*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :577 1SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 19. septembra 2013  
Jezik postopka: francoščina.„Znamke — Direktiva 89 /104/EGS — Člen 5 — Soglasje imetnika znamke, da t retja oseba uporablja 
znak, ki j e enak znamki — Soglasje, podano v okviru deljene uporabe — Možnost navedenega imetnika, 
da o dstopi od deljene uporabe in začne izključno u porabljati svojo znamko“
V zadevi C-661/11,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Cour de cassation ( Belgija) z odločbo z dne 2. decembra 2011 , ki j e prispela na Sodišče 23. decembra 
2011 , v postopku
Martin Y Paz Diffusion SA
proti
Davidu De puydtu,
Fabriek v an M aroquinerie Gauquie NV,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič (poročevalec), predsednik senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča, v funkciji 
sodnika tretjega senata, E. Jarašiūnas, A. Ó Caoimh in C. G. Fernlund, sodniki,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: V. Tourrès, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 10. januarja 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za družbo M artin Y Paz Diffusion SA R . Byl, odvetnik,
— za D . Depuydta in dr užbo Fabriek van M aroquinerie G auquie N V P . Maeyaert in S. Lens, 
odvetnika,
— za poljsko v lado B. Majczyna, agent,
— za Evropsko ko misijo F. W. Bulst, T. van Rijn in J. Hottiaux, agenti,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 18. aprila 201 3
2 ECLI:EU:C:2013 :577SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov od 5 do 8 Prve dir ektive S veta 
z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakono daje dr žav članic v zvezi z blagovnimi znamkami 
(89/104/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, str. 92), ka kor je bila 
spremenjena s Sporazumom o Evropskem g ospodarskem p rostoru z dne 2. maja 1992 ( UL 1994 , L 1, 
str. 3, v nadaljevanju: Direktiva 89 /104).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d M artin Y Paz Diffusion SA ( v nadaljevanju: Martin Y Paz), 
družbo belgijskega prava, na eni strani ter D. Depuydtom in Fabriek van M aroquinerie Gauquie NV (v 
nadaljevanju: Fabriek van M aroquinerie Gauquie), prav tako dr užbo belgijskega prava, na drugi strani, 
v zvezi z uporabo znamk, imetnica katerih je družba Martin Y Paz.
Pravni okvir
3 V šesti uvodni izjavi Direktive 89 /104 j e bilo navedeno, da t a „ne m ore izključiti uporabe dr ugih 
predpisov držav članic, ki n iso predpisi o blagovnih znamkah, na primer predpisov v zvezi z nelojalno 
konkurenco, civilnopravno o dgovornostjo ali varstvom potrošnikov“.
4 Člen 5 Direktive 89 /104, naslovljen „Pravice iz znamke“, je določal:
„1.Registrirana znamka p odeljuje imetniku izključne pravice. Imetnik ima pravico, da t retjim osebam 
prepove, da b rez njegovega dovoljenja v gospodarskem p rometu uporabijo:
a) katerikoli znak, ki j e enak znamki, za enako b lago ali storitve, za katere je registrirana znamka;
[…]“
5 Člen 6 te dir ektive, naslovljen „Določbe in pogoji za zaposlitev“, je določal:
„1.Blagovna znamka n e da je imetniku p ravice, da t retji osebi prepove u porabo v gospodarskem 
prometu:
a) lastnega imena in naslova;
b) označb glede vrste, kakovosti, količine, namena, vrednosti, geografskega izvora, časa proizvodnje 
blaga ali opravljanja storitve ali drugih značilnosti blaga ali storitev;
c) blagovne znamke, kadar j e treba z njo označiti namen proizvoda a li storitve, zlasti za dodatke a li 
nadomestne dele,
pod pogojem, da j ih uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji.
2. Blagovna znamka n e da je imetniku p ravice, da t retji osebi prepove u porabo v gospodarskem 
prometu prejšnje pravice, ki ve lja le na določenem p odročju, če je ta pravica priznana v zadevni državi 
članici in znotraj me ja področja, na katerem j e priznana.“
ECLI:EU:C:2013 :577 3SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
6 V prvotni različici člena 7 Direktive, naslovljenega „Izčrpanje pravice iz znamke“, je bilo določeno:
„1.Znamka imetniku n e da je pravice, da p repove n jeno u porabo v zvezi z blagom, ki j e bilo da no n a 
trg Skupnosti označeno s to znamko s strani imetnika ali z njegovim soglasjem.
