*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :297 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 8. maja 2013  
Jezik postopka: francoščina.„Obdavčenje — Davek na dodano v rednost — Šesta dir ektiva 77 /388/EGS — Pravica do odbitka 
vstopnega davka — Obveznosti davčnega zavezanca — Imetništvo nepravilnih ali nenatančnih 
računov — Izpustitev o bveznih podatkov — Nepriznanje pravice do odbitka — Naknadni dokazi 
o dejanskem o bstoju zaračunanih transakcij — Popravljanje računov — Pravica do vračila DD V — 
Načelo nevtralnosti“
V zadevi C-271/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
cour d’appel de Mons (Belgija) z odločbo z dne 25. maja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 1. junija 2012 , 
v postopku
Petroma T r ansports SA,
Martens Énergie SA,
Martens Imm o SA,
Martens SA,
Fabian M artens,
Geoffroy M artens,
T hibault Martens,
proti
État belge,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de L apuerta, predsednica senata, G. Arestis (poročevalec), J.-C. Bonichot, 
A. Arabadžiev in J. L. da Cruz Vilaça, sodniki,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
2 ECLI:EU:C:2013 :297SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Petroma T ransports SA , M artens Énergie SA , M artens Immo SA , M artens SA t er za 
F. Martensa, G. Martensa in T. Martensa O. Van Ermengem, odvetnik,
— za belgijsko v lado M . Jacobs in J.-C. Halleux, agenta,
— za Evropsko ko misijo W. Roels in C. Soulay, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Šeste dir ektive Sveta z dne 17. maja 1977 
o usklajevanju zakono daje držav članic o prometnih da vkih – Skupni sistem da vka n a dodano v rednost: 
enotna osnova za odmero (77/388/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 23), 
kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 94 /5/ES z dne 14. februarja 1994 ( UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 255, v nadaljevanju: Šesta dir ektiva), in načela nevtralnosti.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbami Petroma Transports SA , Martens Énergie SA , 
Martens Immo SA i n M artens SA t er F. Martensom, G. Martensom in T. Martensom, ki s kupaj 
tvorijo skupino M artens, na eni strani in État belge na drugi strani glede zavrnitve zadnje, da b i jim 
priznala pravico do odbitka v stopnega da vka n a dodano v rednost (v nadaljevanju: DD V) za storitve, 
opravljene znotraj skupine Martens.
Pravni okvir
Ureditev Unije
3 Člen 2, točka 1, Šeste dir ektive d oloča, da j e predmet DD V „dobava blaga ali storitev, ki j o da včni 
zavezanec, ki d eluje ko t tak, opravi na ozemlju dr žave za plačilo“.
4 Člen 10 Š este dir ektive z naslovom „Obdavčljivi dogodek in obveznost obračuna davka“ določa:
„1.
(a) ‚Obdavčljivi dogodek‘ je dogodek, s katerim so izpolnjeni pravni pogoji, potrebni za nastanek 
obveznosti obračuna davka;
(b) ‚Obveznost obračuna‘ davka n astane v trenutku, ko i ma da včni organ po zakonu pravico zahtevati 
davek od osebe, ki g a je dolžna plačati, četudi se plačilo odloži;
2. Obdavčljivi dogodek in s tem o bveznost obračuna da vka n astane, ko j e blago dobavljeno a li so 
storitve opravljene. […]
[…]“
ECLI:EU:C:2013 :297 3SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
5 Člen 17 Š este dir ektive z naslovom „Nastanek in obseg pravice do odbitka“ določa:
„1.Pravica do odbitka n astane v trenutku, ko n astane obveznost za obračun odbitnega davka.
