Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (drugi senat) 
z dne 8. marca 2018 * 
„Predhodno odločanje – Intelektualna in industrijska lastnina – Uredba (ES) št. 6/2002 –  
Model Skupnosti – Člen 8(1) – Značilnosti videza izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična  
funkcija – Merila presoje – Obstoj alternativnih modelov – Upoštevanje vidika ‚objektivnega  
opazovalca‘“  
V zadevi C-395/16, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Oberlandesgericht Düsseldorf (višje deželno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija) z odločbo z dne 7. julija 
2016 , ki je na Sodišče prispela 15. julija 2016 , v postopku 
DOCERAM GmbH 
proti 
CeramTec GmbH, 
SODIŠČE (drugi senat), 
v sestavi M. Ilešič, predsednik senata, K. Lenaerts, predsednik Sodišča v funkciji sodnika drugega  
senata, A. Rosas, sodnik, C. Toader, sodnica, in E. Jarašiūnas (poročevalec), sodnik,  
generalni pravobranilec: H. Saugmandsgaard Øe,  
sodni tajnik: M. Aleksejev, administrator,  
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 29. junija 2017 ,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
– za DOCERAM GmbH M. Bergermann, odvetnik, in P. Rätsch, Patentanwalt, 
– za CeramTec GmbH M. A. Mittelstein in A. Bothe, odvetnika, 
– za grško vlado G. Alexaki, agentka, 
– za vlado Združenega kraljestva J. Kraehling in G. Brown, agentki, skupaj z B. Nicholsonom, 
barrister, 
– za Evropsko komisijo J. Samnadda in T. Scharf, agenta, 
* Jezik postopka: nemščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2018 :172 1 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 19. oktobra 2017 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 
z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, 
zvezek 27, str. 142). 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Doceram GmbH in družbo CeramTec GmbH 
zaradi kršitev modelov Skupnosti. 
Pravni okvir 
3 V uvodnih izjavah 5, 7 in 10 Uredbe št. 6/2002 je navedeno: 
„(5) Zaradi tega je potrebno uvesti model Skupnosti, ki neposredno velja v vsaki državi članici, saj je le 
na ta način mogoče s pomočjo ene same prijave, naslovljene na Urad za usklajevanje na 
notranjem trgu (znamke in modeli), v skladu z enim samim postopkom po eni zakono daji 
pridobiti en model za eno območje, ki zajema vse države članice. 
[…] 
(7) Povečano varstvo industrijskega modela ne le spodbuja prispevanje posameznih oblikovalcev 
k odličnosti Skupnosti na tem področju, temve č tudi spodbuja inovativnost in razvoj novih 
izdelkov ter naložbe v njihovo izdelovanje. 
[…] 
(10) Tehnoloških inovacij se ne sme ovirati s priznanjem varstva videza izdelka za značilnosti, ki jih 
narekuje zgolj tehnična funkcija. Razumljivo je, da to ne vključuje pogoja, da mora imeti videz 
izdelka estetsko vrednost. Podobno se vzajemnega delovanja izdelkov različnih znamk ne sme 
ovirati z razširitvijo varstva na obliko mehanske opreme. Zato se značilnosti videza izdelka, ki so 
iz teh razlogov izvzete iz varstva, ne sme upoštevati za namen ocenjevanja, ali druge značilnosti 
videza izdelka izpolnjujejo zahteve za varstvo.“ 
4 Člen 3 navedene uredbe določa: 
„Za namen te uredbe: 
(a) ‚videz‘ pomeni izgled celotnega izdelka ali njegovega dela, ki izhaja iz značilnosti zlasti linij, 
obrisov, barv, oblike, teksture in/ali materialov samega izdelka in/ali značilnosti ornamentov na 
njem; 
(b) ‚izdelek‘ pomeni vsak industrijski ali obrtni izdelek, ki med drugim vključuje dele, namenjene 
sestavi kompleksnega izdelka, embalažo, modni kroj, grafične simbole in tipografske znake, 
z izjemo računalniških programov; 
[…]“ 
ECLI:EU:C:2018 :172 2 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
5 Člen 4 Uredbe št. 6/2002 , naslovljen „Zahteve za varstvo“, v odstavku 1 določa: 
„Videz izdelka je varovan z modelom Skupnosti, če je nov in ima individualno naravo.“ 
6 Člen 5 navedene uredbe, naslovljen „Novost“, določa: 
„1. Videz izdelka šteje za novega, če javnosti še ni bil dostopen enak videz izdelka […]. 
