(b)

Člen 202 carinskega zakonika Skupnosti 1. Ali je treba člen 202(1)(a) carinskega zakonika razlagati tako, da je blago, zavezano uvoznim dajatvam, vneseno nezakonito na carinsko območje Skupnosti, ker je bilo to blago v skupni deklaraciji po členu 43 carinskega zakonika napačno poimenovano, čeprav člen 202(1), drugi pododstavek, carinskega zakonika napotuje izključno na člene od 38 do 41 in člen 177, druga alinea, carinskega zakonika, in ne na člen 43 carinskega zakonika, se obveznost iz člena 199 Uredbe št. 2454/93 o določbah za izvajanje glede pravilnosti podatkov v deklaraciji nanaša le na carinsko deklaracijo in ne na skupno deklaracijo, je osebi, ki mora pregledati skupno deklaracijo, praktično in pravno onemogočeno preveriti, kakšno blago je v zabojnikih? 2. Če je odgovor na vprašanje 1 pritrdilen: ali je treba člen 202(3) carinskega zakonika razlagati tako, da se osebo (ladijski zastopnik), ki odda skupno deklaracijo v imenu in za račun naročnika (ladjar), šteje za „osebo, ki je nezakonito vnesla blago“ v smislu prve alinee te določbe le zaradi napačnih podatkov v skupni deklaraciji? 3. Če je odgovor na vprašanje 2 nikalen: ali je treba člen 202(3) carinskega zakonika razlagati tako, da nasprotuje nacionalnemu predpisu, kot je člen 24(2) splošnega zakona o carini in trošarini, po katerem se oseba, ki v imenu in za račun druge osebe odda skupno deklaracijo, avtomatično šteje za dolžnika carinskega dolga, ne da bi zadevna oseba imela možnost dokazati, da ni sodelovala pri nezakonitem vnosu blaga in ni vedela oziroma ni mogla razumno vedeti, da se blago na carinsko območje vnaša nezakonito? 4. Ali je treba člen 5 carinskega zakonika razlagati tako, da nasprotuje nacionalnemu predpisu, kot je člen 24(2) splošnega zakona o carini in trošarini, ki preprečuje, da bi bilo neposredno zastopanje, to je z zastopnikom, ki nastopa v imenu in za račun naročnika, učinkovito, saj bi bila ta oseba v primeru skupne deklaracije z napačnimi podatki avtomatično odgovorna za carinski dolg? 5. Ali je treba, v primeru skupne deklaracije s podatki o vnesenem blagu z napačnim poimenovanjem, na podlagi katere nastane carinski dolg po členu 202(1) Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, osebo, ki je sestavila in podpisala skupno deklaracijo, bodisi kot direktor bodisi kot posredni zastopnik osebe, ki je vnesla blago na carinsko območje Skupnosti, šteti za povzročitelja nezakonitega vnosa blaga in s tem za dolžnika v smislu člena 202(3), prva alinea, te uredbe, če se je pri predložitvi oprla le na podatke, ki ji jih je dal na razpolago kapitan ladje, s katero je bilo blago vneseno v Skupnost, in ji je bilo glede na ogromno število zabojnikov na krovu ladje, ki naj bi jih raztovorili v pristanišču prihoda, dejansko nemogoče preveriti, ali je vsebina zabojnikov, dostavljenih carinskim organom, dejansko skladna z dokumenti, ki jih je imela na razpolago, na podlagi katerih je bila sestavljena skupna deklaracija? 6. Ali je treba šteti kapitana ladje in ladijsko podjetje, ki ga zastopa, za povzročitelja nezakonitega vnosa blaga v Skupnost in posledično za dolžnika v smislu člena 202(3), prva alinea, Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku, če je bila na podlagi podatkov kapitana preko njegovega zastopnika oddana skupna deklaracija, v kateri je bilo vneseno blago napačno poimenovano, s čimer je nastal carinski dolg zaradi nezakonitega vnosa blaga v Skupnost na podlagi člena 202(1) navedene uredbe? 7. Če je odgovor na peto in/ali šesto vprašanje nikalen: ali je mogoče šteti osebe iz petega in/ali šestega vprašanja v navedenih okoliščinah za dolžnike v smislu člena 202(3), druga alinea, Uredbe št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti?