskega zemljišča za proizvodnjo bombaža (uvodna izjava 13 Uredbe št. 1051/2001). Tako člen 17 Uredbe št. 1051/2001 določa:

„1. Države članice določijo za bombažno panogo:

– ukrepe za izboljšanje okolja, zlasti obdelovalnih tehnik, s katerimi bi se zmanjšal negativni vpliv na okolje,

– raziskovalne programe za razvoj okolju bolj prijaznih metod gojenja,

– sredst[va] za obveščanje proizvajalcev o rezultatih takšnih raziskav in prednostih uporabe zadevnih tehnik.

2. Države članice sprejmejo ukrepe o okolju, za katere menijo, da so primerni glede na posebno stanje kmetijskih površin, uporabljenih za proizvodnjo bombaža. Poleg tega države članice sprejmejo potrebne korake za opozarjanje proizvajalcev, da se morajo prilagoditi okoljski zakonodaji.

3. Države članice omejijo površine, kjer je primerno, ki izpolnjujejo pogoje za proizvodno pomoč neodzrnjenega bombaža na podlagi objektivnih kriterijev v zvezi [s]:

– kmetijskim gospodarstvom tistih regij, kjer je bombaž glavni pridelek,

– prst[jo] in podnebje[m] na zadevnih površinah,

– namakalnim gospodarstvom,

– sistemi kolobarjenja in obdelovalnimi metodami, ki verjetno izboljšujejo okolje.

4. Pred 31. decembrom 2004 pošljeta Helenska republika in Kraljevina Španija Komisiji poročilo o okoljskem stanju za bombažno panogo in vplivu nacionalnih ukrepov, sprejetih v skladu z odstavki 1, 2 in 3.“

94. Uredba Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 o podrobnih pravilih za uporabo programa pomoči za bombaž (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 33, str. 237) razveljavlja Uredbo Komisije (EGS) št. 1201/89 z dne 3. maja 1989 o podrobnih pravilih za uporabo programa pomoči za bombaž (UL L 123, str. 23) in v skladu s svojim členom 19 velja od 1. septembra 2001.

95. Člen 9(1) Uredbe št. 1591/2001 o izjavi o posejanih področjih določa:

„Pred končnim datumom, ki ga določi država članica, vsi pridelovalci bombaža v Skupnosti vložijo obrazec za zahtevek za pomoč na hektar, kot je določeno v skladu z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, z izjavo o posejanih področjih za naslednje tržno leto. Zadevna kmetijska parcela ali parcele se označijo v skladu s sistemom za označevanje kmetijskih parcel, določenim v skladu z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom. Kjer je primerno, pridelovalci predložijo popravljeno izjavo, v kateri upoštevajo področje, ki je dejansko posejano z bombažem do datuma, ki ga določi država članica, in najkasneje do 31. maja v prejšnjem tržnem letu.“

96. Člen 17 Uredbe št. 1591/2001 določa, da se za tržno leto 2001/2002 izjave o posejanih površinah iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 1201/89, vložene pred 1. septembrom 2001, obravnavajo enako kot izjave o posejanih površinah, kakor je navedeno v členu 9 Uredbe št. 1591/2001.

97. Člen 13 Uredbe št. 1591/2001 o pregledih v različici, ki se uporablja od 1. septembra 2001 do 23. avgusta 2002, določa:

„1. Inšpekcijski organ, ki ga imenuje država članica proizvajalka, preveri:

(a) s pomočjo pregleda na terenu pri vsaj 5 % izjav, ali so izjave o posejanih površinah točne;

[…]

(f) s pomočjo navzkrižnih pregledov, ali kmetijske parcele, navedene v pogodbah, ustrezajo parcelam, ki so jih pridelovalci prijavili v svojih izjavah o območjih, posejanih z bombažem.

2. Kadar se v zvezi z izjavami o območjih iz člena 9 ugotovijo nepravilnosti, se ob upoštevanju uporabe kazni iz člena 14(1) pomoč dodeli za količino bombaža, za katerega so bile izpolnjene vse ostale zahteve.

3. Kadar je za nadzorne ukrepe pristojnih več organov, države članice določijo sistem koordinacije za ta namen.“

98. Uredba Komisije (ES) št. 1486/2002 z dne 19. avgusta 2002 o spremembi Uredbe št. 1591/2001 (UL L 223, str. 3), ki se uporablja od 23. avgusta 2002, v členu 13(1) Uredbe št. 1591/2002 določbo pod točko (a) zamenjuje s tem:

„s pomočjo pregleda na terenu pri vsaj 5 % izjav, ali so izjave o posejanih površinah točne; opraviti ga je treba najkasneje 15. novembra v zadevnem tržnem letu“.

Sintezno poročilo

99. Komisija je v okviru preiskav z referencama OT/2003/01/GR in OT/2003/03/GR v Grčiji opravila preverjanja, in sicer od 31. marca do 4. aprila 2003 in od 20. oktobra do 24. oktobra 2003, glede proizvodne pomoči za bombaž za tržni leti 2001/2002 in 2002/2003. Po izmenjavi dopisov je med Komisijo in grškimi organi 8. decembra 2005 potekal dvostranski sestanek. Komisija je z dopisom z dne 3. julija 2007 svoje sklepe sporočila grškim organom. Po mnenju spravnega organa z dne 21. januarja 2008 je Komisija dokončno stališče sporočila z dopisom z dne 6. avgusta 2008.

100. Službe Komisije so poleg ugotovitev o prekoračitvi upravičene proizvodnje ugotovile tudi pomanjkljivosti nadzorov, kar so povzele v sinteznem poročilu.

101. Na prvem mestu, glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljevanju: IAKS), so službe Komisije menile, da čeprav so bile prijave o z bombažem posejanih površinah vključene v prijave o površini IAKS, združljivost obeh sistemov ni bila dovolj zagotovljena, kot je bilo to ugotovljeno za tržna leta od 1997/1998 do 2000/2001. Zlasti:

– med različnimi dokumenti so bile ugotovljene neskladnosti (pogodbe kmetje-odzrnjevalci, prijave IAKS o površinah bombaža), ki jih grški organi očitno niso odkrili in ki so povzročile dvom o učinkovitosti križnih pregledov in torej o sami zanesljivosti informacij, ki so jih uporabili odzrnjevalci, da bi preverili, ali je bil dobavljen bombaž predmet izjave o površini;

– za komunikacijo med službami, odgovornimi za baze podatkov IAKS, in tistimi, odgovornimi za proizvodno pomoč za bombaž, se je štelo, da je nezadostna; službe Opekepe so namreč imele na voljo le informacije glede bombaža v izjavah o površini, kar ni omogočalo odprave tveganja, da se prijavi manj z bombažem posejanih površin kot jih je v resnici; podobno odgovorne službe IAKS v letih 2001/2002 in 2002/2003 službam, odgovornim za bombaž, niso sporočile nobene nepravilnosti, čeprav so bile celo z daljinskim merjenjem ugotovljene površine, ki niso bile prijavljene ali so bile nepravilno prijavljene.

102. Na drugem mestu je glede pregledov okoljskih ukrepov v sinteznem poročilu poudarjeno, da so bili z reformo sistema proizvodnih pomoči za bombaž leta 2001 uvedeni okoljski ukrepi, glede katerih država članica določi nadzorne ukrepe in kazni. Ugotovljeno je bilo, da je Helenska republika med temi ukrepi uvedla omejitev proizvodne površine, določitev najvišjega donosa in spoštovanje kodeksa pravilnega ravnanja, kamor spada kolobarjenje.

103. Službe Komisije so podvomile o nadzorih nad temi okoljskimi ukrepi in uporabi kazni. Konkretno je bil upravni nadzor nad nepreseganjem donosa ali najvišjim donosom, določen za vsakega proizvajalca, štet za nezadosten. Podobno bi morali biti pregledi površin na kraju samem, ki so bili opravljeni po zadnji žetvi, torej prepozno, da bi se ugotovila resničnost prijavljenega donosa, usmerjeni k ugotavljanju neprijavljenih površin bombaža in k nadzoru nad spoštovanjem kodeksa pravilnega ravnanja. Na primer, samo prijavljene površine bombaža so bile pregledane, kar ni omogočalo odkrivanja površin z bombažem, ki so bile prijavljene kot površine s pšenico ali drugo kulturo. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da ni bil opravljen noben nadzor nad spoštovanjem kodeksa pravilnega ravnanja.