[…] 
2. Videzi izdelka štejejo za enake, če se njihove značilnosti razlikujejo le v nepomem bnih 
podrobnostih.“ 
7 Člen 6 Uredbe št. 6/2002 , naslovljen „Individualna narava“, določa: 
„1. Šteje se, da ima videz izdelka individualno naravo, če se celotni vtis, ki ga naredi na seznanjenega 
uporabnika, razlikuje od celotnega vtisa, ki ga na takega uporabnika naredi videz izdelka, ki je bil 
dostopen javnosti […]. 
[…]“ 
8 Člen 8(1) navedene uredbe določa: 
„Model Skupnosti ne obstaja za značilnosti izgleda izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična 
funkcija.“ 
9 Člen 10(1) te uredbe določa: 
„Obseg varstva iz modela Skupnosti zajema vsak videz izdelka, ki na seznanjenega uporabnika ne 
naredi drugačnega celotnega vtisa.“ 
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje 
10 Družba DOCERAM proizvaja komponente iz tehnične keramike. Med drugim dobavlja centrirne zatiče 
za varjenje v avtomobilski, tekstilno-strojni in strojni industriji. Je imetnica več registriranih modelov 
Skupnosti za centrirne zatiče v treh različnih geometričnih oblikah, pri čemer za vsako obliko obstaja 
šest različnih vrst. 
11 Tudi družba CeramTec proizvaja in trži enake centrirne zatiče, kot so tisti, ki so zaščiteni z modeli 
družbe DOCERAM. 
12 Družba DOCERAM je, ker je prišlo do kršitve njenih modelov Skupnosti, pri Landgericht Düsseldorf 
(deželno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija) vložila opustitveno tožbo proti družbi CeramTec, ta pa je 
vložila nasprotno tožbo za ugotovitev ničnosti spornih modelov, pri čemer je trdila, da značilnosti 
izgleda zadevnih izdelkov določa izključno njihova tehnična funkcija. 
13 Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu) je tožbo, ki jo je vložila družba DOCERAM, 
zavrnilo in sporne modele razglasilo za nične, ker so ti izključeni iz varstva na podlagi uporabe 
člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 . 
14 Družba DOCERAM je zoper to sodbo vložila pritožbo pri Oberlandesgericht Düsseldorf (višje deželno 
sodišče v Düsseldorfu, Nemčija). To sodišče zlasti navaja, po eni strani, da so zadevni modeli novi in 
imajo individualno naravo ter, po drugi strani, da obstajajo alternativni modeli zadevnih centrirnih 
ECLI:EU:C:2018 :172 3 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
zatičev, ki niso varovani s pravom modelov Skupnosti. Zato meni, da je treba presoditi, ali je na podlagi 
obstoja teh alternativnih modelov mogoče ugotoviti, da zadevne značilnosti izgleda navedenih izdelkov 
ne spadajo v člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 , oziroma ali je treba preveriti tudi, ali je tehnična funkcija 
edini dejavnik, na podlagi katerega so bile navedene značilnosti izbrane. 
15 Navedeno sodišče navaja, da je mogoče v zvezi s tem vprašanjem v sodni praksi in v teoriji najti 
različne pristope. Eden od teh pristopov je, da je edino merilo za uporabo člena 8(1) Uredbe 
št. 6/2002 obstoj alternativnih modelov, s katerimi je mogoče zagotoviti enako tehnično funkcijo, pri 
čemer tak obstoj dokazuje, da zadevni model ni izključno posledica svoje tehnične funkcije v smislu te 
določbe. V skladu z nasprotnim pristopom se navedena določba uporabi, kadar so različne značilnosti 
izgleda izdelka izključno posledica potrebe po razvoju tehnične rešitve, pri čemer estetski vidiki niso 
pomem bni. V takem primeru naj torej ne bi bilo nobene ustvarjalne dejavnosti, ki bi jo bilo vredno 
varovati s pravom modelov. 