2. Odstavek 1 se ne uporablja, če obstajajo zakoniti razlogi, da i metnik nasprotuje nadaljnjemu trženju 
blaga, še zlasti, če se stanje blaga spremeni ali poškoduje po tem, ko j e bilo da no n a trg.“
7 V skladu s členom 65(2) Sporazuma o Evropskem g ospodarskem p rostoru z dne 2. maja 1992 
v povezavi s Prilogo XVII, točka 4, k temu sporazumu je bila prvotna različica člena 7(1) Direktive 
89/104 s premenjena za namene tega sporazuma tako, da j e bil izraz „Skupnosti“ nadomeščen 
z besedami „na ozemlju ka tere ko li pogodbenice“.
8 Člen 8 Direktive 89 /104 j e določal:
„1.Znamka j e lahko p redmet licence za nekatere ali vse vrste blaga ali storitev, za ka tere je 
registrirana, in za celotno a li del ozemlja zadevne dr žave č lanice. Licenca je lahko i zključna ali 
neizključna.
2. Imetnik blagovne znamke lahko u veljavi pravice iz blagovne znamke p roti pridobitelju licence, ki 
ravna v nasprotju s katerokoli določbo v licenčni pogodbi […]“
9 Direktiva 89 /104 j e bila razveljavljena z Direktivo 2008 /95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
22. oktobra 2008 o približevanju zakono daje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, 
str. 25), ki j e začela veljati 28. novembra 2008 . Vendar gl ede na čas dejanskega stanja za spor o glavni 
stvari ve lja Direktiva 89 /104.
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
10 P. Baquet, proizvajalec usnjene galanterije in lastnik podjetja, ki i zhaja iz družbe belgijskega prava, ki j e 
leta 1989 ra zglasila stečaj, je s pogodbo, sklenjeno 6. junija 1990 dr užbi Martin Y Paz firmo te družbe, 
in sicer „Nathan“, prodal „za obratovanje linije proizvodov drobne galanterije“.
11 Ta pogodba je določala, da P . Baquet ostane „imetnik imena za izdelovanje ročnih torbic“. Družba 
Martin Y Paz se je zavezala, da gl ede izdelave i n di stribucije teh proizvodov ne bo nelojalno 
konkurirala, me dtem ko j e P. Baquet zagotovil izključno u porabo imena „Nathan“ s strani družbe 
Martin Y Paz za izdelavo in distribucijo proizvodov drobne galanterije.
12 P. Baquet je s pogodbo z dne 2. maja 1995 s vojo dejavnost v zvezi z ročnimi torbicami prodal 
D. Depuydtu, poslovodji družbe Fabriek van M aroquinerie Gauquie.
13 Ta pogodba je določala, da z adevna dejavnost vključuje besedno z namko B enelux N athan (v 
nadaljevanju: besedna znamka N athan), ki j o je P. Baquet registriral leta 1991 z a proizvode iz 
razredov 18 in 25 N icejskega ara nžmaja o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi r egistracije 
znamk z dne 15. junija 1957 , v revidira ni in spremenjeni obliki (v nadaljevanju: Nicejski ara nžma). 
Med te proizvode spadajo usnjeni izdelki (razred 18) ter oblačila in čevlji (razred 25).
14 D. Depuydt je tako p ostal imetnik te besedne znamke.
15 V navedeni pogodbi z dne 2. maja 1995 j e me d dr ugim navedena zaveza P. Baqueta do dr užbe Martin 
Y Paz, da n e bo izdeloval in distribuiral proizvodov drobne galanterije pod imenom „Nathan“.
4 ECLI:EU:C:2013 :577SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
16 D. Depuydt je po sklenitvi te pogodbe začel prek posrednika, družbe Fabriek van M aroquinerie 
Gauquie in pod besedno z namko N athan da jati na trg ročne torbice, na ka terih je pritrjena črka 
N v vodoravno ra zpotegnjeni pisavi.
17 Od dne, ko s o stranke iz postopka v glavni stvari v sporu, tudi dr užba Martin Y Paz na svoje proizvode 
pritrjuje črko N v vodoravno ra zpotegnjeni pisavi.
18 Družba Martin Y Paz je s telefaksom z dne 18. julija 1998 dr užbi Fabriek van M aroquinerie Gauquie 
očitala, da me d obema dr užbama ni sodelovanja. Predlagala je, da s e dogovorita o materialih in 
barvah, ki s e uporabljajo za proizvode, ter o izmenjavi seznama strank.
19 Družba Martin Y Paz je 14. avgusta 1998 z a proizvode zlasti iz razredov 18 in 25 N icejskega ara nžmaja 
registrirala figurativno z namko B enelux, sestavljeno i z črke N v vodoravno ra zpotegnjeni pisavi (v 
nadaljevanju: znamka N ) in figurativno z namko B enelux, sestavljeno iz stilizirane različice besednega 
znaka „Nathan“ (v nadaljevanju: figurativna znamka N athan).