104. Spravni organ je v okviru svojega mnenja z dne 21. januarja 2008 Komisijo pozval, da se prepriča, da bi bilo mogoče – upoštevajoč datum začetka veljave okoljskih ukrepov pri tem sistemu pomoči – skladnost s temi določbami uveljavljati kot pravno zavezujoče merilo za dodelitev pomoči Skupnosti za bombaž, gojen v tržnem letu 2001/2002.

105. Službe Komisije so v dopisu z dne 6. avgusta 2008 sporočile svoje dokončno stališče, v katerem so ohranile predlagani popravek. Poudarile so, da je 1. september datum začetka tržnega leta, kar ne pomeni, da so ukrepi nadzora površin (in zlasti okoljskih omejitev) v prvem letu fakultativni, ker morajo biti vsa merila utemeljenosti, ki se nanašajo na postopke pred trženjem, pregledana pred začetkom trženja. Poudarile so tudi, da je bila vsebina razprav o reformi bombaža znana pred 1. junijem 2001 in da so grški organi v prvem tržnem letu načrtno uporabili člen 17(3) Uredbe št. 1051/2001, s tem da so februarja 2001 sprejeli ministrski odlok, ki določa med drugim obvezno kolobarjenje in zmanjšanje površin, posejanih z bombažem, kar je povzročilo, da pri kmetih ni bilo nobenega pregleda.

106. Na tretjem mestu, glede pregledov površin na kraju samem, so, prvič, službe Komisije menile, da za tržno leto 2001/2002 izbor kmetijskih površin, ki se pregledajo na podlagi proizvodne pomoči za bombaž, ni temeljil na nobeni analizi tveganja, ker je bila metoda naključnega izbora neustrezna za tveganja, povezana s tem tržnim letom (odkrivanje neprijavljenih površin bombaža, odkrivanje kršitev pravilnega kmetijskega ravnanja). Čeprav se zdi, da je bil postopek izbora v tržnem letu 2002/2003 spremenjen, pa je bilo presojeno, da je bil ta postopek nezadosten, ker je upošteval elemente tveganja, ki niso povezani z bombažem (izbor IAKS), in ni omogočal, da bi se dovolj upoštevali neznačilni donosi, ugotovljeni v tržnem letu. Zato se je štelo, da spremembe, uvedene pri izbiri, niso omogočile zadostnega izboljšanja ukrepa, da bi se odpravilo tveganje glede tega, da je bilo prijavljenih manj površin, kot jih je v resnici.

107. Drugič, ugotovljeno je bilo, da je bila izvedba pregledov na kraju samem prepozna in ni omogočala določitve meja več majhnih parcel bombaža, ki se pogosto razlikujejo samo po vrsti bombaža, ta pa se razlikuje po listih in plodu, saj je mogoče obdelano površino natančno izmeriti samo, če je kultura še na polju, v skladu s predpisi, sprejetimi v okviru IAKS. Poleg tega so grški organi šele 22. januarja 2008 po pozivu spravnega organa predložili podatke glede datumov izvedbe pregledov na kraju samem, iz katerih pa glede na ugotovitve služb Komisije niso razvidne nobene zanesljive informacije o razmerju prepoznih pregledov, saj veliko število podatkov (v vsaj šestnajstih primerih) ni bilo verodostojnih. Poleg teh neskladnosti je videti, da je obstoj prepoznih pregledov (po januarju) ugotovljen za pet upravnih okrožij v letu 2001/2002 in sedem upravnih okrožij v letu 2002.

108. Tretjič, ugotovljeno je bilo tudi, da v letu 2001/2002 v navodilih nadzornikov ni bila določena nobena formalizacija meritev niti sledljivost dovoljenih tehničnih odstopanj in da je bilo to komajda izboljšano v letu 2002/2003, ko je Opekepe začela izvajati preglede na kraju samem.

Presoja Splošnega sodišča

109. Helenska republika glede sektorja bombaža navaja tožbeni razlog, ki se nanaša na neupravičenost in nesorazmernost pavšalnega popravka v višini 5 %, ki je bil uporabljen za finančni leti 2002 in 2003, in napačno presojo dejstev.

110. Ta tožbeni razlog je razdeljen na pet delov. Prvi in drugi del se nanašata na nesorazmernost finančnega popravka, tretji, četrti in peti del pa na zatrjevano nepravilnost ugotovitev Komisije o pomanjkljivostih IAKS, okoljskih ukrepih in pregledu površin na kraju samem.

111. Splošno sodišče bo preizkusilo tretji, četrti in peti del, nato pa še prva dva dela tega tožbenega razloga.

Tretji del: zatrjevana nepravilnost ugotovitev Komisije o pomanjkljivostih IAKS

112. Helenska republika izpodbija ugotovitve Komisije o pomanjkljivostih IAKS in učinkovitost križnih nadzorov. Opisuje postopek, s katerim proizvajalci prijavijo obdelane površine IAKS, in poudarja, da pomoč za bombaž ni vezana na površino, ampak se izplačuje glede na količino bombaža, ki ga proizvajalci dostavljajo tovarni za odzrnjevanje, ki se nadzoruje. Dodaja, da to, da ima IAKS nekatere pomanjkljivosti, pojasnjene v njenem dopisu z dne 26. novembra 2004, ki je bil poslan Komisiji, nikakor ni vplivalo na pravilnost plačil upravičencem.

113. Splošno sodišče opozarja, da je bila uskladitev sistema proizvodnih pomoči za bombaž z IAKS uvedena z Uredbo št. 1201/89, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1740/97 z dne 5. septembra 1997 (UL L 244, str. 1), da bi se okrepilo upravljanje in nadzor nad sistemom pomoči za bombaž in da bi se izognili tveganju dvojnega plačila za iste površine. V uvodni izjavi 9 Uredbe št. 1591/2001, s katero je bila razveljavljena Uredba št. 1201/89, je določeno tudi, da mora za to, da bi zagotovili pravo poreklo bombaža, zajetega v zahtevkih za pomoč, obstajati možnost opredelitve območij, posejanih z bombažem, s pomočjo sistema za označevanje kmetijskih parcel, določenega v Uredbi Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o IAKS za nekatere programe pomoči Skupnosti (UL L 355, str. 1). To pomeni, da obstaja komunikacija med obema sistemoma in je omogočena izmenjava podatkov, zlasti prek navzkrižnih pregledov, določenih v členu 13(1)(f) Uredbe št. 1591/2001 (glej točko 97 zgoraj).

114. V skladu s sodno prakso država članica, glede katere je Komisija utemeljila svojo odločbo o ugotovitvi neobstoja ali pomanjkljivosti pri pregledih, opravljenih v okviru uporabe pravil o delovanju Jamstvenega sklada EKUJS, ne more izpodbijati ugotovitev Komisije, ne da bi svoje trditve dokazala z elementi, ki izkazujejo obstoj zanesljivega in delujočega sistema nadzora. Če ji ne uspe dokazati, da ugotovitve Komisije niso pravilne, to lahko povzroči resne dvome o vzpostavitvi primerne in učinkovite celote ukrepov spremljanja in nadzora (sodba Sodišča z dne 13. julija 2000 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-46/97, Recueil, str. I-5719, točka 58).

115. Helenska republika v obravnavanem primeru ne izpodbija podrobno zadevnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v nadzornem sistemu. Zatrjuje le, da nepravilnosti IAKS niso vplivale na pravilnost plačil upravičencem in da so bili opravljeni pregledi zadostni, ker so se nanašali na količino bombaža, ki so ga proizvajalci dostavili tovarni za odzrnjevanje, in na donose.

116. Vendar obstoj takih pregledov ne zadostuje za omilitev nezadostnosti, navedenih v sinteznem poročilu (glej točko 101 zgoraj). Glede tega je treba spomniti, da morajo države članice uporabiti posebne nadzorne ukrepe, če jih uredba določa, ne da bi bilo treba presoditi utemeljenost njihovih trditev, da bi bil drugačen nadzorni sistem učinkovitejši (sodba Sodišča z dne 21. marca 2002 v zadevi Španija proti Komisiji, C-130/99, Recueil, str. I-3005, točka 87).

117. Poleg tega, glede ugotovljenih pomanjkljivosti v nadzoru parcel se Helenska republika sklicuje na dopis z dne 26. novembra 2004, poslan Komisiji. V tem dopisu zlasti poudarja, da je mogoče te pomanjkljivosti pojasniti z napakami pri prepisovanju površin ob ugotavljanju rezultatov pregledov na kraju samem v datoteke o pregledu, ki so se nato uporabljale za posodobitev informatizirane datoteke pregledov na kraju samem (točka 27 dopisa z dne 26. novembra 2004).

118. Zato je treba ugotoviti, da Helenska republika navaja razloge za ugotovljene napake, ne da bi dokazala napačnost ugotovitev Komisije in ne da bi odpravila obstoječe dvome glede učinkovitosti nadzornega sistema.

119. Nazadnje Helenska republika poudarja, da je „natančnost prijave površin“ postala merilo utemeljenosti od začetka veljave Uredbe št. 1486/2002, ki se uporablja od tržnega leta 2002/2003, in naj v obravnavanem primeru torej ne bi veljala.

120. V zvezi s tem Splošno sodišče poudarja, da je izjava o površini bombaža določena v členu 9 Uredbe št. 1591/2002 (glej točko 95 zgoraj) še pred spremembo te uredbe z Uredbo št. 1486/2002 in je bila že določena v členu 8 Uredbe št. 1201/89, ki je bila spremenjena z Uredbo št. 1740/97 (glej točko 96 zgoraj). Podobno je nadzor nad pravilnostjo izjav o površinah bombaža s pregledom na terenu pri vsaj 5 % izjav tudi določen v členu 13 Uredbe št. 1591/2001 (glej točko 97 zgoraj) še pred spremembo te uredbe z Uredbo št. 1486/2002 in pred tem v členu 12 Uredbe št. 1201/89. Sprememba, uvedena z Uredbo št. 1486/2002, je samo v pojasnitvi, da se ta nadzor na terenu opravi najpozneje 15. novembra v zadevnem tržnem letu (glej točko 98 zgoraj).

121. Zato ta argument ni utemeljen.

122. Tretji del tega tožbenega razloga je torej treba zavrniti.

Četrti del: zatrjevana nepravilnost ugotovitev Komisije o okoljskih ukrepih

123. Spomniti je treba, da je bila z reformo sistema pomoči za proizvodnjo bombaža v letu 2001, s členom 17 Uredbe št. 1051/2001, uvedena obveznost držav članic, da sprejmejo okoljske ukrepe, za katere menijo, da so primerni (glej točko 93 zgoraj). Helenska republika je na podlagi teh ukrepov uvedla omejitev proizvodne površine, določitev najvišjega donosa in spoštovanje kodeksa pravilnega ravnanja, kamor spada kolobarjenje. Ti ukrepi so razvidni iz ypourgikes apofaseis (ministrski odloki) z dne 28. februarja 2001 ter 4. in 10. maja 2001, ki so bili sprejeti po dolgih pogajanjih s proizvajalci, kakor je poudarila Helenska republika.

124. Helenska republika najprej poudarja, da rezultatov nadzorov ni bilo mogoče videti takoj, ker so bili okoljski ukrepi sprejeti leta 2001.

125. V obravnavanem primeru Splošno sodišče poudarja, da Komisija s tem, da je uvedla pavšalni popravek v višini 5 % zaradi nezadostnosti nadzorov nad okoljskimi pogoji, ne dvomi o učinkovitosti ali utemeljenosti sprejetih okoljskih ukrepov, ampak o neobstoju nadzora nad njihovim spoštovanjem od njihovega sprejetja dalje. Zato argumentacija Helenske republike, da je za učinkovitost sprejetih okoljskih ukrepov potreben čas, v obravnavanem primeru ni upoštevna.

126. Dalje Helenska republika zatrjuje, da je bil nadzor nad spoštovanjem okoljskih ukrepov ustrezno izvajan.

127. Kljub temu Splošno sodišče poudarja, da dejstva iz spisa ne potrjujejo te trditve.

128. Glede, na prvem mestu, nadzora nad donosi, je namreč Helenska republika navedla, da je izvajala nadzor z daljinskim merjenjem za nadzorovanje donosov na območjih, kjer so bile ugotovljene prekoračitve. Vendar je iz sinteznega poročila razvidno, da za tržno leto 2001/2002 ni bil predložen noben podatek in da podatki, predloženi za tržno leto 2002/2003, kažejo, da je bilo kontroliranih samo 7,5 % primerov neobičajnih donosov. Poleg tega se je Helenska republika sklicevala na metodo povprečnih donosov v treh predhodnih letih in na nadzor donosov z zemljemerstvom. Vendar ti argumenti ne dokazujejo obstoja nadzorov, ki bi omogočili individualno preveriti, ali so upravičenci izpolnili obveznosti, naložene s temi ukrepi. Kot poudarja Komisija, je bilo mogoče, da so bile pomoči dodeljene proizvajalcem, ki niso nujno spoštovali okoljskih ukrepov.

129. Tudi s tem, da, na drugem mestu, Helenska republika navaja zmanjšanje površin, posejanih z bombažem, ne dokazuje obstoja individualiziranega nadzora glede tega.

130. V zvezi z, na tretjem mestu, nadzorom nad pravilnim ravnanjem, je Helenska republika v spravnem postopku sama navedla, da je bila izvedba neposrednega nadzora nad tem težavna, celo nemogoča. Poudarja, da je uvedla kazalnike, kot je ukrep „kazalna pridelava glede na stebla“ (kazalna dovoljena pridelava), katerega cilj je popoln nadzor z namenom odprave uporabe pesticidov in gnojil. Vendar gre za vzpostavljanje splošnih ukrepov izboljševanja okoljskih kazalnikov, ki ne dokazujejo obstoja individualiziranih nadzorov spoštovanja uvedenih ukrepov nad proizvajalci.

131. Argument Helenske republike, da je bil nadzor nad okoljskimi ukrepi izvajan ustrezno, je torej treba zavrniti.

132. Helenska republika poleg tega v repliki navaja pridržke spravnega organa glede možnosti uporabe okoljskih ukrepov, uvedenih s členom 17 Uredbe št. 1051/2001, ki se uporablja od 1. septembra 2001, za že posejani bombaž.

133. Splošno sodišče opozarja, da je spravni organ v okviru mnenja, ki ga je izdal 21. januarja 2008, pozval Komisijo, naj se prepriča, da bi se bilo – ob upoštevanju datuma začetka veljavnosti okoljskih pogojev v tem sistemu pomoči – mogoče sklicevati na skladnost s temi določbami kot na pravno zavezujoče merilo za dodelitev pomoči Skupnosti za bombaž, gojen v tržnem letu 2001/2002.

134. Komisija je v končnem stališču vztrajala pri tem, da se člen 17 Uredbe št. 1051/2001 uporablja za okoljske ukrepe, ki jih je sprejela Helenska republika, za tržno leto 2001/2002. Po njenem mnenju datum 1. september 2001 v bistvu označuje začetek tržnega leta za bombaž, ki je bil posejan v letu 2001 in se trži v jeseni 2001, vendar pa je treba vsa merila utemeljenosti, ki se nanašajo na postopke pred trženjem, med drugim sejanje, kontrolirati pred tem.

135. Splošno sodišče ugotavlja, da Helenska republika temu razlogovanju ne ugovarja. Helenska republika se v repliki namreč samo sklicuje na pridržke spravnega organa, ne da bi podala utemeljeno argumentacijo, s katero bi odgovorila na argumentacijo Komisije.

136. Čeprav je glede njene trditve, ki ni razvidna iz tožbe, mogoče šteti, da se navezuje na očitek o okoljskih ukrepih in da je zato dopustna v smislu člena 48(2) Poslovnika, pa je treba ugotoviti, da nikakor ni utemeljena.

137. Poleg tega je treba argument, v skladu s katerim natančni ukrepi iz Uredbe št. 1051/2001 še niso bili znani, zavrniti. Helenska republika je namreč sama sprejela okoljske ukrepe in ne izpodbija, da so bili ti takoj uporabljivi. Nasprotno, zatrjuje, da so bili ti ukrepi že predmet zadostnih nadzorov, kar pomeni, da so bili uporabljivi. Ker se je odločila, da bo sprejela te ukrepe zaradi izvedbe Uredbe št. 1051/2001 takoj po tržnem letu 2001/2002, je morala torej nadzorovati, če jih proizvajalci bombaža spoštujejo. Še več, kot je Komisija poudarila v odgovor na pisno vprašanje Splošnega sodišča, iz uvodnih izjav Uredbe (ES) št. 1398/2002 z dne 31. julija 2002 o določitvi za tržno leto 2001/2002 dejanske proizvodnje neodzrnjenega bombaža v Grčiji in znižanje ciljne cene, ki iz tega sledi, ter o razveljavitvi nekaterih pravil upravljanja in podrobnih pravil podelitve pomoči v Grčiji za tržno leto 2001/2002 (UL L 203, str. 24) je razvidno, da so grški organi sami šteli spoštovanje okoljskih ukrepov, določenih v členu 17(3) Uredbe št. 1051/2001, za merilo utemeljenosti za prejem pomoči za tržno leto 2001/2002.

