34

V teh okoliščinah je Gerechtshof te Amsterdam prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali storitev, ki jo sestavlja [osnovni] kabelski [paket] in za katero se zaračunavata tako strošek prenosa kot tudi znesek (strošek) za plačila izdajateljem radijskih in televizijskih programov in organizacijam za kolektivno upravljanje avtorskih pravic v zvezi z objavo vsebine, spada na stvarno področje uporabe NRO? 2. (a) Ali ima občina ob upoštevanju liberalizacije telekomunikacijskega sektorja in ciljev NRO, vključno z v njem določenim strogim postopkom usklajevanja in posvetovanja, ki se mora izvesti, preden se nacionalnemu regulativnemu organu podeli (izključna) pristojnost, da z ukrepi, kot je nadzor cen, posega v cene za končne uporabnike, še vedno pristojnost (nalogo), da varuje splošne interese svojih prebivalcev s poseganjem v cene za končne uporabnike prek klavzule o [ceni]? (b) Če je odgovor nikalen, ali NRO nasprotuje temu, da občina uporabi klavzulo o [ceni], dogovorjeno v okviru prodaje svojega kabelskega omrežja? Če je odgovor na drugo vprašanje, točki (a) in (b), nikalen, se postavlja to vprašanje: 3. Ali je državni organ, kot je občina, v primeru, kot je obravnavani, (prav tako) zavezan spoštovati načelo lojalnega sodelovanja v smislu prava Unije, če pri dogovoru o klavzuli o [ceni] in njeni kasnejši uporabi ne izvaja javne naloge, temveč deluje na podlagi pravice iz zasebnega prava (glej tudi šesto vprašanje, točka (a))? 4. Če se uporablja NRO in če mora občina hkrati spoštovati načelo lojalnega sodelovanja: (a) Ali obveznost lojalnega sodelovanja v povezavi z NRO (oziroma njegovimi cilji), vključno z v njem določenim strogim postopkom usklajevanja in posvetovanja, ki se mora izvesti, preden se nacionalnemu regulativnemu organu podeli pristojnost, da z ukrepi, kot je nadzor cen, posega v cene za končne uporabnike, nasprotuje temu, da občina uporabi klavzulo o [ceni]? (b) Če je odgovor nikalen, ali bi bil odgovor na četrto vprašanje, točka (a), drugačen za obdobje po ‚letter of serious doubt‘, v katerem je Komisija izrazila resne dvome glede združljivosti nadzora cen, ki ga je predlagal OPTA, s cilji NRO, navedenimi v členu 8 okvirne direktive, in zaradi katerega je OPTA opustil sprejetje tega ukrepa? 5. (a) Ali je člen 101 PDEU določba javnega reda, ki jo mora nacionalno sodišče uporabiti zunaj meja spora po uradni dolžnosti v smislu členov 24 in 25 nizozemskega zakonika o civilnem postopku? (b) Če je odgovor pritrdilen, v zvezi s katerimi dejstvi, ki so bila navedena v postopku, mora sodišče po uradni dolžnosti preučiti možnost uporabe člena 101 PDEU? Ali je sodišče to dolžno storiti tudi, če ta preučitev po tem, ko so stranke imele možnost, da se o tem izrečejo, (morda) vodi v dopolnitev dejstev v smislu člena 149 nizozemskega zakonika o civilnem postopku? 6. Če je treba člen 101 PDEU uporabiti zunaj meja spora strank po uradni dolžnosti, se ob upoštevanju (ciljev) NRO, njegove uporabe s strani OPTA in Evropske komisije ter dejstva, da so pojmi, kot sta pomembna tržna moč in razmejitev upoštevnih trgov, iz NRO prilagojeni podobnim pojmom iz konkurenčnega prava Unije, na podlagi navedenih dejstev v obravnavanem postopku postavljajo ta vprašanja: (a) Ali se občina pri prodaji svojega kabelskega omrežja in v zvezi z dogovorom o klavzuli o [ceni] v tem okviru šteje za podjetje v smislu člena 101 PDEU (glej tudi tretje vprašanje)? (b) Ali se klavzula [o ceni] šteje za pomembno omejitev (znatno omejitev) v smislu člena 101(1)(a) PDEU in kot je opisana v Obvestilu Komisije o sporazumih manjšega pomena, ki neznatno omejujejo konkurenco [po členu 81(1) ES] (de minimis) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 125, točka 11)? Če je tako, ali je že zaradi tega podana znatna omejitev konkurence v smislu člena 101(1) PDEU? Če ni tako, ali so za odgovor pomembne okoliščine, ki so navedene v šestem vprašanju, točka (d) […]? (c) Če klavzula o [ceni] ne predstavlja znatne omejitve, ali (že) zaradi tega omejuje konkurenco, ker: — je [NMa] ugotovil, da družba UPC z zaračunavanjem (višjih) cen za opravljanje storitev, ki ustrezajo […] prenosu osnovnega [kabelskega] paketa, na istem trgu ni zlorabila svojega prevladujočega položaja; — je Komisija v svojem ‚letter of serious doubt‘ izrazila resne dvome o združljivosti (predhodne) regulacije cen za končne uporabnike (z nadzorom cen) za storitve, kot je […] prenos osnovnega [kabelskega] paketa s strani družbe UPC, s cilji, opisanimi v členu 8 okvirne direktive? Ali je za odgovor pomembna okoliščina, da je OPTA na podlagi ‚letter of serious doubt‘ opustil nadzor cen? (d) Ali pogodba, ki vsebuje klavzulo o [ceni], znatno omejuje konkurenco v smislu člena 101(1) PDEU (tudi) ob upoštevanju dejstva, da: — se družba UPC šteje za podjetje s pomembno tržno močjo v smislu NRO (Obvestilo de minimis, točka 7); — so si skoraj vse nizozemske občine, ki so v 90‑ih letih svoja kabelska omrežja prodale kabelskim operaterjem, med njimi družbi UPC, v teh pogodbah pridržale pravico določanja cen osnovnih [kabelskih] paketov (Obvestilo de minimis, točka 8)? (e) Ali pogodba, ki vsebuje klavzulo [o ceni], prizadene (ali bi lahko prizadela) trgovino med državami članicami v smislu člena 101(1) PDEU – pri čemer je ta učinek natančneje opisan v Smernicah o konceptu vpliva na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 [ES] in 82 [ES] (UL 2004, C 101, str. 81) – ob upoštevanju dejstva, da: — se družba UPC v skladu z NRO šteje za podjetje s pomembno tržno močjo; — je OPTA evropski posvetovalni postopek – ki ga je treba v skladu z NRO izvesti, če bo načrtovani ukrep vplival na trgovino med državami članicami – izvedel za ukrep nadzora cen v zvezi s storitvami, kot je […] prenos osnovnega [kabelskega] paketa s strani kabelskih operaterjev s pomembno tržno močjo, kot je družba UPC; — je bila takrat vrednost pogodbe 51 milijonov nizozemskih guldnov (NLG), kar je več kot 23 milijonov EUR; — so si skoraj vse nizozemske občine, ki so v 90‑ih letih svoja kabelska omrežja prodale kabelskim operaterjem, med njimi družbi UPC, v teh pogodbah pridržale pravico določanja cen osnovnih [kabelskih] paketov? 7. Ali je nacionalno sodišče ob upoštevanju NRO in resnih dvomov, ki jih je Komisija izrazila v ‚letter of serious doubt‘ glede združljivosti (predhodne) regulacije cen za končne uporabnike s cilji konkurenčnega prava, še vedno pristojno, da na podlagi člena 101(3) PDEU odloči, da se prepoved iz člena 101(1) PDEU za klavzulo [o ceni] ne uporablja? Ali je za odgovor na to vprašanje pomembna okoliščina, da je OPTA na podlagi ‚letter of serious doubt‘ opustil načrtovani nadzor cen? 8. Ali evropska sankcija ničnosti iz člena 101(2) PDEU ob upoštevanju okoliščin ob sklenitvi pogodbe (začetek liberalizacije telekomunikacijskega sektorja) in kasnejšega razvoja znotraj telekomunikacijskega sektorja, vključno z uveljavitvijo NRO in s tem povezanimi resnimi pomisleki Komisije glede sprejetja ukrepa nadzora cen, pušča prostor za relativizacijo njene časovne veljavnosti?“