16 V teh okoliščinah je Oberlandesgericht Düsseldorf (višje deželno sodišče v Düsseldorfu) prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji: 
„1. Ali gre za tehnično pogojenost, ki izključuje varstvo, v smislu člena 8(1) Uredbe [št. 6/2002 ] tudi 
tedaj, kadar oblikovalski učinek nima nobenega pomena za dizajn proizvoda, ampak je (tehnična) 
funkcionalnost edini dejavnik, ki določa dizajn? 
2. Če bo Sodišče na prvo vprašanje odgovorilo pritrdilno: [s] katerega stališča je treba presojati, ali so 
bile posamezne oblikovalske značilnosti proizvoda izbrane izključno zaradi funkcionalnosti? Ali je 
odločilen ‚objektivni opazovalec‘,in če je, kako ga je treba opredeliti?“ 
Vprašanji za predhodno odločanje 
Prvo vprašanje 
17 Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 
razlagati tako, da je za presojo, ali značilnosti izgleda izdelka določa izključno njegova tehnična 
funkcija, odločilen obstoj alternativnih modelov, ali pa je treba dokazati, da je ta funkcija edini 
dejavnik, ki je vplival na te značilnosti. 
18 Člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 določa, da model Skupnosti ne obstaja za značilnosti izgleda izdelka, ki jih 
določa izključno njegova tehnična funkcija. 
19 Kar zadeva izraz „značilnosti izgleda izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična funkcija“ niti 
člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 , niti druge določbe te uredbe, niti Direktiva 98/71/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o pravnem varstvu modelov (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 13, zvezek 21, str. 120), iz katere, kot je generalni pravobranilec navedel 
vtočki 36 sklepnih predlogov, izhaja vsebina člena 8(1), ne pojasnjujejo, kako je treba ta izraz 
razumeti. Ta uredba in direktiva glede pomena, ki ga je treba pripisati temu izrazu, tudi ne napotujeta 
na nacionalno pravo. 
20 V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča iz zahteve po enotni uporabi prava Unije izhaja, da – če 
določba prava Unije glede opredelitve posamičnega pojma ne napotuje izrecno na pravo držav 
članic – je treba ta pojem v celotni Uniji razlagati avtonomno in enotno ob upoštevanju ne zgolj 
izrazov iz zadevne določbe, ampak tudi njenega okvira in cilja, ki mu sledi ureditev, katere del je 
(sodbi z dne 19. julija 2012 , A, C-33/11, EU:C:2012 :482, točka 27, in z dne 7. septembra 2017 , 
Schottelius, C-247/16, EU:C:2017 :638, točka 31 in navedena sodna praksa). 
ECLI:EU:C:2018 :172 4 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
21 Izraz „značilnosti izgleda izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična funkcija“ je torej avtonomen 
pojem prava Unije, ki ga je treba razlagati enotno v vseh državah članicah. 
22 Najprej, glede besedila člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 je treba ugotoviti, da navedeni izraz ob neobstoju 
njegove opredelitve ne določa nobenega merila za presojo, ali zadevne značilnosti izgleda izdelka 
določa izključno njegova tehnična funkcija. Niti iz tega člena niti iz katere koli druge določbe te 
uredbe ni razvidno, da je obstoj alternativnih modelov, ki omogočajo enako tehnično funkcijo kot 
zadevni izdelek, edino merilo, na podlagi katerega je mogoče določiti, ali se uporabi navedeni člen. 
23 Dalje, glede okvira člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 je treba poudariti, da je ta določba del oddelka 1, 
naslovljenega „Zahteve za varstvo“, iz naslova II te uredbe in da se nanaša na primere, v katerih 
varstvo za model Skupnosti ni določeno, kadar značilnosti izgleda izdelka določa izključno njegova 
tehnična funkcija. V skladu z uvodno izjavo 10 navedene uredbe iz izključitve varstva v takem primeru 
ne izhaja, da mora imeti videz izdelka estetsko vrednost. Kot je generalni pravobranilec navedel 
vtočki 27 sklepnih predlogov, za varstvo na podlagi te uredbe torej ni nujno, da je izgled zadevnega 
izdelka estetski. 
