ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
V zvezi s tožbo zaradi pogodbene odgovornosti, ki je vložena po tem, ko Komisija predčasno odpove pogodbo o subvenciji, sklenjeno v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, zaradi finančnih nepravilnosti, ki naj bi jih storil sopogodbenik, to, da Komisija še presoja, ali so stroški, ki jih navaja tožeča stranka, upravičeni in zato, ali je treba plačati nek znesek na podlagi navedene pogodbe, ne more biti podlaga za sklep, da tožeča stranka nima obstoječega in dejanskega pravnega interesa od Splošnega sodišča zahtevati, naj Komisijo obsodi na plačilo za izpolnitev pogodbe. Od vložitve tožbe dalje je namreč očitno, da bi tožeča stranka imela korist, če s svojo tožbo uspe.

Poleg tega Komisija ne more trditi, da tožeča stranka nima pravnega interesa, ker je bilo njeno neplačilo zneska, ki je dolgovan za izpolnitev pogodbe, tožeči stranki ob vložitvi tožbe negotovo in hipotetično. Ob vložitvi tožbe je bilo namreč očitno, da Komisija ni plačala zadevnega zneska.

Vprašanja, ali je bila Komisija zavezana zadevni znesek plačati pred vložitvijo te tožbe, ali bi lahko plačilo odložila zaradi revizije, ki je takrat potekala in ali bi Splošno sodišče moralo sodni postopek odložiti do konca revizije Komisije oziroma, nasprotno, ali bi se moralo izreči neposredno o upravičenosti stroškov, zahtevajo presojo elementov v zvezi z vsebino tožbe, in ne z njeno dopustnostjo.

Te ugotovitve ne omaje sodna praksa, ki se nanaša na to, naj sodišče Unije ugotovi, da sme stranka obdržati izplačila, ki jih je Komisija že plačala na podlagi zadevnih pogodb. Medtem ko je namreč pri dajatvenih tožbah, ki se nanašajo na izpolnitev konkretnih zahtevkov, pravni interes na splošno brez težav mogoče izpeljati iz konteksta samega tožbenega predloga, je treba legitimen interes tožeče stranke za abstraktno sodno ugotovitev glede obstoja ali neobstoja pravnega razmerja ali neke pravice praviloma posebej utemeljiti. Ni namreč naloga sodišč Unije, da bi izdajala abstraktna pravna mnenja.

(Glej točke od 51 do 55.)
3.

Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Absolutni razlogi za ničnost — Registracija v nasprotju s členom 7(1)(c) Uredbe št. 207/2009 — Besedna znamka MovieStation (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1)(c) in 52(1)(a)) (Glej točke 21, 34 in od 38 do 40.)
Če bi Splošno sodišče presodilo, da je odbor za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) naredil očitno napako pri presoji s tem, da je zavrnil prekinitev – do odločitve o zahtevi za ugotovitev ničnosti prejšnje znamke, vloženi pri Uradu – pritožbenega postopka, ki poteka pred njim glede odločbe odbora za ugovore, bi njegova celotna presoja glede utemeljenosti pritožbe nujno postala vprašljiva. Odbor namreč ne bi mogel preučiti pritožbe in tožeči stranki delno ugoditi, če bi prekinil pritožbeni postopek. Poleg tega bi moral odbor za pritožbe, če bi bila odločba o zavrnitvi prekinitve razglašena za nično in če bi mu bila zadeva ponovno predložena, prekiniti pritožbeni postopek in po končani prekinitvi izpeljati posledice postopka za ugotovitev ničnosti prejšnje znamke na podlagi analize utemeljenosti vseh argumentov, ki jih je tožeča stranka uveljavljala zoper odločbo oddelka za ugovore.