138. Poleg tega se vprašanje nadzora okoljskih ukrepov za obdobje pred 1. septembrom 2001 nanaša samo na tržno leto 2001/2002 in pomeni torej le del očitka o okoljskih ukrepih, na katerih temelji pavšalni popravek, ki se nanaša tudi na tržno leto 2002/2003.

139. Nazadnje, v nasprotju s tem, kar zatrjuje Helenska republika, ne da bi svojo trditev kakorkoli utemeljila, je Komisija pravilno menila, da nadzori o okoljskih ukrepih pomenijo ključne nadzore v smislu priloge 2 k Dokumentu št. VI/5330/97. Taki nadzori se namreč nanašajo na materialne in upravne preglede, potrebne zaradi preverjanja osnovnih elementov, ki v obravnavanem primeru zadevajo površino proizvodnje, določitev najvišjega donosa in spoštovanje pravilnega ravnanja, ki ga je uvedla Helenska republika v skladu s členom 17 Uredbe št. 1051/2001.

140. Torej je četrti del tega tožbenega razloga treba zavrniti.

Peti del: zatrjevana nepravilnost ugotovitev Komisije o pregledu površin na kraju samem

141. Prvič, Helenska republika izpodbija, da so bili pregledi na kraju samem opravljeni prepozno. Zatrjuje, da uredbi št. 1051/2001 in št. 1591/2001 ne določata končnega datuma za izvedbo pregledov na kraju samem za 5 % površin, ker je Uredba št. 1486/2002 določila datum 15. november kot končni datum šele od leta 2003 naprej. Zatrjuje, da čeprav mora pregled potekati na ustrezen datum, to je v času, ki zagotavlja, da je bila pregledana površina posejana z bombažem, lahko ta poteka dokler je steblo bombaža na polju, to je avgusta, oktobra ali celo januarja, do sejanja naslednje pomladi. Dodaja, da v podatkovni bazi pregledov na kraju samem ni naveden datum, ker tega predpisi ne zahtevajo. Poudarja, da se zapisniki nanašajo na datum, na katerega so bili pregledi opravljeni, da je iz njih razvidno, da so pregledi potekali v glavnem avgusta in novembra ter da je bilo le malo pregledov opravljenih za tem.

142. V zvezi s tem je treba spomniti, da je treba na podlagi člena 13(1)(a) Uredbe št. 1591/2001 pravilnost izjav o površinah, posejanih z bombažem, ugotoviti s pregledom na kraju samem.

143. Kakor zatrjuje Helenska republika, Uredba št. 1591/2001 pred 23. avgustom 2002, dnevom, ko je začela veljati Uredba št. 1486/2002, ki določa, da je treba preglede na kraju samem opraviti najpozneje 15. novembra v zadevnem tržnem letu, ni določala roka za izvedbo teh pregledov. Z drugimi besedami, končni datum 15. november velja od tržnega leta 2002/2003 naprej.

144. Helenska republika pa priznava, da je treba te preglede v tržnem letu 2001/2002 vseeno opraviti v ustreznem roku (glej v tem smislu zgoraj v točki 63 navedeno sodbo Grčija proti Komisiji z dne 11. junija 2009, točka 196), torej v času, ko je mogoče z gotovostjo ugotoviti in zagotoviti, da je bila površina posejana z bombažem, torej pred ali med žetvijo.

145. V obravnavanem primeru so 22. januarja 2008 grški organi po pozivu spravnega organa predložili podatke o datumih izvedbe pregledov na kraju samem. Vendar, kot je ugotovila Komisija, ti podatki niso omogočili ugotovitve časovne razporeditve pregledov na kraju samem in niso vsebovali zanesljive navedbe o deležu prepoznih pregledov. Poleg tega so bili nekateri navedeni datumi neskladni in nekateri pregledi veliko prepozni (po januarju) za pet upravnih okrožij v letu 2001/2002 in sedem upravnih okrožij v letu 2002.

146. V skladu s sodno prakso (zgoraj v točki 73 navedena sodba Grčija proti Komisiji z dne 9. septembra 2004, točka 51) je obveznost zadevne države članice, da predloži podroben in popoln dokaz dejanskega stanja njenih pregledov in po potrebi nepravilnosti trditev Komisije.

147. Helenska republika pa je po tem, ko je navedla, da ni bilo podatka o datumu v podatkovni bazi pregledov na kraju samem, predložila datume pregledov, iz katerih so po eni strani razvidne nekatere neskladnosti (nekateri datumi se nanašajo na leto 1901 ali 1902), po drugi strani pa, da so ti bili ti pregledi včasih opravljeni po januarju v zadevnem tržnem letu.

148. Glede tega je Komisija pravilno ugotovila, da čeprav lahko stebla bombaža potrjujejo resničnost kulture bombaža, kakor zatrjuje Helenska republika, pa ni mogoče na podlagi teh stebel z gotovostjo ugotoviti natančnih meja parcel niti njihovega donosa. Končni datum za izvedbo pregledov na kraju samem pa je bil sicer z Uredbo št. 1486/2002 določen na 15. november zadevnega tržnega leta.

149. Poleg tega je Helenska republika v prilogi 2 k repliki priložila podatke, ki naj bi potrjevali, da je bila večina pregledov opravljenih do novembra v zadevnih tržnih letih. Vendar Komisija zatrjuje, da ji ti podatki niso bili posredovani med upravnim postopkom, v katerem je bila sprejeta izpodbijana odločba, kar potrjujejo odgovori Helenske republike na ukrep procesnega vodstva in na vprašanja Splošnega sodišča na obravnavi. Zakonitost odločbe Komisije pa je treba presoditi glede na podatke, ki jih je Komisija imela na voljo, ko jo je izdala (glej v tem smislu sodbi Splošnega sodišča z dne 15. decembra 2011 v zadevi Luksemburg proti Komisiji, T-232/08, neobjavljena v ZOdl., točki 54 in 55, in z dne 14. februarja 2012 v zadevi Italija proti Komisiji, T-267/06, neobjavljena v ZOdl., točke od 46 do 48; glej po analogiji sodbo Sodišča z dne 22. decembra 2008 v zadevi Regie Networks, C-333/07, ZOdl., str. I-10807, točka 81). Zato teh podatkov, ki jih je predložila Helenska republika, ni mogoče upoštevati za presojo zakonitosti izpodbijane odločbe.

150. Torej Helenska republika ni uspela dokazati, da so ugotovitve Komisije glede tega napačne. Poleg tega in vsekakor, kot je poudarila Komisija, je vprašanje prepoznih pregledov le eden od očitkov, ki zadevajo ključne nadzore, na katerih temelji pavšalni popravek (glej točke od 101 do 108 zgoraj).

151. Drugič, Helenska republika trdi, da je analiza tveganj bila opravljena, njen rezultat pa je bil izključitev bombaža neznanega izvora. Izboljšanje informatiziranega sistema in nadzora dobav bombaža tovarnam za odzrnjevanje v dejanskem času naj bi prispevalo k izboljšanju postopka izbora vzorcev in torej analize tveganj.

152. Vendar s tem argumentom ni mogoče izpodbiti ugotovitev Komisije, na podlagi katerih je za tržno leto 2001/2002 analiza tveganj temeljila na naključnem izboru slojevite populacije, ki ni prilagojena tveganjem, povezanim z zadevnim tržnim letom. Podobno za tržno leto 2002/2003 Helenska republika ni dokazala napačnosti ugotovitev Komisije, povzetih v točkah 106 in 108 zgoraj.

153. Peti del tega tožbenega razloga je torej tudi treba zavrniti.

154. Sklepati je mogoče, da za izpodbijan finančni popravek v višini 5 % v teh okoliščinah ni mogoče šteti, kot da izvira iz napačne presoje dejanskega stanja.

Prvi in drugi del: nesorazmernost finančnega popravka

155. Helenska republika v okviru prvega dela tega pritožbenega razloga zatrjuje, da finančni popravek v višini 5 %, ki se je več kot podvojil glede na prejšnje popravke v višini 2 %, ni sorazmeren, ker z njim ni bila upoštevana pozna sprememba sistema pomoči za bombaž v letu 2001 z Uredbo št. 1051/2001, ki je bila objavljena junija, torej sredi obdobja pridelave. Poudarja, da nobena prehodna določba ni omilila tega novega načina izračuna soodgovornosti, in zatrjuje višino stroškov, povzročenih zaradi sprejetih ukrepov.