24 Vendar je v členu 3(a) Uredbe št. 6/2002 pojem „videz“ opredeljen kot izgled celotnega izdelka ali 
njegovega dela, ki izhaja iz značilnosti zlasti linij, obrisov, barv, oblike, teksture in/ali materialov 
navedenega izdelka ali njegovih ornamentov. Poleg tega se člen 6(1) te uredbe, ki se nanašana 
individualno naravo modela, ki je eden od pogojev za varstvo, in člen 10(1) navedene uredbe, ki se 
nanaša na obseg varstva, sklicujeta na „celotni vtis“, ki ga ta model naredi na seznanjenega 
uporabnika. 
25 Iz tega izhaja, da je videz v okviru sistematike Uredbe št. 6/2002 za model bistvenega pomena (sodba 
z dne 21. septembra 2017 , Easy Sanitary Solutions in EUIPO/Group Nivelles, C-361/15 P in 
C-405/15 P, EU:C:2017 :720, točka 62). 
26 Vendar taka ugotovitev podpira razlago člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 , v skladu s katero ta določba iz 
varstva, ki ga ta uredba določa, izključuje primer, v katerem je potreba po tehnični funkciji zadevnega 
izdelka edini dejavnik, na podlagi katerega je oblikovalec izbral značilnosti izgleda tega proizvoda, 
medtem ko druga merila, zlasti tista, povezana z vizualnim vidikom navedenega izdelka, niso imela 
nobene vloge pri izbiri te značilnosti izgleda. 
27 Nazadnje, taka razlaga te določbe je podprta tudi s ciljem, ki mu sledi Uredba št. 6/2002 . 
28 Iz uvodnih izjav 5 in 7 navedene uredbe je namreč razvidno, da je njen cilj uvesti model Skupnosti, ki 
neposredno velja v vsaki državi članici in ki je zaščiten na skupnem območju, ki zajema vse države 
članice, ter spodbujati inovativnost in razvoj novih izdelkov ter naložb v njihovo izdelovanje s tem, da 
se zagotovi povečano varstvo industrijskega modela. 
29 Natančneje, glede člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 je treba ob upoštevanju uvodne izjave 10 te uredbe 
ugotoviti, da je namen te določbe preprečiti, da bi se tehnološke inovacije ovirale z varstvom 
značilnosti izgleda, ki je izključno posledica tehnične funkcije izdelka. 
30 Vendar kot je generalni pravobranilec navedel v točkah 40 in 41 sklepnih predlogov, čebi že sam 
obstoj alternativnih modelov, ki imajo enako funkcijo, kot jo ima zadevni izdelek, zadoščal za 
izključitev uporabe člena 8(1) Uredbe št. 6/2002 , ne bi bilo mogoče izključiti, da bi gospodarski 
subjekt kot model Skupnosti registriral več možnih oblik izdelka, ki bi imele značilnosti izgleda 
izdelka, ki jih določa izključno njegova tehnična funkcija. To bi takem u subjektu omogočilo, da bi 
v zvezi s tem izdelkom užival varstvo, ki bi bilo praktično ekskluzivno in enakovredno varstvu, ki ga 
zagotavlja patent, ne da bi mu bilo treba izpolniti pogoje, ki se uporabijo za pridobitev patenta, ter bi 
konkurentom preprečilo ponujanje izdelkov z nekaterimi funkcionalnimi značilnostmi ali omejilo 
možne tehnične rešitve in tako navedenemu členu 8(1) odvzelo koristni učinek. 
ECLI:EU:C:2018 :172 5 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
31 Glede na navedeno je treba ugotoviti, da člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 izključuje varstvo na podlagi prava 
modelov Skupnosti za značilnosti izgleda izdelka, kadar merila, ki niso nujna za tehnično funkcijo 
navedenega izdelka, zlasti tista, ki so povezana z vizualnim vidikom, niso imela nobene vloge pri izbiri 
navedenih značilnosti, in to tudi, če obstajajo drugi modeli, ki omogočajo zagotovitev te iste funkcije. 