20 Od leta 2002 t ako dr užba Martin Y Paz ko t tudi dr užba Fabriek van M aroquinerie Gauquie uporabljata 
tudi besedni znak „Nathan Baume“. Družba Martin Y Paz je 24. januarja 2002 t a znak registrirala ko t 
znamko B enelux za proizvode iz razredov 18 in 25 N icejskega ara nžmaja (v nadaljevanju: znamka 
Nathan Baume).
21 Obe dr užbi sta dr uga dr ugi prodajali svoje proizvode (ročne torbice in čevlje, ki j ih izdeluje dr užba 
Fabriek van M aroquinerie Gauquie, ter druge usnjene izdelke, ki j ih izdeluje družba Martin Y Paz) in 
jih razstavljali v svojih prodajalnah.
22 Odnosi me d navedenima družbama so se postopoma poslabšali.
23 D. Depuydt in dr užba Fabriek van M aroquinerie G auquie (v nadaljevanju, skupaj: Gauquie) sta 
24. maja 2005 z oper družbo M artin Y Paz vložila tožbo pri T ribunal de comme rce de Nivelles za 
razglasitev n ičnosti znamke N , figurativne znamke N athan in znamke N athan Baume o ziroma sta 
podredno p redlagali, naj se odloči, da s o te znamke ve ljavne le za proizvode dr obne usnjene 
galanterije.
24 Tribunal de comme rce de Nivelles je s sodbo z dne 19. oktobra 2006 z avrnilo tožbo, ki m u je bila 
predložena.
25 Družba Martin Y Paz je 11. januarja 2007 p redsedniku T ribunal de comme rce de Nivelles predlagala, 
naj družbi Gauquie naloži, naj preneha uporabljati znake, ki s o enaki ali podobni znamkama N in 
Nathan B aume z a proizvode iz ra zredov 18 in 25 N icejskega ara nžmaja. Družba G auquie je 
z nasprotno t ožbo temu sodišču predlagala, naj družbi Martin Y Paz prepove u porabo navedenih 
znamk in vseh znakov, ki s o enaki ali podobni besedni znamki N athan za usnjene proizvode, ki n iso 
proizvodi dr obne usnjene galanterije.
26 Predlog dr užbe M artin Y Paz je bil zavrnjen s sodbo z dne 9. maja 2007 , s katero je bilo tej družbi 
naloženo, da p od znakom „N“, „Nathan“ ali „Nathan Baume“ ne sme i zdelovati ali tržiti ročnih torbic, 
ki so enake ali podobne tistim, ki j ih distribuira dr užba Gauquie.
27 Cour d’appel de Bruxelles je obravnavalo pritožbo dr užbe Martin Y Paz in nasprotno p ritožbo dr užbe 
Gauquie zoper to sodbo z dne 9. maja 2007 t er pritožbo dr užbe G auquie zoper sodbo z dne 
19. oktobra 2006 , navedeno v točki 24 te sodbe.
ECLI:EU:C:2013 :577 5SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
28 To sodišče je s sodbo z dne 8. novembra 2007 ra zsodilo, da dr užba Gauquie ne sme u porabljati znakov, 
ki so enaki ali podobni znamki N ali Nathan Baume z a proizvode, ki n iso ročne torbice in čevlji, in da 
družba M artin Y Paz ne sme u porabljati znamke N , figurativne znamke N athan in znamke N athan 
Baume z a ročne torbice in čevlje. V preostalem j e pritožbo dr užbe Gauquie, vloženo z oper navedeno 
sodbo z dne 19. oktobra 2006 , zavrnilo.
29 Glede pravic, ki j ih njihovemu imetniku, družbi Martin Y Paz, podeljujeta znamki N in Nathan Baume, 
je Cour d’appel de Bruxelles ugotovilo, da j e ta družba do predloga za sprejetje odredbe, ki g a je vložila 
pri predsedniku T ribunal de comme rce de N ivelles, vedno p riznavala, da dr užba G auquie lahko 
uporablja znake, ki s o enaki tem z namkam z a ročne torbice in čevlje. Poleg tega naj bi bilo to 
priznanje poudarjeno z večkrat ponovljenimi predlogi dr užbe M artin Y Paz, ki s e nanašajo na 
vzpostavitev skupnega vodenja trženja njenih proizvodov in proizvodov družbe Gauquie.
30 Navedeno s odišče je na podlagi teh dejstev sklepalo na obstoj „nepreklicnega soglasja“ družbe Martin 
Y Paz, da l ahko dr užba Gauquie navedena znaka u porablja za ročne torbice in čevlje. Ugotovilo je, 
prvič, da j e dr užba M artin Y Paz s tem, da j e pod posebej strogimi pogoji zahtevala prepoved te 
uporabe, zlorabila izključno p ravico iz njenih znamk, in dr ugič, da t rženje ročnih torbic ali čevljev 
s strani te dr užbe pod tema znamkama pomeni dejanje nelojalne kon kurence, ker naj bi imela ta 
družba neupravičeno ko rist od vlaganja dr užbe Gauquie v to, da b i se javnost seznanila z njenimi 
proizvodi visoke ka kovosti, in naj bi lahko p oleg tega ustvarila resno z medo pri potrošnikih.