156. Splošno sodišče opozarja, da lahko Komisija zavrne financiranje vseh priglašenih odhodkov, če ugotovi, da ne obstajajo zadostni mehanizmi nadzora (glej zlasti sodbo Sodišča z dne 18. maja 2000 v zadevi Belgija proti Komisiji, C-242/97, Recueil, str. I-3421, točka 122).

157. V obravnavanem primeru se zdi, da pomanjkljivosti, ki so jih ugotovile službe Komisije, zadevajo pomembne elemente nadzornega sistema in izvajanje nadzora, ki igrajo ključno vlogo pri ugotavljanju pravilnosti odhodkov, tako da je mogoče razumno sklepati, da je bilo tveganje izgub za EKUJS precejšnje.

158. Sklepati je mogoče, da Komisija s tem, da je v obravnavanem primeru naložila pavšalni popravek, ki je samo v višini 5 % zadevnih odhodkov, pri tem da z nadzori grških organov niso bile spoštovane zahteve iz predpisov Skupnosti, ni kršila načela sorazmernosti (glej v tem smislu sodbo Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011 v zadevi Grčija proti Komisiji, T-184/09, neobjavljena v ZOdl., točka 72 in navedena sodna praksa).

159. Z argumentom, ki se nanaša na spremembo zaradi Uredbe št. 1051/2001, ni mogoče ovreči te ugotovitve. Poudariti je namreč treba, da so obveznosti, ki zadevajo IAKS in preglede površin na kraju samem, že bile v prejšnjem predpisu (glej točko 113 zgoraj). Uredba št. 1051/2001 torej ni spremenila elementov, zaradi katerih so bile v obravnavanem primeru ugotovljene pomanjkljivosti. Poleg tega, kakor je bilo prej poudarjeno (glej točko 137 zgoraj), bi morala Helenska republika, če se je odločila sprejeti okoljske ukrepe zaradi izvedbe Uredbe št. 1051/2001 od tržnega leta 2001/2002, nadzorovati, ali jih proizvajalci bombaža spoštujejo.

160. Argument Helenske republike, ki se nanaša na spremembo zadevnega sistema, je torej treba zavrniti.

161. Nazadnje, strošek sprejetih ukrepov zaradi te nove uredbe ni tak, da bi lahko upravičil ugotovljene pomanjkljivosti, in ga torej ni mogoče upoštevati pri presoji nesorazmernosti zadevnega finančnega popravka.

162. Argumenti, razviti v podporo temu prvemu delu, torej ne dokazujejo nesorazmernosti zadevnega popravka.

163. V okviru drugega dela tega tožbenega razloga Helenska republika navaja, da je Komisija sama ugotovila izboljšanja v obdobju med letoma 2002 in 2003 in da bi torej moral biti popravek za to obdobje manjši od tega, ki je bil naložen za obdobje med letoma 2001 in 2002.

164. Poudariti pa je treba, da čeprav je Komisija v dopisu z dne 17. julija 2004 ugotovila izboljšanja glede tržnega leta 2002/2003, pa so službe Komisije v istem dopisu ugotovile tudi pomanjkljivosti glede pregledov površin na kraju samem in IAKS, ki dokazujejo velike načelne pomanjkljivosti. Te pomanjkljivosti so razvidne tudi iz sinteznega poročila.

165. Zato samo okoliščina, da so bila ugotovljena izboljšanja, ne omogoča, da bi Helenska republika zatrjevala, da bi morala biti 5-odstotna stopnja popravka znižana.

166. Zato Helenska republika ni dokazala nesorazmernosti pavšalnega popravka v višini 5 % zadevnih odhodkov.

167. Iz navedenega je razvidno, da je treba tretji tožbeni razlog, ki se nanaša na pavšalni popravek, uporabljen v sektorju bombaža, v celoti zavrniti.

4. Šesti tožbeni razlog: pavšalni popravki, uporabljeni v sektorju premij za goveje meso in plačil za ekstenzifikacijo

Zakonodaja Skupnosti

168. Uredba Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 339) ureja podelitev premij v tem sektorju.

Kontrole

169. Uredba št. 3508/92 določa, da vsaka država članica vzpostavi IAKS, ki se nanaša na določene sisteme pomoči Skupnosti. V skladu z njeno šesto uvodno izjavo obdelava zbranih podatkov in njihova uporaba pri preverjanju zahtevkov za pomoč zahteva vzpostavitev zmogljive računalniške zbirke podatkov, ki dopušča zlasti navzkrižen nadzor.

170. Člen 1(1)(b) te uredbe določa med drugim, da mora vsaka država članica vzpostaviti IAKS, ki se uporablja za sisteme premij in plačil v korist proizvajalcev govejega mesa.

171. V skladu s členom 2 Uredbe št. 3508/92 integrirani sistem vključuje različne elemente, med drugim: računalniško zbirko podatkov; sistem za identifikacijo in registracijo živali; zahtevke za pomoč in integrirani nadzorni sistem. Računalniška zbirka podatkov evidentira podatke za vsako kmetijsko gospodarstvo iz zahtevkov za pomoč. Člen 3 Uredbe št. 3508/1992 določa med drugim, da računalniška zbirka podatkov evidentira podatke za vsako kmetijsko gospodarstvo iz zahtevkov za pomoč.

172. Na podlagi člena 8(1) in (2) te uredbe države članice opravljajo upravne kontrole zahtevkov za pomoč, upravne kontrole pa se dopolnijo s kontrolami na kraju samem na vzorcu izbranih kmetijskih gospodarstev.

173. Glede teh nadzorov člen 15 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo št. 3508/92 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 34, str. 308) določa:

„Upravne kontrole in kontrole na kraju samem se izvajajo na takšen način, da se lahko zanesljivo preveri, ali so bili upoštevani pogoji, pod katerimi se pomoč odobri.“

174. Člen 16 Uredbe št. 2419/2001 določa:

„Upravne kontrole iz člena 8(1) Uredbe (EGS) št. 3508/92 vključujejo še zlasti:

(a) navzkrižno preverjanje prijavljenih enot rabe ali poljin in živali, da bi se preprečila neupravičena večkratna odobritev iste pomoči za isto koledarsko ali tržno leto ter neupravičeno kumuliranje pomoči, odobrene v okviru programov pomoči Skupnosti v zvezi s prijavljenimi površinami;

(b) navzkrižno preverjanje z računalniško zbirko podatkov, da se preveri upravičenost do pomoči.“

175. Člen 25 Uredbe št. 2419/2001 določa:

„1. Kontrole na kraju samem zajemajo vse živali, za katere so bili vloženi zahtevki za pomoč v okviru programov pomoči, ki jih je treba prekontrolirati, in v primeru kontrol programov pomoči za govedo tudi govedo, za katero niso bil vloženi zahtevki.

2. Kontrole na kraju samem vključujejo zlasti:

(a) kontrolo, ali število živali, prisotnih na kmetijskem gospodarstvu, za katere so bili vloženi zahtevki za pomoč, in število goveda, za katero niso bili vloženi zahtevki za pomoč, ustreza številu živali, vpisanih v registre živali na gospodarstvih, in v primeru goveda, številu živali, prijavljenih v računalniško zbirko podatkov;

(b) v zvezi s programi pomoči za govedo, kontrole

– pravilnosti vpisov v register govedi na gospodarstvu in prijav v računalniško zbirko podatkov na osnovi vzorca spremljajočih dokumentov kot na primer računov o nakupu in prodaji, potrdil o zakolu, veterinarskih potrdil in kjer je to ustrezno potnih listov za tiste živali, za katere so bili v zadnjih 12 mesecih pred kontrolo na kraju samem vloženi zahtevki za pomoč,

– da podatki v računalniški zbirki podatkov ustrezajo podatkom v registru govedi na gospodarstvu na osnovi vzorca živali, za katere so bili v zadnjih 12 mesecih pred kontrolo na kraju samem vloženi zahtevki za pomoč,

– da so vse živali, prisotne na kmetijskem gospodarstvu, za katere še velja obdobje obvezne reje, upravičene do zahtevane pomoči,

– da je vse govedo, ki je prisotno na kmetijskem gospodarstvu, označeno z ušesnimi znamkami in kjer je to ustrezno, spremljano s potnimi listi in vpisano v registru govedi na gospodarstvu ter da je bilo pravilno prijavljeno v računalniško zbirko podatkov[; t]e kontrole se opravijo posamično za bike in vole, za katere še velja obdobje obvezne reje, in za katere je bil vložen zahtevek za posebno premijo za govedo, razen tistih, ki so bili vloženi skladno s členom 4(6) Uredbe […] št. 1254/1999[; v] vseh ostalih primerih se kontrola pravilnega vpisa v potne liste, v register govedi na gospodarstvu in prijav v [računalniško] zbirko podatkov izvede na osnovi vzorca;

[…]“

Klavna premija

176. Člen 11(1) Uredbe št. 1254/1999 določa:

„Proizvajalec, ki redi govedo na svojem gospodarstvu, se lahko z zahtevkom kvalificira za klavno premijo. Ta se daje ob zakolu živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, ali ob njihovem izvozu v tretjo državo in v okvirih nacionalnih zgornjih mej, ki jih je treba določiti.