2. Dokler se blago in storitve u porabljajo za namene njegovih obdavčljivih transakcij, je da včni 
zavezanec upravičen odbiti davek, ki g a je dolžan plačati:
(a) davek na dodano v rednost, ki g a je dolžan plačati ali ga je plačal za blago ali storitve, ki m u jih je 
dobavil ali mu jih bo dobavil drug da včni zavezanec, ki j e dolžan plačati davek na ozemlju dr žave;
[…]“
6 Člen 18 Š este dir ektive, ki u reja pravila za uveljavljanje pravice do odbitka, določa:
„1.Za uveljavljanje svoje pravice do odbitka m ora da včni zavezanec:
(a) za odbitke p o členu 17(2)(a) imeti račun, sestavljen v skladu s členom 22(3);
[…]
2. Davčni zavezanec opravi odbitek tako, da o d skupnega zneska da vka n a dodano v rednost, 
dolgovanega za da no da včno o bdobje, odšteje skupni znesek da vka, za ka terega je v istem o bdobju 
nastala pravica do odbitka, ki s e lahko u veljavlja v skladu z določbami odstavka 1.
[…]
3. Države članice določijo pogoje in postopke, po ka terih se lahko da včnemu zavezancu dovoli odbitek, 
ki ga ni opravil v skladu z določbami odstavkov 1 in 2.
[…]“
7 Člen 21(1)(a) in (c) Šeste dir ektive d oloča:
„Davek na dodano v rednost so dolžni plačati:
1. po no tranjem s istemu:
(a) davčni zavezanci, ki o pravljajo obdavčljive t ransakcije, razen transakcij iz člena 9(2)(e), ki j ih 
opravlja davčni zavezanec, tuji rezident. […]
[…]
(c) vsaka o seba, ki n a računu ali drugem d okumentu, ki s e priznava ko t račun, izkaže [DDV] […].“
8 Člen 22 Š este dir ektive v različici po spremem bi s členom 28h določa:
„Obveznosti po no tranjem s istemu
1. 
(a) Vsak da včni zavezanec navede, kda j začne, spremeni ali preneha opravljati dejavnost ko t davčni 
zavezanec.[…]
2. 
4 ECLI:EU:C:2013 :297SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
(a) Vsak da včni zavezanec vodi dovolj podrobno kn jigovodstvo, da o mogoči uporabo da vka n a dodano 
vrednost in nadzor davčnega organa.[…]
3. 
(a) Vsak da včni zavezanec izda ra čun ali drug dokument, ki s e priznava ko t račun, za blago in storitve, 
ki jih je dobavil ali opravil drugemu da včnemu zavezancu ali pravni osebi, ki n i davčni zavezanec. 
[…]
[…]
(b) Račun m ora jasno i zkazovati ceno b rez da vka in pripadajoči davek po posameznih stopnjah pa 
tudi ka kršne ko li oprostitve.
[…]
(c) Države članice določijo me rila za odločanje, ali se dokument prizna ko t račun.
[…]
8. Države č lanice lahko d oločijo še dr uge obveznosti, za ka tere me nijo, da s o potrebne za pravilno 
pobiranje da vka in za preprečevanje da včnih utaj, ob upoštevanju zahteve p o enakem o bravnavanju 
domačih transakcij in transakcij, ki j ih opravljajo da včni zavezanci me d dr žavami članicami, in pod 
pogojem, da t akšne obveznosti v trgovini me d dr žavami članicami ne zahtevajo formalnosti pri 
prehodu me ja.
[…]“
Belgijska ureditev
9 Člen 3(1), točka 1, kra ljeve u redbe št. 3 z dne 10. decembra 1969 o odbitkih pri uporabi DD V 
(Moniteur belge z dne 12. decembra 1969 ) določa:
„1.Davčni zavezanec mora, zato da l ahko u resniči pravico do odbitka DD V:
(1) za da vek v zvezi z dobavljenim blagom ali storitvami imeti račun, sestavljen v skladu s členom 5 
kraljeve u redbe št. 1 z dne 29. decembra 1992 [ o ukrepih za zagotovitev p lačila da vka n a dodano 
vrednost (Moniteur belge z dne 31. decembra 1992 , str. 27976 , v nadaljevanju: kra ljeva uredba 
št. 1)]“
10 V skladu s členom 5(1), točka 6, kra ljeve u redbe št. 1 račun zajema „podatke, ki s o nujni za opredelitev 
transakcije in stopnje dolgovanega da vka, zlasti običajno p oimenovanje dobavljenega blaga in storitev 
ter njihovo ko ličino o ziroma obseg in predmet storitev“.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
11 F. Martens, G. Martens in T. Martens so dediči po J.-P. Martensu, ki j e imel enoosebno p odjetje, 
imenovano „Margaz“. Iz tega podjetja se je razvila skupina Martens, katere družbe se opravljale različne 
dejavnosti, kot so nakup, prodaja in prevoz naftnih proizvodov ter gradbene storitve. Družba Petroma 
Transports SA j e bila glavna dr užba skupine M artens glede osebja in je opravljala ve č storitev z a 
druge dr užbe te skupine. Za ureditev u porabe tega osebja v okviru storitev z notraj skupine so bile 
sklenjene pogodbe. Določale so plačilo teh storitev n a podlagi ur, ki s o jih opravili zaposleni.
ECLI:EU:C:2013 :297 5SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
12 Pri pregledih po letu 1997 j e belgijska da včna uprava tako gl ede neposrednih da vkov ko t DD V 
podvomila o računih, izdanih znotraj skupine, in odbitkih, ki s o izhajali iz njih od da včnega leta 1994 , 
zlasti zato, ke r so bili ti računi nepopolni in ni bilo m ogoče ugotoviti, da u strezajo dejansko 
opravljenim storitvam. Na večini omenjenih ra čunov je bil skupni znesek, niso pa bili navedeni urne 
postavke in število ur, ki s o jih opravili zaposleni družb, ki s o opravile storitve, zaradi č esar je bil 
onemogočen vsakršen natančen nadzor davčne uprave n ad p ravilnim pobiranjem da vkov.
13 Ta uprava je tako z avrnila odbitke, ki s o jih izvedle družbe, prejemnice storitev, zlasti zato, ker niso bili 
skladu z zahtevami iz člena 5(1), točka 6, kra ljeve u redbe št. 1 in člena 3(1), točka 1, kra ljeve u redbe 
št. 3 z dne 10. decembra 1969 o odbitkih pri uporabi DD V.
14 Potem s o navedene dr užbe predložile dodatne informacije, vendar j ih da včna uprava ni sprejela ko t 
zadostno p odlago za odbitek različnih zneskov DD V. Presodila je namreč, da g re bodisi za pogodbe 
o opravljanju storitev, ki s o zasebne listine in so bile predložene dolgo po tem, ko s o bili izvedeni 
davčni pregledi, in po tem, ko j e ta uprava sporočila nameravane popravke, niso pa imele gotovega 
datuma in nanje se ni dalo sklicevati zoper tretje osebe, bodisi račune, ki s o jih po izdaji zaposleni 
v fazi upravnega postopka r očno d opolnili s podatki o številu opravljenih ur, urni postavki d ela in 
naravi opravljenih storitev in ki s o bili zato po mnenju da včne uprave brez vsakršne dokazne moči.
15 Tribunal de première instance de M ons je 2. februarja 2005 i zdalo ve č sodb. Čeprav je v zvezi 
z nekaterimi računi odločilo v korist davčnega zavezanca, je tudi potrdilo zavrnitev o dbitka DD V za 
družbe prejemnice storitev.
16 To sodišče je zaradi no vih predlogov za vračilo da vka, ki s o ga plačali izvajalci storitev, odločilo, da 
ponovno o dpre ustni postopek. S sodbo z dne 23. februarja 2010 j e tribunal de première instance de 
Mons odločilo o združenih zadevah in zavrnilo zahtevke z a vračilo ko t neutemeljene. Ti izvajalci so 
zoper navedeno s odbo vložili pritožbo.