V skladu s členom 21 Statuta Sodišča Evropske unije, ki se v skladu s členom 53, prvi odstavek, istega statuta uporablja za postopek pred Splošnim sodiščem, in členom 44 Poslovnika Splošnega sodišča z dne 2. maja 1991 mora začetna vloga med drugim obsegati predmet spora in kratek povzetek tožbenih razlogov. Tožbeni predlogi morajo biti navedeni natančno in nedvoumno, sicer bi Splošno sodišče lahko odločilo infra ali ultra petitum in bi lahko bile kršene pravice tožene stranke. Ker namreč sodišče Unije, ki mu je predložena ničnostna oziroma razveljavitvena tožba, ne sme odločiti ultra petitum, razglasitev ničnosti oziroma razveljavitev ne sme prekoračiti tistega, kar zahteva tožeča stranka.

Zato je mogoče upoštevati le tiste predloge, ki so bili predstavljeni v začetni vlogi, utemeljenost tožbe pa je treba preučiti le glede na predloge, vsebovane v začetni vlogi. Člen 48(2) Poslovnika Splošnega sodišča z dne 2. maja 1991 dovoljuje navajanje novih razlogov med postopkom, če ti izhajajo iz pravnih in dejanskih okoliščin, ki so se pojavile med postopkom. Ta pogoj ureja a fortiori vsako spremembo predlogov, poleg tega je ob pomanjkanju pravnih in dejanskih okoliščin, ki so se pojavile med pisnim postopkom, mogoče upoštevati le predloge, navedene v tožbi.

(Glej točki 24 in 25.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Financiranje s strani EKUJS, EKJS in EKSRP – Potrditev obračuna – Dokončna zavrnitev kritja nekaterih stroškov – Nujnost predhodnega kontradiktornega postopka (Glej točko 51.)

2. Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Financiranje s strani EKUJS, EKJS in EKSRP – Potrditev obračuna – Priprava odločitev – Pisno sporočilo, v katerem je Komisija države članice obvestila o rezultatih svojih preverjanj – Vsebina – Pogoji – Neupoštevanje – Učinek (Uredba Sveta št. 1258/1999, člen 7(4), peti odstavek; Uredba Komisije št. 1663/95, člen 8(1)) (Glej točke od 52 do 59, 71 in 72.)

Subject of the case

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Izvedbenega sklepa 2013/433/EU Komisije z dne 13. avgusta 2013 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije (UL L 219, str. 49), in sicer v delu, v katerem se za Zvezno republiko Nemčijo v okviru izvajanja sheme pomoči za sektor krompirjevega škroba v letih od 2003 do 2005 uporabi finančni popravek v višini 6.192.951,34 EUR.

Izrek

Izrek

1. Izvedbeni sklep 2013/433/EU Komisije z dne 13. avgusta 2013 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije (2013/433/EU) (UL L 219, str. 49), se za ničnega razglasi v delu, v katerem se za Zvezno republiko Nemčijo v okviru izvajanja sheme pomoči za sektor krompirjevega škroba v letih od 2003 do 2005 uporabi finančni popravek.

2. Evropski komisiji se naloži plačilo stroškov.

3. Kraljevina Nizozemska nosi svoje stroške.
1.

Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Obravnava prijave — Dokaz o uporabi prejšnje znamke — Resna in dejanska uporaba — Pojem — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 15(1) in 51(1)(a); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 22(3)) (Glej točke od 21 do 24 in od 31 do 33.)
Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 16. junija 2015 –

H.P. Gauff Ingenieure/UUNT – Gauff (Gauff THE ENGINEERS WITH THE BROADER VIEW)

(Zadeva T‑586/13)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava figurativne znamke Skupnosti Gauff THE ENGINEERS WITH THE BROADER VIEW — Prejšnji besedni in figurativni nacionalni in skupnostni znamki GAUFF — Relativni razlogi za zavrnitev — Delna zavrnitev prijave — Zahteva za vrnitev v prejšnje stanje — Člen 81 Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Skupnosti — Postopkovne določbe — Vrnitev v prejšnje stanje — Pogoji — Skrbnost, ki jo zahtevajo okoliščine — Dogodki, ki so izjemni in zato nepredvidljivi (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)) (Glej točke od 23 do 25.)