Klavna premija se lahko dodeli za naslednje živali:

(a) biki, voli, krave in telice od starosti osmih mesecev;

(b) teleta, stara več kakor en mesec in manj kakor sedem mesecev in z maso trupa manjšo od 160 kilogramov,

s pogojem, da jih je proizvajalec redil v obdobju, ki ga je treba določiti.“

177. Člen 26 Uredbe št. 2419/2001 določa:

„1. V zvezi s posebno premijo za govedo, predvideno s členom 4(6) Uredbe […] št. 1254/1999, in klavno premijo, predvideno v členu 11 iste [u]redbe, se kontrole na kraju samem izvajajo v klavnicah. V tem primeru opravijo države članice preglede na kraju samem bodisi:

(a) v najmanj 30 % vseh klavnic, izbranih na osnovi analize tveganja, in v tem primeru kontrole zajemajo vzorec 5 % skupnega števila goveda, ki je bilo zaklano v zadevni klavnici v 12 mesecih pred kontrolo na kraju samem, ali

(b) v najmanj 20 % tistih klavnic, ki so bile vnaprej potrjene na osnovi posebnih kriterijev zanesljivosti, ki jih določijo države članice, in so bile izbrane na osnovi analize tveganja, in v tem primeru kontrole zajemajo vzorec 2 % skupnega števila goveda, ki je bilo zaklano v zadevni klavnici v 12 mesecih pred kontrolo na kraju samem.

Te kontrole na kraju samem zajemajo naknadne preglede dokumentov, primerjavo z vpisi v računalniško zbirko podatkov in preverjanje zbirnikov, ki se nanašajo na potrdila o zakolu, ali podatke, ki so bili poslani drugim državam članicam skladno s členom 35(3) Uredbe (ES) št. 2342/1999.

2. Kontrole na kraju samem v klavnicah zajemajo fizične preglede postopkov zakola in se izvedejo na osnovi vzorca na dan kontrole na kraju samem. Po potrebi se preveri, ali so trupi, poslani v tehtanje, upravičeni do pomoči.“

178. Uredba Komisije (ES) št. 2342/1999 z dne 28. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso glede programov premij v svojem členu 37 v spremenjeni različici [Uredba Komisije (ES) št. 1042/2000 z dne 18. maja 2000 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 29, str. 99) med drugim določa, da se premija plača proizvajalcem, ki so redili živali minimalno obdobje obvezne reje dveh mesecev, ki se je končalo najmanj en mesec pred zakolom ali manj kot dva meseca pred izvozom, in da pri teletih, ki se zakoljejo pred starostjo treh mesecev, obvezno obdobje reje znaša en mesec.

Ekstenzifikacijska plačila

179. Člen 13(1) Uredbe št. 1254/1999 določa:

„Proizvajalci, ki prejemajo posebno premijo in/ali premijo za krave dojilje, so lahko upoštevani za ekstenzifikacijsko plačilo.“

180. Člen 13(2) določa, da ekstenzifikacijsko plačilo znaša 100 EUR na podeljeno posebno premijo in premijo za krave dojilje, če je obremenitev na zadevnem gospodarstvu za zadevno leto manjša ali enaka 1,4 GVŽ na hektar (če države članice ne določijo nižjih zneskov v skladu s členom 13(2), drugi pododstavek, te uredbe).

181. V skladu s členom 12(1) Uredbe št. 1254/1999 se ta obremenitev izraža v GVŽ na enoto krmne površine gospodarstva, ki se uporablja za živali na gospodarstvu.

182. V skladu s členom 12(2) Uredbe št. 1254/1999 je za določitev obremenitve na gospodarstvu treba upoštevati:

„[…]

(a) moške govedi, krave dojilje in telice, ovce in/ali koze, za katere so bili poslani zahtevki za pravice do premije, pa tudi krave molznice, potrebne za proizvodnjo celotne referenčne količine mleka, ki se dodeli proizvajalcu. Število živali se pretvori v GVŽ, za kar se uporablja pretvorbena tabela v Prilogi III;

(b) krmno površino, ki pomeni površino gospodarstva na voljo za rejo goved in ovac in/ali koz skozi vse koledarsko leto. Krmna površina ne zajema:

– poslopij, gozdov, ribnikov, stez,

– površin, ki se uporabljajo za druge kulture, kvalificirane za pomoč Skupnosti, ali za trajne kulture ali hortikulturne rastline razen trajnih pašnikov, za katere se odobrijo plačila po členu 17 te uredbe in po členu 19 Uredbe […] št. 1255/1999,

– površin, ki se kvalificirajo za sistem podpor, določen za proizvajalce nekaterih poljščin, ki se uporabljajo za program pomoči za posušeno krmo ali so vključeni v nacionalni program ali program Skupnosti za praho.

Krmna površina zajema površine v deljeni rabi in površine, na katerih so mešane kulture.“

183. Člen 13(3)(a) Uredbe št. 1254/1999 določa:

„[Z] odstopanjem od člena 12(2)(a) se obremenitev na gospodarstvih določi tako, da se upoštevajo moška goveda, krave in telice, ki so na gospodarstvu med zadevnim koledarskim letom, pa tudi ovce in/ali koze, za katere so bili poslani zahtevki za premije za isto koledarsko leto. Število živali se pretvori v GVŽ s pretvorbeno tabelo v Prilogi III“.

184. Člen 32(3) Uredbe št. 2342/1999 določa, da za preveritev, ali celotno število živali, izračunano v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1254/1999, izpolnjuje zahteve obremenitve iz te uredbe, morajo države članice vsako leto določiti vsaj pet datumov popisa živali in o tem obvestiti Komisijo.

185. Na te datume se živali preštejejo po eni od naslednjih metod, ki jo izbere država članica in je določena v členu 32(3) Uredbe št. 2342/1999. V skladu s prvo metodo države članice zaprosijo vsakega proizvajalca, da na podlagi svojega registra kmetije sporoči še pred datumom, ki ga določi država članica, število GVŽ ali število živali v vsaki od dveh kategorij moških živali iz priloge III k Uredbi št. 1254/1999 (to je, po eni strani tiste, ki vključujejo moška goveda in telice, starejše od 24 mesecev, krave dojilje in krave molznice, in po drugi strani tiste, ki vključujejo moška goveda in telice med 6 in 24 meseci). Druga metoda, ki je pridržana državam članicam, ki imajo računalniško zbirko podatkov v skladu z zahtevami Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 z dne 21. aprila 1997 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter označevanju govedine in izdelkov iz govedine (UL L 117, str. 1) in ki menijo, da ta računalniška zbirka podatkov ponuja zadostno zagotovilo natančnosti za namene uporabe sistema ekstenzifikacijskega plačila, vključuje uporabo podatkov, vsebovanih v tej zbirki, za določitev števila GVŽ.

186. Na podlagi člena 32(3), četrti pododstavek, Uredbe št. 2342/1999, pa lahko države članice, kadar se odločijo, da so datumi popisa katerikoli dan v letu, določijo, da se številke iz (a) in (b) izračunajo po načelu časovne sorazmernosti za obdobje, v katerem so živali navzoče na gospodarstvu.

187. Člen 32(4) Uredbe št. 2342/1999 določa:

„Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice dajo proizvajalcem možnost, da izberejo poenostavljeni program.

V tem primeru mora proizvajalec v svojem zahtevku za dodelitev pomoči za ‚površine‘ navesti:

(a) da izjavlja, da je vedno upošteval najvišjo obremenitev, določeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 1254/1999, vse do datuma vložitve zahtevka za dodelitev pomoči za ‚površine‘,

in

(b) da se obvezuje, da bo vedno upošteval to obremenitev med datumom vložitve zahtevka za dodelitev pomoči za ‚površine‘ in 31. decembrom.

[…]

Izjava in jamstvo iz tega odstavka sta predmet kontrole in v okviru integriranega sistema so določene sankcije.