31 Družba M artin Y Paz je 22. oktobra 2008 v ložila ka sacijsko p ritožbo zoper sodbo z dne 8. novembra 
2007 , navedeno v točki 28 te sodbe.
32 Družba M artin Y Paz ob priznanju, da j e soglašala s tem, da dr užba Gauquie za nedoločen čas 
uporablja znake, ki s o enaki znamkam N in Nathan Baume z a ročne torbice in čevlje, trdi, da j e Cour 
d’appel de Bruxelles napačno u porabilo pravo s tem, da j e to soglasje opredelilo za „nepreklicno“. Ta 
družba me ni, da j e bilo mogoče to soglasje kadar koli enostransko p reklicati. Ker je bilo njeno s oglasje 
k uporabi s strani družbe Gauquie preklicano, naj njena zahteva, da s e dr užbi Gauquie prepove 
kakršnakoli uporaba znakov, ki s o enaki a li podobni njenim z namkam, nikakor ne bi pomenila 
zlorabe, ampak naj bi pomenila legitimno izvrševanje izključne pravice iz znamk, ka terih imetnica je.
33 Cour d’appel de Bruxelles naj prav tako n e bi pravilno u porabilo prava s tem, da j e ugotovilo, da 
družba M artin Y Paz ne sme i zdelovati in tržiti ročnih torbic in čevljev p od znamkama N in Nathan 
Baume. V zvezi s tem dr užba Martin Y Paz opozarja, da s ta bili zadevni znamki registrirani za razreda 
proizvodov, v katera me d dr ugim spadajo ročne torbice in čevlji. Zato bi se tej družbi s prepovedjo 
uporabe njenih lastnih znamk za te proizvode to njeno izključno p ravico odvzelo.
34 Cour de cassation je v sodbi, izdani 2. decembra 2011 , zavrnilo utemeljitev dr užbe Martin Y Paz, da j e 
bil njen predlog za sprejetje odredbe le izraz izključne pravice iz njenih znamk in ga torej ni mogoče 
opredeliti za zlorabo. V zvezi s tem t o sodišče navaja, da u gotovitev – s strani Cour d’appel de 
Bruxelles – ra vnanja, ki p omeni zlorabo s strani družbe Martin Y Paz, ni temeljila le na soglasju, ki g a 
je da la ta družba, ampak tudi na besedah, s katerimi je ta družba oblikovala svoj predlog za sprejetje 
odredbe, in na prikritem m otivu maščevanja.
—
—
6 ECLI:EU:C:2013 :577SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
35 Cour de cassation s e nasprotno s prašuje, ali je Cour d’appel de Bruxelles lahko, ne da b i napačno 
uporabilo pravo, družbi Martin Y Paz odvzelo možnost uveljavljati svoje znamke v razmerju do družbe 
Gauquie ter možnost, da b i sama svoje znamke u porabljala za ročne torbice in čevlje. Zato se je 
v navedeni sodbi z dne 2. decembra 2011 o dločilo, da p rekine odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predloži ta vp rašanja:
„1.(a) Ali je treba člena 5(1) in 8(1) [Direktive 89 /104] razlagati tako, da i metnik izključne pravice, 
ki m u je bila podeljena z registrirano z namko, te dokončno n e m ore ve č uveljavljati 
v razmerju do tretje osebe za vse proizvode, navedene ob registraciji:
kadar j e imetnik da lj časa delil uporabo te znamke s to tretjo osebo v okviru neke v rste 
skupnega imetništva za del navedenih proizvodov;
kadar j e ob tej delitvi tej tretji osebi da l nepreklicno s oglasje, da l ahko u porablja to 
znamko z a te proizvode?
(b) Ali je treba navedena člena razlagati tako, da l ahko u poraba nacionalnega pravila, kot je to, po 
katerem i metnik pravice te ne m ore napačno i zvajati ali zlorabiti, pripelje do dokončne 
preprečitve izvajanja te izključne pravice za del zadevnih proizvodov, ali pa ju je treba 
razlagati tako, da j e treba to uporabo omejiti na dr ugačno s ankcioniranje navedenega 
napačnega izvajanja ali zlorabe pravice?
2. (a) Ali je treba člena 5(1) in 8(1) [Direktive 89 /104] razlagati tako, da l ahko n acionalno s odišče, 
ko imetnik registrirane znamke o dstopi od svoje zaveze do tretje osebe, da n e bo uporabljal 
te znamke z a nekatere proizvode, in jo torej namerava spet uporabljati sam, kljub temu 
dokončno p repove to ponovno u porabo, ker naj bi pomenila nelojalno kon kurenco, saj iz 
tega izhajata ko rist za imetnika z aradi o glaševanja, za ka tero je pred tem v zvezi z znamko 
poskrbela navedena tretja oseba, in morebitna zmeda p ri strankah, ali pa ju je treba razlagati 
tako, da m ora nacionalno s odišče naložiti drugačno s ankcijo, ki i metniku te ponovne uporabe 
ne preprečuje dokončno?
(b) Ali je treba navedena člena ra zlagati tako, da j e dokončna prepoved uporabe imetniku 
upravičena, kadar j e tretja oseba ve č let vlagala v to, da b i javnost seznanila s proizvodi, za 
katere ji je imetnik dovolil uporabo znamke?“
Dopustnost predloga z a sprejetje predhodne odločbe
36 Družba G auquie me ni, da p ostavljena vp rašanja niso d opustna oziroma da j ih je treba vsaj 
preoblikovati.
37 Poudarja, da s pora me d njo in dr užbo M artin Y Paz ne ureja Direktiva 89 /104, ampak nacionalno 
pravo, s katerim je bila prenesena ta dir ektiva. Ker Sodišče ni pristojno z a razlago nacionalnega prava, 
se tega predloga za sprejetje predhodne odločbe ne bi smelo obravnavati.
38 Vsekakor naj bi odgovor na postavljena vp rašanja ne bil upošteven za rešitev spora o glavni stvari. 
Družba Gauquie v zvezi s tem o pozarja, da s e člen 5 Direktive 89 /104 n anaša na obseg izključne 
pravice iz znamke, če ni podano s oglasje, me dtem ko t a predložitvena odločba temelji na obstoju 
„nepreklicnega soglasja“. Člen 8 te dir ektive, ki s e nanaša na licence, naj tudi n e bi imel zveze 
s sporom o glavni stvari, saj me d družbama Martin Y Paz in Gauquie ni bila sklenjena no bena licenčna 
pogodba.
ECLI:EU:C:2013 :577 7SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
39 Poleg tega naj bi bilo m ogoče na podlagi vprašanj, kot so ta, ki j ih je oblikovalo Cour de cassation, 
sklepati, da j e Cour d’appel de Bruxelles dr užbi M artin Y Paz prepovedalo vsakršno i zvrševanje 
izključne pravice iz njenih znamk, me dtem ko j e tej dr užbi izvrševanje te pravice dejansko 
prepovedalo le za ročne torbice in čevlje.
40 Evropska ko misija se strinja z utemeljitvijo dr užbe Gauquie glede neupoštevnosti člena 8 Direktive 
89/104 z a rešitev s pora o glavni stvari. Nasprotno, v zvezi s členom 5 te dir ektive me ni, da j e ta 
določba lahko u poštevna, četudi se bo m oral po m nenju te institucije spor o glavni stvari r ešiti 
predvsem n a podlagi belgijskega civilnega prava in pravil lojalne kon kurence.
41 Družba M artin Y Paz in poljska v lada n ista izpodbijali dopustnosti predloga za sprejetje predhodne 
odločbe.
42 Najprej, glede utemeljitve dr užbe G auquie, da p redložitveno s odišče dejansko z ahteva ra zlago 
nacionalnega prava, s katerim je bila prenesena Direktiva 89 /104, je treba ugotoviti, da t a dr užba ne 
oporeka, da m ora b iti uporaba nacionalnega prava ali prava Beneluksa na področju znamk v skladu 
z Direktivo o približevanju zakono daj držav članic o znamkah. Ve ndar p redložitveno s odišče zahteva 
prav razlago Direktive 89 /104, da b i odločilo, ali je Cour d’appel de Bruxelles lahko, ne da b i kršilo to 
direktivo, družbi Martin Y Paz prepovedalo uporabo njenih znamk za ročne torbice in čevlje ter 
uveljavljanje izključne pravice, ki j o te znamke p odeljujejo dr užbi Gauquie. V teh okoliščinah ni 
mogoče trditi, da s e predlog za sprejetje predhodne odločbe nanaša na ka j drugega ko t na razlago 
prava Unije (glej po analogiji sodbo z dne 11. septembra 2003 v zadevi Anomar in dr ugi, C-6/01, 
Recueil, str. I-8621 , točka 38).