17 V teh okoliščinah je cour d’appel de M ons prekinilo odločanje in Sodišču predložilo v predhodno 
odločanje ti vprašanji:
„1.Ali lahko dr žava članica zavrne odbitek da včnim zavezancem, ki s o prejemniki storitev in imajo 
pomanjkljive ra čune, ki p a so dopolnjeni s predložitvijo informacij, s katerimi se dokazujejo 
resničnost, narava in znesek obračunanih transakcij (pogodbe, rekonstrukcije številk na podlagi 
navedb nacionalnemu uradu za socialno v arnost, informacije o delovanju zadevne skupine…)?
2. Ali ni dr žava članica, ki da včnim z avezancem, prejemnikom s toritev, zavrne odbitek zaradi 
nenatančnih ra čunov, dolžna ugotoviti, da s o ti računi zato tudi p reveč nenatančni, da b i bilo 
mogoče na podlagi njih zahtevati plačilo DD V? Ali ni država članica zaradi z agotavljanja načela 
nevtralnosti DD V dr užbam, ki s o opravile sporne storitve, dolžna odobriti vračilo DD V, ki j i je bil 
plačan?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Uvodne ugotovitve
18 Poudariti je treba, da p redložitveno s odišče ne navaja določb prava Unije, katerih razlago želi pridobiti.
19 Iz predložitvene odločbe in kon teksta spora v glavni stvari je razvidno, da s e vp rašanji za predhodno 
odločanje nanašata na razlago določb Šeste dir ektive in načela davčne nevtralnosti.
6 ECLI:EU:C:2013 :297SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
20 Ker je iz te odločbe razvidno t udi, da s o prvi sporni računi datirani z 31. marcem 1994 , je treba 
zadevne določbe razlagati v različici, ki s e je uporabljala na ta dan.
Prvo vprašanje
21 S prvim vp rašanjem p redložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba določbe Šeste dir ektive ra zlagati 
tako, da n asprotujejo nacionalni ureditvi, kot je ta iz postopka v glavni stvari, na podlagi katere je 
mogoče da včnim zavezancem, prejemnikom storitev, ki i majo nepopolne račune, odreči pravico do 
odbitka DD V, kadar s o ti računi potem d opolnjeni z navedbo informacij, s katerimi se želijo dokazati 
dejanski obstoj, narava in znesek fakturiranih transakcij.
22 Najprej je treba poudariti, da j e pravica do odbitka t emeljno n ačelo skupnega sistema DD V, ki j e 
načeloma ni mogoče omejiti in ki s e izvede takoj za vse davke, ki s o bili naloženi na vstopne transakcije 
(glej v tem s mislu sodbo z dne 6. decembra 2012 v zadevi Bonik, C-285/11, točki 25 in 26 ter navedena 
sodna praksa).
23 Namen tako v zpostavljenega sistema odbitkov je namreč podjetniku v celoti olajšati breme d olgovanega 
ali plačanega DD V v okviru vseh njegovih gospodarskih dejavnosti. Skupni sistem DD V tako z agotavlja 
nevtralnost davčnega bremena za vse gospodarske d ejavnosti, ne glede na njihove cilje ali rezultate, če 
so navedene dejavnosti načeloma same p redmet DD V (glej sodbi z dne 29. aprila 2004 v zadevi 
Faxworld, C-137/02, Recueil, str. I-5547 , točka 37, in z dne 22. decembra 2010 v zadevi Dankowski, 
C-438/09, ZOdl., str. I-14009 , točka 24).
24 Tako j e iz člena 17(2) Šeste dir ektive ra zvidno, da i ma vsak da včni zavezanec pravico do odbitka 
zneskov, ki s o m u zaračunani iz naslova DD V za storitve, ki s o opravljene zanj, če se te storitve 
uporabijo za potrebe obdavčenih transakcij (glej v tem s mislu sodbo z dne 23. aprila 2009 v zadevi 
PARAT Au tomotive C abrio, C-74/08, ZOdl., str. I-3459 , točka 17 in navedena sodna praksa).