2. Znamka Skupnosti — Postopkovne določbe — Vrnitev v prejšnje stanje — Pogoji uporabe — Ozka razlaga (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)) (Glej točko 26.)

3. Znamka Skupnosti — Odločba Urada — Načelo enakega obravnavanja — Načelo dobrega upravljanja — Prejšnja praksa odločanja Urada — Načelo zakonitosti (Glej točko 33.)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 5. septembra 2013 (zadeva R 118/2013‑1) v zvezi z zahtevo za vrnitev v prejšnje stanje.

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. H.P. Gauff Ingenieure GmbH & Co. KG – JBG se naloži plačilo lastnih stroškov in stroškov, ki jih je priglasil Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT).
2.

Kmetijstvo — Skupna kmetijska politika — Financiranje s strani EKSRP — Odobritev pomoči in premij — Obveznost držav članic, da organizirajo učinkovit sistem upravnih pregledov in pregledov na kraju samem — Neodvisnost obeh vrst pregledov (Uredbe Komisije št. 1082/2003, člen 2(2), št. 796/2004, člena 26(2)(b) in 35, in št. 1975/2006, členi 10, 12 in 14) (Glej točke 64, 65, od 69 do 71, 74, 81, 87 in 88.)
11.

Skupna trgovinska politika — Zaščita pred dampingom — Protidampinški postopek — Pravica do obrambe — Pravica do izjave — Pravica do dostopa do nezaupnih dokumentov postopka (Uredba Sveta št. 1225/2009, člen 6(7)) (Glej točke od 151 do 153.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativni znamki bonus & more in bonus net (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 22, 25, 43 in 46.)
4.

Znamka Skupnosti — Pripombe tretjih oseb in ugovor — Preizkus ugovora — Dokaz o uporabi prejšnje znamke — Zahteva, ki jo vložnik prijave izrecno in pravočasno uveljavlja — Možnost vložitve vloge prvič pri odboru za pritožbe — Izključitev (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 42(2) in (3), in 132(1); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 22) (Glej točki 55 in 56.)
(Glej točke od 17 do 20, 69, 70 in 72.)

Kar zadeva sodni nadzor nad sklepom Komisije, ki temelji na členu 13(2) Uredbe št. 1/2003, je njegov namen preveriti, da sporni sklep ne temelji na vsebinsko nepravilnih dejstvih in da Komisija s tem, ko je štela, da je organ, pristojen za konkurenco v državi članici, pritožbo že obravnaval, ni napačno uporabila prava, ni storila očitne napake pri presoji ali zlorabila pooblastila. Nasprotno, treba je spomniti, da so za nadzor nad sklepi organov, pristojnih za konkurenco v državah članicah, pristojna samo nacionalna sodišča, ki imajo ključno vlogo pri uporabi pravil Unije o konkurenci. Vendar nadzor Splošnega sodišča ne sme povzročiti presoje utemeljenosti odločbe nacionalnega organa, pristojnega za konkurenco oziroma postopka ali metodologije, ki jo je ta uporabil – presoje, ki je v pristojnosti nacionalnih sodišč.

Pojem „pritožb[a] […], ki jo je že obravnaval neki drug organ, pristojen za konkurenco“ iz člena 13(2) Uredbe št. 1/2003 ima širok obseg, ker zajema vse primere pritožb, ki jih je preučil drug organ, pristojen za konkurenco, ne glede na rezultat. Ta dobesedna razlaga je v skladu s splošno sistematiko te uredbe, iz katere izhaja, da to, kar je pomembno, ni rezultat preučitve pritožbe s strani tega organa, pristojnega za konkurenco, temveč dejstvo, da jo je slednji preučil.