43 Dalje, v zvezi s trditvijo, da č lena 5 in 8 navedene dir ektive n ista upoštevna za rešitev spora o glavni 
stvari, je iz ustaljene sodne prakse razvidno, da j e tako trditev m ogoče sprejeti samo, če je očitno, da 
zahtevana ra zlaga nima no bene zveze z resničnostjo ali predmetom n avedenega spora (glej me d 
drugim sodbe z dne 13. marca 2001 v zadevi PreussenElektra, C-379/98, Recueil, str. I-2099 , točka 39; 
z dne 5. decembra 2006 v združenih zadevah Cipolla in drugi, C-94/04 in C-202/04, ZOdl., str. I-11421 , 
točka 25, in z dne 18. julija 2013 v zadevi Daiichi Sankyo in Sanofi-Aventis Deutschland, C-414/11, 
točka 35).
44 Čeprav je res, kot je poudarila dr užba Gauquie, da s e člen 5 Direktive 89 /104 n anaša na uporabo 
znakov, ki s o enaki ali podobni znamki, ne da b i njen imetnik soglašal z njo, pa nasprotno iz navedbe 
predložitvenega sodišča glede obstoja „nepreklicnega soglasja“ ne izhaja nujno, da dr užba Martin Y Paz 
soglaša s tem, da dr užba Gauquie lahko u porablja znake, ki s o enaki n jenim znamkam, in da t ako 
v zadevi v glavni stvari m anjka e den od bistvenih elementov za uporabo pravila iz člena Direktive 
89/104, in sicer neobstoj soglasja.
45 Nasprotno, iz dejstev, povzetih v točki 25 te sodbe, naj bi izhajalo, da dr užba Martin Y Paz ne soglaša 
več s pritrditvijo njenih znamk na proizvode družbe Gauquie.
46 Poleg tega iz predložitvene odločbe izhaja, da j e Cour de cassation z uporabo izraza „nepreklicno 
soglasje“ povzelo terminologijo, ki j o je Cour d’appel de Bruxelles uporabilo, da b i pokazalo, prvič, da 
se je družba Martin Y Paz v okviru deljene uporabe za nedoločen čas družbi Gauquie zavezala, da n e 
bo nasprotovala njeni uporabi znakov, ki s o podobni njenim znamkam za ročne torbice in čevlje, in 
drugič, da t e zaveze ni bilo mogoče enostransko p reklicati ali vsaj ne z ravnanjem, ki p omeni zlorabo 
kot v obravnavani zadevi. Uporaba navedenega izraza v predlogu za sprejetje predhodne odločbe 
nakazuje, da j e družba Martin Y Paz nezakonito preklicala svoje soglasje, in ne omogoča sklepa, da s e 
člen 5 Direktive 89 /104 o čitno n e nanaša na predmet v zadevi v glavni stvari.
8 ECLI:EU:C:2013 :577SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
47 Tudi dejstvo, da j e na podlagi formulacije vprašanj za predhodno o dločanje mogoče sklepati, da s e spor 
o glavni stvari n anaša na ukrep, ki i metniku z namk prepoveduje vsakršno izvrševanje izključne pravice 
iz teh znamk, me dtem ko j e bilo temu imetniku d ejansko le prepovedano i zvrševanje te pravice za 
nekatere proizvode, ne povzroči nedopustnosti predloga za sprejetje predhodne odločbe. Na tem me stu 
zadošča, da s e postavljena vp rašanja preoblikujejo.
48 V zvezi s členom 8 Direktive 89 /104 p a je treba ugotoviti, da ra zlaga te določbe, ki s e nanaša na 
licence, ni potrebna za rešitev spora o glavni stvari. Okoliščina, ki j o poudarjata dr užba Gauquie in 
Komisija, da o dnosi me d strankami iz postopka v glavni stvari n ikoli niso bili urejeni z licenco, je 
navedena v predložitveni odločbi, in jo je potrdila družba Martin Y Paz v odgovor na vp rašanje, ki g a 
je postavilo Sodišče na ustni obravnavi. V zvezi s tem j e dr užba M artin Y Paz ob zatrjevanju, da s e 
deljena uporaba z družbo Gauquie proizvodov „Nathan“ in znamk, ki s e nanašajo na njih, približuje 
pogodbeno d oločenemu licenčnemu ra zmerju, priznala, da n avedena uporaba dejansko n i imela 
značilnosti takega razmerja.
49 Iz zgoraj navedenega sledi, da p redlog za sprejetje predhodne odločbe ni dopusten v delu, v katerem s e 
nanaša na razlago člena 8 Direktive 89 /104, in da g a je treba v preostalem š teti za dopusten.
Vprašanja za predhodno odločanje
50 Predložitveno s odišče z vprašanji, ki j ih je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali člen 5 
Direktive 89 /104 n asprotuje temu, da b i se imetniku z namke – ki j e v okviru deljene uporabe s tretjo 
osebo soglašal, da t a tretja oseba uporablja znake, ki s o enaki n jegovim z namkam z a nekatere 
proizvode iz razredov, za ka tere so registrirane te znamke, in ki ž eli sedaj to uporabo prepovedati – 
odvzeti vsakršno m ožnost, da i zključno p ravico, ki m u jo podeljujejo navedene znamke, uveljavlja 
zoper to tretjo osebo ter možnost, da b i sam izvrševal to izključno p ravico za proizvode, ki s o enaki 
proizvodom te tretje osebe.
51 Družba Martin Y Paz me ni, da n avedeni člen 5 nasprotuje takem u odvzemu, ker naj bi ta po njenem 
mnenju povzročil izničenje bistva izključne pravice iz zadevnih znamk. Edine dopustne omejitve tej 
izključni pravici naj bi bile omejitve, ki s o navedene v členih 6 in 7 Direktive 89 /104.
52 Družba Gauquie nasprotno trdi, da j e izključna pravica iz znamke o mejena tudi z načelom, ki i zhaja iz 
nacionalnega pravnega reda, v skladu s katerim imetnik pravice te ne sme i zvrševati nelojalno a li 
z ravnanjem, ki p omeni zlorabo. Navedeni odvzem n aj bi bil torej v skladu s členom 5 Direktive 
89/104.
53 Poljska v lada i n Komisija me nita, da n avedeno n ačelo dejansko o mejuje izključno p ravico iz znamke, 
ampak da n e more povzročiti dokončne preprečitve izvrševanja te izključne pravice. Ta vlada p oleg 
tega me ni, da j e treba v sporu, kot je ta v postopku v glavni stvari, preučiti vprašanje, ali bi lahko 
uporaba, ki j o imetnik znamke želi prepovedati, posegala v katero od funkcij te znamke.
54 Najprej je treba opozoriti, da s o členi od 5 do 7 Direktive 89 /104 p opolnoma uskladili pravila v zvezi 
s pravicami iz znamke, s čimer so bile opredeljene pravice, ki j ih imetniki znamk uživajo v Evropski 
uniji (glej me d dr ugim sodbe z dne 20. novembra 2001 v združenih zadevah Zino D avidoff et Levi 
Strauss, od C-414/99 d o C 416/99, Recueil, str. I-8691 , točka 39; z dne 3. junija 2010 v zadevi Coty 
Prestige Lancaster Group, C-127/09, ZOdl., str. I-4965 , točka 27, in z dne 22. septembra 2011 v zadevi 
Budějovický B udvar, C-482/09, ZOdl., str. I-8701 , točka 32).
55 Zato ra zen v posebnih primerih, ki j ih določajo člen 8 in naslednji navedene dir ektive, nacionalno 
sodišče v okviru spora, ki s e nanaša na izvrševanje izključne pravice iz znamke, te izključne pravice ne 
more omejiti na način, ki p resega omejitve, ki i zhajajo iz navedenih členov od 5 do 7.
ECLI:EU:C:2013 :577 9SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
56 Glede navedenih omejitev, prvič, ni sporno, da no bena od omejitev iz člena 6 Direktive 89 /104 n i 
upoštevna v položaju, kot je ta v postopku v glavni stvari.
57 Drugič, treba je poudariti, da s oglasje, ko t je to, na podlagi ka terega je lahko dr užba G auquie 
uporabljala znake, ki s o enaki znamkam dr užbe M artin Y Paz za ročne torbice in čevlje, res vodi do 
izčrpanja izključne pravice v smislu člena 7 navedene dir ektive, ampak to le za posamezne proizvode, 
ki jih je prejemnik soglasja prvič da l na trg v Evropskem g ospodarskem p rostoru (glej v tem s mislu 
sodbo z dne 1. julija 1999 v zadevi Sebago et M aison D ubois, C-173/98, Recueil, str. I-4103 , 
točki 19 in 20, in zgoraj navedeno s odbo Coty Prestige Lancaster Group, točka 31). Iz te sodne prakse 
in tudi iz besedila navedenega člena 7 je razvidno, da s e tretja oseba, ki p rejme t o soglasje in ki s e zato 
lahko s klicuje na izčrpanje izključne pravice za vse posamezne proizvode, zajete z navedenim 
soglasjem, ki j ih da je na trg v EGP, na tako izčrpanje ne more več sklicevati, ko s oglasja ni več.
58 Tretjič, glede omejitev izključne pravice, ki i zhajajo iz člena 5 Direktive 89 /104 ko t takega, se v skladu 
z ustaljeno s odno p rakso izključna pravica iz te določbe dodeli za to, da i metnik znamke lahko z avaruje 
svoje posebne interese ko t imetnik znamke, to pomeni, da s e zagotovi, da z namka lahko o pravi svoje 
funkcije. Zato m ora biti izvrševanje te pravice omejeno n a primere, v katerih uporaba znaka s strani 
tretje osebe posega ali bi lahko p osegala v katero od funkcij znamke. Med te funkcije ne spada s amo 
bistvena funkcija znamke p otrošnikom jamčiti za poreklo zadevnega proizvoda a li storitve, ampak tudi 
njene druge funkcije, kot je zagotavljanje ka kovosti tega proizvoda a li storitve, sporočanje, investiranje 
ali oglaševanje (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Budějovický B udvar, točka 71 in navedena 
sodna praksa, in sodbo z dne 22. septembra 2011 v zadevi Interflora in Interflora B ritish U nit, 
C-323/09, ZOdl., str. I-8625 , točke o d 32 d o 41).