32 Na prvo vprašanje je zato treba odgovoriti, da je treba člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 razlagati tako, da je 
za presojo, ali značilnosti izgleda izdelka določa izključno njegova tehnična funkcija, treba dokazati, da 
je ta funkcija edini dejavnik, ki je vplival na te značilnosti, pri čemer obstoj alternativnih modelov 
v zvezi s tem ni odločilen. 
Drugo vprašanje 
33 Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 8(1) Uredbe št. 6/2002 
razlagati tako, da se je treba za ugotovitev, ali značilnosti izgleda izdelka določa izključno njegova 
tehnična funkcija, opreti na zaznavanje „objektivnega opazovalca“. 
34 V zvezi s tem je treba navesti, da Uredba št. 6/2002 ne določa podrobnosti glede načina, na katerega je 
treba presoditi, ali značilnosti izgleda izdelka določa njegova tehnična funkcija. 
35 Poleg tega v nasprotju s členoma 6(1) in 10(1) Uredbe št. 6/2002 , ki izrecno določata, da presoja, ki jo 
je treba opraviti za njuno uporabo, temelji na celotnem vtisu, ki ga model naredi na „seznanjenega 
uporabnika“, člen 8(1) te uredbe nikakor ne določa, da se za njegovo uporabo upošteva zaznavanje 
„objektivnega opazovalca“. 
36 V tem okviru mora ob upoštevanju cilja, ki mu sledi Uredba št. 6/2002 , ki je med drugim, kot je 
razvidno iz točke 28 te sodbe, uvesti model Skupnosti, ki neposredno velja in se varuje v vseh državah 
članicah, nacionalno sodišče, da bi ugotovilo, ali značilnosti izgleda izdelka spadajo v člen 8(1) te 
uredbe, upoštevati vse objektivne okoliščine, ki so upoštevne v vsakem posameznem primeru. 
37 Kot je generalni pravobranilec v bistvu poudaril v točkah 66 in 67 sklepnih predlogov, je treba tako 
presojo opraviti med drugim ob upoštevanju zadevnega modela, objektivnih okoliščin, iz katerih so 
razvidni razlogi, iz katerih so bile značilnosti izgleda zadevnega izdelka izbrane, podatkov v zvezi 
z njegovo uporabo ali obstoja alternativnih modelov z enakimi tehničnimi funkcijami, česote 
okoliščine, podatki ali obstoj podprti z zanesljivimi dokazi. 
38 Glede na zgoraj navedeno je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 8(1) Uredbe 
št. 6/2002 razlagati tako, da mora za ugotovitev, ali značilnosti izgleda izdelka določa izključno 
njegova tehnična funkcija v smislu te določbe, nacionalno sodišče upoštevati vse objektivne okoliščine, 
ki so upoštevne v vsakem posameznem primeru. V zvezi s tem se ni treba opreti na zaznavanje 
„objektivnega opazovalca“. 
Stroški 
39 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo. 
ECLI:EU:C:2018 :172 6 
SODBA Z DNE 8. 3. 2018 – ZADEVA C-395/16  
DOCERAM  
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo: 
1. Člen 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 6 / 2 0 0 2 z dne 1 2. decembra 2 0 0 1 o modelih Skupnosti je treba 
razlagati tako, da je za presojo, ali značilnosti izgleda izdelka določa izključno njegova 
tehnična funkcija, treba dokazati, da je ta funkcija edini dejavnik, ki je vplival na te 
značilnosti, pri čemer obstoj alternativnih modelov v z vezi s tem ni odločilen. 
2. Člen 8(1) Uredbe št. 6 / 2 0 0 2 je treba razlagati tako, da mora za ugotovitev, ali značilnosti 
izgleda izdelka določa izključno njegova tehnična funkcija v smislu te določbe, nacionalno 
sodišče upoštevati vse objektivne okoliščine, ki so upoštevne v vsakem posameznem primeru. 
V z vezi s tem se ni treba opreti na zaznavanje „objektivnega opazovalca“. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2018 :172 7