25 Glede načina uresničitve p ravice do odbitka člen 18(1)(a) Šeste dir ektive d oloča, da m ora imeti davčni 
zavezanec račun, sestavljen v skladu s členom 22(3) te dir ektive.
26 V skladu s členom 22(3)(b) Šeste dir ektive m ora ra čun jasno izkazovati ceno b rez davka in pripadajoči 
davek po posameznih stopnjah pa tudi ka kršne ko li oprostitve. Člen 22(3)(c) te dir ektive d oloča, da 
države č lanice določijo me rila za odločanje, ali se dokument prizna ko t račun. Poleg tega člen 22(8) 
državam č lanicam d ovoljuje, da n aložijo še dr uge obveznosti, za ka tere me nijo, da s o potrebne za 
pravilno p obiranje davka ter preprečevanje goljufij.
27 Iz tega izhaja, da s e Šesta dir ektiva glede uresničevanja pravice do odbitka o mejuje na zahtevo po 
računu, ki z ajema nekatere podatke, in da i majo dr žave č lanice m ožnost, da d oločijo zahtevo po 
dodatnih podatkih za pravilno p obiranje DD V in tudi n adzor nad t em s strani davčne uprave (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 14. julija 1988 v združenih zadevah Jeunehomme i n EGI, 123/87 in 330/87, 
Recueil, str. 4517 , točka 16).
28 Pogoj, da s o za uresničevanje pravice do odbitka n a računu dr ugi podatki, kot so tisti iz člena 22(3)(b) 
Šeste dir ektive, pa mora biti omejen na to, kar j e potrebno z a zagotovitev p obiranja DD V ter njegov 
nadzor s strani davčne uprave. Poleg tega taki podatki ne smejo zaradi s vojega števila ali tehničnosti 
praktično on emogočiti ali pretirano o težiti uresničevanja pravice do odbitka (zgoraj navedena sodba 
Jeunehomme i n EGI, točka 17).
ECLI:EU:C:2013 :297 7SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
29 Glede nacionalne ureditve, ki j e obravnavana v postopku v glavni stvari, je treba poudariti, da j e État 
belge uporabila m ožnost iz člena 22(8) Šeste dir ektive, saj mora v skladu s členom 5(1), točka 6, 
kraljeve u redbe št. 1 račun zajemati podatke, ki s o nujni za opredelitev transakcije in stopnje da vka, ki 
ga je treba plačati, zlasti običajno p oimenovanje dobavljenega blaga in storitev ter njihovo ko ličino a li 
obseg in predmet storitev.
30 V zvezi s tem m ora p redložitveno s odišče preveriti, ali so dodatni podatki, ki j ih nalaga ta ureditev, 
v skladu z zahtevami iz točke 28 te sodbe.
31 Čeprav je Sodišče v točki 41 s odbe z dne 15. julija 2010 v zadevi Pannon G ép C entrum (C-368/09, 
ZOdl., str. I-7467 ) presodilo, da dr žavam članicam n i dovoljeno, da u veljavljanje pravice do odbitka 
DDV ve žejo na upoštevanje pogojev o vsebini računov, ki j ih določbe Direktive S veta 2006 /112/ES 
z dne 28. novembra 2006 o skupnem s istemu da vka n a dodano v rednost (UL L 347, str. 1) ne določajo 
izrecno, je treba poudariti, da s o v postopku v glavni stvari d oločbe, ki s o tedaj veljale, državam 
članicam dovoljevale, da d oločijo me rila, na podlagi katerih je mogoče dokument šteti za račun.