Zdi se, da je razlaga, med drugim, v skladu z enim izmed glavnih ciljev Uredbe št. 1/2003, ki je vpeljati decentraliziran učinkovit sistem uporabe pravil konkurence Unije. S to uredbo je bil odpravljen prejšnji centraliziran sistem in v skladu z načelom subsidiarnosti je bila vzpostavljena večja povezanost nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, kar je tem organom omogočilo izvrševanje prava konkurence Unije. Učinek nasprotne razlage bi lahko bil, da je Komisija zavezana sistematično preučiti pritožbo vsakič, ko je organ, pristojen za konkurenco v državi članici, preiskoval pritožbo, vendar ni sprejel ene izmed odločb, predvidenih v členih 5 in 13(2) Uredbe št. 1/2003. Takšna obveznost Komisije bi dejansko pomenila, da se na Komisijo prenese pristojnost za nadzor nad odločbami teh organov, za katere so pristojna zgolj nacionalna sodišča.

Iz tega izhaja, da se lahko Komisija, zato da pritožbo zavrže, upravičeno zanaša na to, da je organ, pristojen za konkurenco v državi članici, to pritožbo predhodno zavrnil zaradi prednostnega obravnavanja.

(Glej točke od 26 do 28, 33, 36, 37, 39 in 40.)
Sodba Splošnega sodišča (peti senat) z dne 19. novembra 2014 –

Out of the blue/UUNT – Dubois in drugi (FUNNY BANDS)

(Zadeva T‑344/13)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Skupnosti FUNNY BANDS — Prejšnje nacionalno trgovsko ime FUNNY BANDS — Prejšnja nacionalna internetna domena „www.funny-bands.com“ — Relativni razlog za zavrnitev — Člen 8(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 — Uporaba znaka, ki je več kot zgolj lokalnega pomena, v gospodarskem prometu — Člen 76(2) Uredbe št. 207/2009 — Zavrnitev ugovora“

1. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu — Pogoji — Lokalni pomen znaka (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(4)) (Glej točke od 22 do 25.)

2. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu — Pogoji — Presoja ob upoštevanju meril, določenih z nacionalnim pravom, ki ureja navajani znak (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(4)) (Glej točko 36.)

3. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu — Besedna znamka FUNNY BANDS — Trgovsko ime FUNNY BANDS in ime internetne domene www.funny-bands.com (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(4)) (Glej točko 37.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 4. aprila 2013 (zadeva R 542/2012‑2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbo Out of the blue KG ter F. Duboisom in drugimi.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Ločen preizkus razlogov za zavrnitev vseh proizvodov in storitev, na katere se nanaša zahteva za registracijo — Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije — Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1) in 75) (Glej točko 26.)
7.

Okolje — Onesnaževanje zraka — Direktiva 2003/87 — Sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov — Prehodna ureditev brezplačne dodelitve pravic — Izčrpnost usklajenih pravil o dodelitvi — Države članice, ki ne morejo razpolagati s pravicami — Neobstoj javnega nadzora v okviru nacionalnih izvedbenih ukrepov — Brezplačna dodelitev pravic na podlagi določbe o primerih, ki predstavljajo pretirane težave — Opredelitev kot pomoči, ki jih dodelijo države — Neobstoj vpliva na združljivost z ureditvijo dodelitve pravic (člen 107(1) PDEU; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/87, členi 9, drugi odstavek, 10a in 11(3); Sklep Komisije 2011/278) (Glej točke od 106 do 109.)
2.

Javna naročila Evropske unije — Postopek javnega razpisa — Obveznost spoštovanja načela enakega obravnavanja ponudnikov — Nujnost zagotovitve enakih možnosti in upoštevanja načela preglednosti — Obseg — Navzkrižje interesov med enim od ponudnikov in članom odbora za oceno ponudb — Kršitev — Dokazno breme (Uredba Sveta št. 1605/2002, člena 52(2) in 89(1)) (Glej točke od 51 do 53, 59 in 82.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedna znamka FEMIVIA in figurativna znamka femibion (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 26 do 28 in od 45 do 49.)
1.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki nasprotujejo javnemu redu ali sprejetim moralnim načelom — Preizkus z vidika percepcije znaka s strani upoštevne javnosti (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(f)) (Glej točke 12 in od 21 do 23.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka DORATO in figurativne znamke, ki predstavljajo etikete za vrat steklenice (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 41, 42, 57, 58, od 66 do 68 in 86.)
129