59 V obravnavani zadevi bi izključna pravica iz znamk družbe Martin Y Paz, ki j o želi ta odslej izvrševati, 
lahko s padala pod primer iz člena 5(1)(a) Direktive 89 /104, in sicer primer, ko i metnik znamke 
nasprotuje, da t retja oseba brez njegovega soglasja uporablja znak, ki j e enak tej znamki, za proizvode, 
ki so enaki tistim, za katere je bila registrirana znamka.
60 Če je treba, kar m ora preveriti predložitveno s odišče, za družbo Gauquie dejansko u gotoviti, da j e ta – 
odkar j e družba Martin Y Paz izrazila željo izvrševati svojo izključno p ravico nasproti družbi Gauquie – 
znake, ki s o enaki znamkam dr užbe Martin Y Paz, uporabljala brez njenega soglasja, mora to sodišče, 
v skladu z navedbami iz točke 58 t e sodbe, presoditi, ali v okoliščinah obravnavanega primera ta 
uporaba posega ali bi lahko p osegala v katero od funkcij navedenih znamk. Č e bi se izkazalo, da t ako 
poseganje ali tveganje poseganja obstaja, bi bilo treba ugotoviti, da o dvzem m ožnosti družbi Martin 
Y Paz, da b i izvrševala svojo izključno p ravico nasproti tej uporabi družbe Gauquie, presega omejitve, 
ki izhajajo iz členov od 5 do 7 Direktive 89 /104.
61 Res je sicer – ko t potrjuje sklicevanje v šesti uvodni izjavi Direktive 89 /104 n a nacionalno p ravo na 
področju civilnopravne odgovornosti – da l ahko n acionalno s odišče imetniku z namke n aloži sankcijo 
ali povrnitev p ovzročene škode, če ugotovi, da j e ta imetnik nezakonito preklical soglasje, na podlagi 
katerega je lahko t retja oseba uporabljala znake, ki s o enaki n jenim z namkam. Ve ndar p a, kot sta 
navedli poljska v lada i n Komisija in tudi g eneralni pravobranilec v točkah od 78 d o 83 s klepnih 
predlogov, ugotovitev takega ravnanja ne more povzročiti podaljšanja, s sodno o dločbo in za nedoločen 
čas, deljene uporabe navedenih znamk, če skupna volja zadevnih dr užb za tako u porabo ne obstaja več.
62 Glede na zgoraj navedeno j e treba na postavljena vp rašanja odgovoriti, da č len 5 Direktive 89 /104 
nasprotuje temu, da s e imetniku z namke, ki j e v okviru deljene uporabe s tretjo osebo, soglašal, da 
tretja stranka u porablja znake, ki s o enaki njegovim znamkam, za nekatere proizvode iz razredov, za 
katere so bile te znamke r egistrirane, in čigar soglasje ne obstaja ve č, odvzameta vsakršno m ožnost 
uveljavljanja izključne pravice iz navedenih znamk v razmerju do navedene tretje osebe in možnost, da 
bi sam izvrševal to izključno p ravico za proizvode, ki s o enaki proizvodom te tretje osebe.
10 ECLI:EU:C:2013 :577SODBAZDNE19.9.2013 –ZADEVAC-661/11
MARTIN Y P AZDIFFUSION
Stroški
63 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Člene 5 Pr ve Direktive Sveta 8 9 / 1 0 4 / E GS z dne 2 1. decembra 1 9 8 8 o približevanju zakonodaje 
držav članic v z vezi z blagovnimi znamkami, kakor je b ila spremenjena s Sporazumom 
o skupnem g ospodarskem p rostoru z dne 2. maja 1 9 9 2 , nasprotuje te mu, da se imetniku 
znamke, ki je v okviru de ljene uporabe s tretjo osebo, soglašal, da tretja stranka uporablja znake, 
ki so enaki njegovim z namkam, z a nekatere proiz vode i z raz redov, za katere so bile te z namke 
registrirane, in čigar soglasje ne obstaja več, odv zameta vsakršno m ožnost uveljavljanja izključne 
pravice iz navedenih znamk v razmerju do navedene tretje osebe in m ožnost, da bi sam iz v rševal 
to izključno pravico za proiz vode, ki so enaki proiz vodom te t retje osebe.
Podpisi