32 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da p ravica do odbitka DD V da včnim zavezancem, prejemnikom 
storitev, ni bila priznana, ker računi, ki s e obravnavajo v postopku v glavni stvari, niso bili dovolj 
natančni in popolni. Natančneje, predložitveno s odišče poudarja, da n a ve čini teh ra čunov nista bila 
navedena urna postavka in število ur, ki s o jih opravili zaposleni družb, ki s o izvajale storitve, zaradi 
česar je bil preprečen vsakršen nadzor davčne uprave n ad p ravilnostjo pobiranja da vka.
33 Tožeče stranke iz postopka v glavni stvari trdijo, da u resničevanje pravice do odbitka DD V ne more biti 
vprašljivo na podlagi tega, da n a računih ni nekaterih podatkov, ki j ih zahtevajo nacionalni predpisi, 
kadar s o dejanski obstoj, narava in obseg transakcij pozneje dokazani davčni upravi.
34 Spomniti je treba, da s kupni sistem DD V ne prepoveduje poprave n apačnih računov. Tako da včnemu 
zavezancu, kadar s o vsi nujni vsebinski p ogoji za pridobitev p ravice do odbitka DD V izpolnjeni in 
kadar j e pred sprejetjem o dločbe zadevnega organa temu predložil popravljen ra čun, te pravice 
načeloma ni mogoče odreči, ke r je bila na prvotnem ra čunu napaka ( glej v tem s mislu zgoraj 
navedeno s odbo Pannon G ép C entrum, točke o d 43 d o 45).
35 Vendar j e treba ugotoviti, da s o bile, kar z adeva spor o glavni stvari, potrebne informacije za dopolnitev 
računov in njihovo uskladitev s predpisi predložene po tem, ko j e da včna uprava sprejela odločbo 
o nepriznanju pravice do odbitka DD V, tako da p red sprejetjem t e odločbe ra čuni, predloženi tej 
upravi, niso še bili popravljeni, da b i ji omogočili, da z agotovi pravilno p obiranje DD V in tudi nadzor 
nad n jim.
36 Zato je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba določbe Šeste dir ektive ra zlagati tako, da n e 
nasprotujejo nacionalni ureditvi, kot je obravnavana v postopku v glavni stvari, na podlagi katere je 
lahko da včnim zavezancem, prejemnikom storitev, ki i majo nepopolne račune, zavrnjena pravica do 
odbitka DD V, čeprav so ti računi po sprejetju take z avrnilne odločbe dopolnjeni s predložitvijo 
podatkov za dokaz dejanskega obstoja, narave in zneska zaračunanih transakcij.
Drugo vprašanje
37 Z dr ugim vp rašanjem p redložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba načelo da včne nevtralnosti 
razlagati tako, da n asprotuje temu, da da včna uprava zavrne vračilo DD V, ki g a je plačala dr užba, 
izvajalka storitev, kadar j e bila uresničitev p ravice do odbitka DD V, ki j e bremenil te storitve, družbam 
prejemnicam teh storitev z avrnjena zaradi n epravilnosti, ki s o bile ugotovljene pri ra čunih, ki j ih je 
izdala omenjena družba, izvajalka storitev.
8 ECLI:EU:C:2013 :297SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
38 Zastavlja se torej vp rašanje, ali je lahko z aradi z agotovitve s poštovanja načela da včne nevtralnosti 
obveznost, da i zvajalec storitev o bračuna DD V, pogojena s tem, da p rejemnik teh storitev d ejansko 
izvede odbitek DD V.
39 V skladu s členom 2(1) Šeste dir ektive je predmet davka n a dodano v rednost dobava blaga ali storitev, 
ki jo da včni zavezanec, ki d eluje ko t tak, opravi na ozemlju dr žave za plačilo. Iz člena 10(2) te dir ektive 
je razvidno, da o bdavčljivi dogodek in obveznost obračuna da vka n astaneta, ko j e dobavljeno b lago ali 
opravljena storitev.