Iz uvodnih izjav od 18 do 28 začasne uredbe in uvodne izjave 13 dokončne uredbe je razvidno, da je Komisija pri prvotni preiskavi glede dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki sta dokazala, da zanju prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva in da se jima torej prizna TGO, normalno vrednost izračunala z uporabo pravil iz člena 2, od (1) do (6), osnovne uredbe, in sicer zlasti na podlagi dejanske domače prodajne cene, ki jo je obračunaval posamezni proizvajalec izvoznik. Glede proizvajalcev izvoznikov, ki jim v prvotni preiskavi ni bila priznana TGO, je iz uvodnih izjav od 29 do 34 začasne uredbe in uvodne izjave 13 dokončne uredbe razvidno, da je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij od proizvajalca v primerljivi državi, in sicer zlasti cen, ki so se plačevale na domačem trgu Argentine, ob upoštevanju pravil iz člena 2(7)(a) osnovne uredbe.
101

Tretjič, glede tožbenega razloga, ki ga je tožeča stranka navedla v repliki, ki se nanaša na kršitev člena 25(5) Uredbe št. 1/2003, je treba navesti, da mora na podlagi člena 76 Poslovnika Splošnega sodišča tožba med drugim vsebovati povzetek navajanih tožbenih razlogov. Poleg tega mora biti ta kratek povzetek na podlagi sodne prakse in neodvisno od vsakega terminološkega vprašanja dovolj jasen in natančen, da lahko tožena stranka pripravi obrambo in da lahko Splošno sodišče odloči o tožbi, če je tak primer, ne da bi moralo zahtevati druge informacije. Da bi bila tožba dopustna, je namreč potrebno, da bistvena dejansko in pravno stanje, na katerih ta temelji, izhajata vsaj na kratko, vendar povezano in razumljivo iz besedila same tožbe, in to za namene zagotavljanja pravne varnosti in učinkovitega izvajanja sodne oblasti (glej sodbo z dne 27. septembra 2006, Roquette Frères/Komisija, T‑322/01, ZOdl., EU:T:2006:267, točka 208 in navedena sodna praksa). V skladu z ustaljeno sodno prakso se mora tudi vsak razlog, ki v vlogi, s katero se postopek začne, ni dovolj razdelan, šteti za nedopusten. Podobno se zahteva, če se v utemeljitev tožbenega razloga navaja očitek. Glede procesnih predpostavk javnega reda lahko Splošno sodišče na to nedopustnost po potrebi pazi po uradni dolžnosti (glej sodbo z dne 14. decembra 2005, Honeywell/Komisija, T‑209/01, ZOdl., EU:T:2005:455, točki 54 in 55 in navedena sodna praksa).
162

Člen 21 PEU, ki spada pod naslov V, poglavje 1, Pogodbe EU, določa: „1. Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava. Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo s tretjimi državami in regionalnimi ali svetovnimi mednarodnimi organizacijami, ki z njo delijo načela iz prvega pododstavka. Zavzema se za večstranske rešitve skupnih problemov, zlasti v okviru Združenih narodov. 2. Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za: a) zaščito svojih vrednot, temeljnih interesov, varnosti, neodvisnosti in celovitosti; b) utrjevanje in podporo demokracije, pravne države, človekovih pravic in načel mednarodnega prava; c) ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli Ustanovne listine Združenih narodov, z načeli Helsinške sklepne listine ter cilji Pariške listine, tudi s tistimi, ki se nanašajo na zunanje meje; d) pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s prednostnim ciljem izkoreninjenja revščine; e) spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini; f) pomoč pri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega gospodarjenja s svetovnimi naravnimi viri, da se zagotovi trajnostni razvoj; […] 3. […] Unija skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima pomaga visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.“
4