[…]“

Sintezno poročilo

188. V okviru preiskav z referencami ΑΡ/2003/09a, ΑΡ/2003/11, ΑΡ/2004/04 in ΑΡ/2005/05 je Komisija v Grčiji opravila preverjanja maja 2003, septembra 2003, marca 2004 in aprila 2005. Komisija je stališča na podlagi člena 8 Uredbe št. 1663/95 izrazila v dopisih z dne 19. septembra 2003, 22. januarja 2004, 5. avgusta 2004 in 29. julija 2005. Dvostranski sestanek je glede prvih dveh preiskav potekal 1. oktobra 2004, glede tretje preiskave 11. marca 2005 in glede četrte preiskave 7. junija 2006. Komisija je grškim organom vročila zapisnike s teh sestankov 30. novembra 2004, 22. junija 2005 in 22. septembra 2006. Grški organi so nanje odgovorili 28. decembra 2004, 21. julija 2005 in 20. oktobra 2006. 3. maja 2007 je Komisija grškim organom uradno sporočila svoje sklepe glede štirih preiskav.

189. Po mnenju spravnega organa z dne 8. januarja 2008 in informacijah, ki so jih predložili grški organi, je Komisija 16. junija 2008 sporočila svoje dokončno stališče, ki je povzeto v sinteznem poročilu.

190. Prvič, iz sinteznega poročila je razvidno, da so službe Komisije glede premij za goveje meso ugotovile pomanjkljivosti glede navzkrižnih preverjanj in kontrol na kraju samem.

191. Glede, po eni strani, navzkrižnih preverjanj (glej točki 169 in 174 zgoraj) je iz sinteznega poročila razvidno, da so bila v tržnem letu 2002 računalniška navzkrižna preverjanja med zbirko podatkov za identifikacijo in registracijo in zbirko podatkov za zahtevke za premije za goveje meso v Grčiji prvič uporabljena kot upravne kontrole. Čeprav je bil to napredek, pa je bila izvedba označena za nezadostno. Ugotovljeno je bilo zlasti, da temeljna merila utemeljenosti niso bila predmet navzkrižnih preverjanja v letu 2002. Obstajalo je torej tveganje, da se za neupravičene živali šteje, da se lahko zanje zahteva plačilo. Poleg tega so službe Komisije ugotovile, da obstajajo nepravilnosti (neobstoj registracije ali slaba registracija v zbirki podatkov za identifikacijo in registracijo) glede velikega števila živali, ki so bile predmet zahtevka za pomoč in so štele, da so številne spremembe zbirke podatkov za identifikacijo in registracijo brez dokumentov, ki to upravičujejo, vplivale na upravičenost vseh živali, ki so bile predmet zahtevka za pomoč. Poudarjeno je bilo tudi, da grški organi niso bili sposobni predložiti številk glede števila živali, za katere so bile ugotovljene nepravilnosti, skupaj z dokumentarnimi dokazi, ki utemeljujejo spremembo njihovega statusa. Obstajalo je torej tveganje, da so bile v sistem uvedene neupravičene spremembe, zaradi katerih je prišlo do presežnih plačil.

192. Po drugi strani so bile kontrole na kraju samem štete za nezadostne. Iz sinteznega poročila je zlasti razvidno, da so bile z izvedbo kontrol odkrite številne pomanjkljivosti, ki niso bile združljive s členom 25 Uredbe št. 2419/2001 (glej točko 175 zgoraj). Tako so službe Komisije navedle neobstoj nadzora nad živalmi, ki niso bile predmet zahtevka za pomoč, neobstoj preverjanj potrditvenih dokumentov in informacij o živalih, ki so bile predmet zahtevka za pomoč v dvanajstih mesecih pred kontrolo, neobstoj kontrole na kraju reje, nezadostnost preverjanj kontrolnih dokumentov in statusa kontroliranih živali ter težave pri primerjavi z rezultati prejšnjih kontrol.

193. Poleg tega so službe Komisije ugotovile neobstoj kontrol na kraju samem glede živali, ki so bile predmet zahtevka za klavno premijo. Glede tega je spravni organ predlagal ponovno preučitev predvidenega popravka, s tem da je poudaril omejeno vrednost kontrol na kraju samem, kadar gre za klavne premije, saj so pri zaklanem govedu najpomembnejše kontrole tiste, ki so opravljene v klavnicah, in ex post kontrole registrov proizvajalca.

194. Komisija je vseeno vztrajala pri svojem stališču, saj naj bi kombinacija več pomanjkljivosti vplivala na ključne nadzore, opravljene za vse premije za goveje meso, vključno s klavno premijo. Meni, da neobstoj kontrol na kraju samem na gospodarstvu glede klavnih premij pomeni dodatno tveganje za EKUJS glede tega sistema, tega tveganja pa ni mogoče v celoti kompenzirati z opravljanjem kontrol v klavnicah in upravnimi kontrolami (ki morajo biti vsekakor opravljene v okviru kateregakoli nadzornega sistema klavnih premij), to pa še toliko bolj, ker so kontrole, opravljene v klavnicah, med preiskavo AP/2003/09 pokazale številne pomanjkljivosti. Priznala je, da so kontrole na kraju samem na gospodarstvih manj pomembne kot pri drugih sistemih pomoči in so večinoma omejene na kontrole dokumentov, kar pojasnjuje, da stopnja popravka za klavno premijo ni višja kot za druge premije za goveje meso.

195. Službe Komisije so navedle tudi neobstoj kontrol statusa živali in razmerja krave/telice glede premije za krave mlekarice.

196. Na drugem mestu, glede ekstenzifikacijskih plačil se pravilna določitev upravičenih krmnih površin in števila GVŽ na gospodarstvu šteje za ključni nadzor. Službe Komisije so ugotovile, da grški sistem števila GVŽ še vedno ni bil skladen z normami v letih 2002 in 2003 (najsi gre za metodo izračuna pro rata temporis , ki temelji na zbirki podatkov za identifikacijo in registracijo, ali poenostavljen sistem, sestavljen iz petih datumov popisa živali), ker ni stoodstotno pokrival vlagateljev zahtevkov petkrat letno, kot je določila Helenska republika, čeprav je leta 2003 bil napredek zaradi povečane uporabe zbirke podatkov za identifikacijo in registracijo. Štelo se je, da se je položaj leta 2003 rahlo izboljšal, vendar glede ukrepa upravičenih krmnih površin za leto 2002/2003 ni bil izkazan noben dejanski napredek. Glede določitve GVŽ so službe Komisije poudarile, da je Grčija nadaljevala z izvajanjem alternativnega sistema kontrol (na katerega so najbrž vplivale pomanjkljivosti, ugotovljene pri kontrolah na kraju samem v Grčiji).

197. Komisija je torej uporabila pavšalni popravek v višini 10 % za tržno leto 2002 zaradi pomanjkljivosti pri ključnih nadzorih glede glavnih premij za goveje mesto in v višini 5 % za tržno leto 2003 zaradi nezadostnega števila kontrol živali, ki niso bile predmet zahtevka za pomoč, in pomanjkljivosti pri kontrolah na kraju samem, to pa za celotno Grčijo, ker so bile težave zaznane v številnih regijah. Na podlagi pomanjkljivosti, ugotovljenih pri ekstenzifikacijskem plačilu, je bil v tržnih letih 2002 in 2003 uporabljen pavšalni popravek v višini 10 %. Vendar so bili popravki prilagojeni zaradi upoštevanja že uporabljenih popravkov na istih proračunskih postavkah zaradi prepoznih plačil.

Presoja Splošnega sodišča

198. Glede sektorja govejega mesa Helenska republika navaja šest tožbenih razlogov, ki se nanašajo na domnevno napačne popravke, naložene na področju premij za goveje meso in ekstenzifikacijskih plačil, ter pomanjkljivo obrazložitev.

199. Prvič, glede očitka Helenske republike o pomanjkljivi obrazložitvi je treba poudariti, da nikakor ni utemeljen in da je treba vsekakor na podlagi zgoraj navedene sodne prakse (glej točko 73 zgoraj) obrazložitev izpodbijane odločbe glede popravkov, ki se nanašajo na sektor govejega mesa, v obravnavanem primeru šteti za zadostno, saj je Helenska republika tesno sodelovala v postopku priprave te odločbe in so ji bili znani razlogi Komisije, zakaj ne bo štela, da je treba za sporno vsoto obremeniti EKUJS. Ta očitek je torej treba zavrniti.

200. Helenska republika dalje izpodbija popravke, naložene v sektorju govejega mesa, tako da zatrjuje napačno razlago in uporabo Uredbe št. 1258/1999 in dokumenta VI/5330/97 ter napačno presojo dejstev. V bistvu izpodbija sklepe Komisije glede kontrol nad premijami za goveje meso in ekstenzifikacijskimi plačili.