40 V skladu z ustaljeno s odno p rakso se DD V plača za vsako s toritev in za vsako d obavo blaga, ki j o 
davčni zavezanec opravi za plačilo (glej v tem s mislu sodbo z dne 29. oktobra 2009 v zadevi SKF, 
C-29/08, ZOdl., str. I-10413 , točka 46 in navedena sodna praksa).
41 Torej je treba ugotoviti, da j e, kot v pisnih stališčih pravilno p oudarjata État belge in Evropska ko misija, 
iz teh določb Šeste dir ektive ra zvidno, da s kupni sistem DD V obveznost davčnih zavezancev, izvajalcev 
storitev, da o bračunajo DD V, ne pogojuje z dejansko u resničitvijo pravice do odbitka DD V s strani 
davčnih zavezancev, prejemnikov storitev.
42 Iz točke 13 te sodbe je razvidno, da j e bilo uresničevanje pravice do odbitka DD V, katerega predmet so 
bile opravljene storitve iz postopka v glavni stvari, ki o bičajno ko risti prejemnikom teh storitev, tem 
zavrnjeno, ker na računih, ki j ih je izdal izvajalec storitev, ni bilo nekaterih obveznih podatkov.
43 Ker je bilo v sporu o glavni stvari u gotovljeno, da s o bile storitve, ki s o bile predmet DD V, dejansko 
opravljene, je bilo treba v zvezi s temi transakcijami obračunati DD V in je bil ta upravičeno p lačan 
davčni upravi. V tem kon tekstu se v položaju, kot je ta v sporu o glavni stvari, ni mogoče sklicevati na 
načelo da včne nevtralnosti za utemeljitev vračila DD V. Vsaka dr ugačna razlaga bi lahko da jala prednost 
položajem, ki b i lahko o virali pravilno p obiranje DD V, prav to pa se želi preprečiti s členom 22 Š este 
direktive.
44 Glede na zgoraj navedeno j e treba na dr ugo vp rašanje odgovoriti, da n ačelo da včne nevtralnosti ne 
nasprotuje temu, da da včna uprava zavrne vračilo DD V, ki g a je odvedla dr užba, izvajalka s toritev, 
kadar j e bilo uresničevanje pravice do odbitka DD V, ki j e bil odveden v zvezi s temi storitvami, 
družbam, ki s o prejele te storitve, zavrnjeno z aradi n epravilnosti na računih, ki j ih je izdala zadevna 
družba, izvajalka storitev.
Stroški
45 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
1. Določbe Šeste d irektive Sveta z dne 1 7. maja 1 9 7 7 o usklajevanju zakonodaje držav članic 
o prometnih davkih – Sk upni sistem d avka na dodano v r ednost: enotna osnova za odmero 
(7 7 / 3 8 8 / E GS), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 9 4 / 5 / E S z dne 1 4. februarja 1 9 9 4 , 
je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo n acionalni ureditvi, kot je obravnavana v postopku 
v glavni stvari, na podlagi k atere je lahko davčnim z avezancem, p rejemnikom s toritev, ki 
imajo n epopolne račune, zav rnjena pravica do odbitka DD V, čeprav so ti računi po sprejetju 
take z av rnilne odločbe dopolnjeni s predložitvijo p odatkov za dokaz de janskega o bstoja, 
narave in zneska zaračunanih transakcij.
ECLI:EU:C:2013 :297 9SODBAZDNE8.5.13–ZADEVAC-271/12
PETROMATRANSPORTSIN DRU GI
2. Načelo davčne nevtralnosti ne nasprotuje temu, da davčna uprava zav rne v račilo DD V, ki ga 
je odvedla družba, iz vajalka storitev, kadar je bilo uresničevanje pravice do odbitka DD V, ki 
je bil odveden v z vezi s temi storitvami, družbam, k i so prejele te s toritve, zav rnjeno zaradi 
nepravilnosti na računih, ki jih je izdala zadevna družba, iz vajalka storitev.
Podpisi