Proizvodi, za katere se je zahtevala registracija, spadajo v razrede 7 in od 9 do 11 Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kakor je bil revidiran in spremenjen, in glede vsakega od teh razredov ustrezajo temu opisu: — razred 7: „Stroji za kemično industrijo, stroji za živilsko industrijo in industrijo pijač; mešalniki; mikserji; vibratorji za industrijo; električne naprave za varjenje; centrifuge; centrifugirne komore; vsi prej navedeni proizvodi z elektronskim zaslonom“; — razred 9: „Znanstveni instrumenti in aparati, vključno z laboratorijskimi aparati; aparati in instrumenti za tehtanje in njihovi deli; elektronske preizkuševalne naprave za zračne in tekočinske filtre; merilni in kontrolni aparati kot tudi njihovi deli, optični merilni, signalizacijski in kontrolni (nadzorni) aparati in instrumenti zlasti mikroskopi, naprave za analizo plinov, spektrometri, med njimi za fluorescentne spektre in naprave za merjenje motnosti; sonde za znanstvene namene, zlasti senzorji, zbiralne in filtrirne naprave za klice v zraku, kot tudi njihovi deli; naprave, kombinacije naprav in njihovi deli za fizikalno ali kemično analizo; termostati; naprave za obdelovanje podatkov, zlasti naprave za zajemanje, shranjevanje, reproduciranje in/ali krmiljenje podatkov, med drugim tudi za procese za spreminjanje blaga; kvasila in bioreaktorji; naprave za nadzor temperature za nizko temperiranje biofarmacevtskih materialov v posodah za enkratno uporabo; naprave za varjenje in ločevanje umetnih snovi, naprave za sterilno spajanje posod iz umetnih snovi, kot so gibke cevi, cevi, vreče in kontejnerji iz umetnih snovi, električne varilne naprave, zlasti za gibke cevi iz umetnih snovi; aparati za vzgojo celičnih kultur (ne za medicinske namene); laboratorijske naprave za kultiviranje, inkubiranje, obarvanje in analizo bioloških materialov, kot npr. mikroorganizmov, celic in tkiv; laboratorijski tresalniki; platforme za laboratorijske tresalnike, zlasti merilni prostori za zajem fizikalnih podatkov in/ali z podatkovnimi vmesniki za izmenjavo podatkov z eksternimi napravami; laboratorijske centrifuge; laboratorijske centrifugirne komore; naprave za mešanje biofarmacevtskih medijev, zlasti z vibriranjem, rotacijo in valovanjem; elektronski detektorji kovin; vsi prej navedeni proizvodi z elektronskim zaslonom“; — razred 10: „Medicinski instrumenti in aparati; vsi prej navedeni proizvodi z elektronskim zaslonom“; — razred 11: „Aparati in naprave za pripravo vode in pripravo raztopin na farmacevtskem, medicinskem in laboratorijskem področju, naprave za deionizacijo vode in pridobivanje čiste vode, kot tudi deli teh naprav; naprave za depirogeniziranje raztopin in za izločevanje škodljivih snovi iz tekočin; naprave za filtriranje za okoljsko tehniko in za industrijo prehrambenih izdelkov in pijač; vsi prej navedeni proizvodi z elektronskim zaslonom“.
2.

Omejevalni sporazumi — Usklajeno ravnanje — Pojem — Usklajevanje in sodelovanje, ki nista združljiva z obveznostjo vsakega podjetja, da samostojno odloča o svojem ravnanju na trgu — Objava občutljivih informacij, ki odpravljajo negotovost o prihodnjem ravnanju konkurenta (člen 101(1) PDEU; Sporazum EGS, člen 53(1)) (Glej točke od 30 do 34, od 59 do 66 in 91.)