201. V obravnavanem primeru je torej treba preučiti, ali je Helenska republika v skladu z zgoraj navedeno sodno prakso (glej točko 78 zgoraj) dokazala nepravilnost presoje Komisije.

Kontrole na področju premij za goveje meso

– Navzkrižna preverjanja

202. Helenska republika priznava, da je izvedba navzkrižnih preverjanj zaradi zapletenosti sistema, ki je bil prvič izveden leta 2002, povzročila nekatere tehnične težave glede neusklajenosti med po eni strani zbirko podatkov za identifikacijo in registracijo in po drugi strani zbirko zahtevkov za pomoč za goveje meso. Vendar poudarja, da so bila leta 2003 uvedena izboljšanja veterinarske zbirke podatkov in uvedena dodatna navzkrižna preverjanja.

203. Vendar je dovolj ugotoviti, da izboljšanja v letu 2003 ne zadostujejo za to, da se dokaže, da so bile ugotovitve služb Komisije v obravnavanem primeru, povzete v sinteznem poročilu (glej točko 191 zgoraj), nepravilne.

204. Poleg tega Helenska republika navaja, da je bil odstotek živali, ki so bile leta 2003 zavrnjene zaradi kontrol, ki so bile dodane kontrolam iz leta 2002, samo 8,04 %, kar naj bi potrjevalo, da je bila večina zavrnjenih živali rezultat kontrol, ki so obstajale že v letu 2002.

205. Vendar tak argument, ki je videti, kot da potrjuje obstoj nezadostnosti v prejšnjih kontrolah, ne dokazuje nepravilnosti ugotovitev Komisije.

206. Zato je Komisija pravilno menila, da je zaradi neobstoja nekaterih navzkrižnih ključnih nadzorov nastalo tveganje plačil za živali, ki niso upravičene.

207. Helenska republika se poleg tega sklicuje na neobstoj tveganja za EKUJS. Zatrjuje, da ko so bila navzkrižna preverjanja opravljena za leti 2004 in 2005, je bila računalniška kontrola razširjena na leto 2002 in so bili neupravičeno izplačani zneski kompenzirani s plačilom pomoči za finančni leti 2004 in 2005.

208. Vendar če mora v skladu z ustaljeno sodno prakso Komisija dokazati kršitev pravil Skupnosti, mora država članica, potem ko je ta kršitev dokazana, dokazati, da je Komisija zagrešila napako glede finančnih posledic kršitve. Komisija ni dolžna dokazati dejanske škode, ampak se lahko zadovolji s predložitvijo resnih indicev v tej smeri (glej v tem smislu sodbo Sodišča z dne 7. julija 2005 v zadevi Grčija proti Komisiji, C-5/03, ZOdl., str. I-5925, točki 38 in 39 in navedena sodna praksa).

209. V obravnavanem primeru pa iz elementov v spisu ni razvidno, da je Helenska republika dokazala, da so bili neupravičeno izplačani zneski vrnjeni s kompenziranjem plačil pomoči za finančni leti 2004 in 2005.

210. Helenska republika je v odgovor na ukrep procesnega vodstva navedla, da je bila osnova za izračun pavšalnih popravkov sestavljena iz odhodkov, ki jih je prijavila Opekepe, v višini 182.380.702,09 EUR za leto 2002/2003 in da znesek 10,8 milijona EUR ni bil odštet.

211. Ugotoviti je treba, da s tem Helenska republika sicer potrjuje, vendar nikakor ne upravičuje navedenega zneska 10,9 milijona. Glede tega se sklicuje na mnenje spravnega organa. Vendar je spravni organ v svojem mnenju z dne 8. januarja 2008 navedel, da so grški organi navedli, da so izterjali neupravičene pomoči za leto 2002/2003 v višini 10,8 milijona EUR in da če bi bila ta informacija preverjena in še ne upoštevana, bi to upravičilo prilagoditev kot posledico zneska popravka. To mnenje torej nikakor ne dokazuje, da je bil ta znesek dejansko vrnjen s kompenzacijo s plačilom pomoči za leti 2004 in 2005.

212. Poleg tega je Komisija v končnem stališču poudarila, da je upoštevala vrnjene zneske, ki so jih grški organi prijavili EKUJS ob izračunu finančnih popravkov. Dodala je, da je nekatere vidike treba še razjasniti, kot na primer način, na katerega so bili neupravičeno izplačani zneski pobrani pri proizvajalcih, ki niso vložili zahtevka za pomoč po letu 2002. Iz spisa pa ni razvidno, da so grški organi v zvezi s tem predložili konkretnejše dokaze.

213. Sklepati je mogoče, da Helenska republika z upoštevnimi dokumenti ni dokazala, da so bili neupravičeno izplačani zneski vrnjeni s kompenzacijo s plačilom pomoči za finančni leti 2004 in 2005. Utemeljenost temeljnega postulata njenega argumenta, ki se nanaša na neobstoj tveganja za EKUJS, ni bil dokazan.

214. Zato je treba trditve v zvezi z navzkrižnimi preverjanji, ki niso drugače dokazane, zavrniti.

– Kontrole na kraju samem

215. Helenska republika izpodbija ugotovitve Komisije glede kontrol na kraju samem.

216. Prvič, iz elementov v spisu je razvidno, da so se kontrole na kraju samem štele za nezadostne glede na določbe člena 25 Uredbe št. 2419/2001 iz več razlogov (glej točko 192 zgoraj).

217. Tako živali, ki niso bile predmet zahtevka za pomoč, niso bile podvržene kontrolam. Taka kontrola pa je izrecno določena v členu 25(1) Uredbe št. 2419/2001. Helenska republika navaja, da so bile v tem smislu nadzornikom od leta 2002 naprej dane smernice in da se je položaj v letih 2003 in 2004 izboljšal. Vendar taka argumentacija ne dokazuje napačnosti ugotovitev Komisije glede tega.

218. Službe Komisije so poudarile tudi neobstoj kontrole nad dokazilnimi dokumenti. Helenska republika glede tega navaja posamične nepravilnosti, ki jih ni mogoče posplošiti na celotno državo, in poudarja, da so kontrole na drugi ravni omogočale preveriti, ali so proizvajalci spoštovali svoje obveznosti. Vendar je treba ugotoviti, da taka argumentacija ne zadostuje za odpravo dvomov Komisije glede kakovosti zadevnih kontrol.

219. Poleg tega so službe Komisije poudarile neobstoj preverjanj informacij o živalih, ki so bile predmet zahtevka za pomoč v 12 mesecih pred kontrolo. Glede tega se Helenska republika sklicuje na okrožnice, ki se nanašajo na sistem premij za goveje meso v letih 2002 in 2003, poslane direktoratom, pristojnim za kontrole, glede katerih poudarja, da natančno pojasnjujejo določbe člena 25 Uredbe št. 2419/2001. Podobno Helenska republika glede kontrol na kraju reje živali, ki so določene v členu 25(2)(b), tretja alinea, te uredbe zatrjuje, da ustrezna okrožnica določa, da proizvajalci navedejo natančen kraj njihovega hleva in da se zagotavlja kontrola lege živali v prostoru.

220. Vendar Helenska republika kljub temu le ponavlja argumente, podane med kontradiktornim postopkom, ne da bi se oprla na natančne in konkretne dokaze o uresničitvi teh preverjanj in torej ne da bi odstranila dvome Komisije glede tega.

221. Poleg tega Helenska republika izpodbija težave primerjave z rezultati iz prejšnjih kontrol, saj naj bi bile prvotno ugotovljene razlike le maloštevilne. Taka argumentacija pa ne dokazuje napačnosti ugotovitev Komisije.

222. Glede navedenega Helenska republika nikakor ni dokazala napačnosti ugotovitev Komisije glede nezadostne kakovosti kontrol na kraju samem v zvezi z določbami člena 25 Uredbe št. 2419/2009.

223. Drugič, natančneje glede klavne premije Helenska republika izpodbija sklepe Komisije in navaja, da so od leta 2002 naprej kontrole na kraju samem potekale v klavnicah v skladu s členom 26 Uredbe št. 2419/2001, njihovo število pa naj bi bilo večje od zahtevanega v predpisih.

224. Glede tega Splošno sodišče ugotavlja, da so pavšalni popravki v obravnavanem primeru uporabljeni zaradi nezadostnosti v zbirki podatkov za identifikacijo in registracijo in zaradi nezadostnosti pri kontrolah na kraju samem. Kot to poudarja Komisija, pred tem ugotovljene nezadostnosti glede zbirke podatkov za identifikacijo in registracijo in navzkrižnih pre