*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2012 :233 1SODBA SODIŠČA (veliki senat)
z dne 24. aprila 2012  
Jezik postopka: italijanščina.„Območje svobode, varnosti in pravice — Člen 34 L istine Evropske u nije o t emeljnih pravicah — 
Direktiva 2003 /109/ES — Status državljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za daljši čas — Pravica do 
enakega obravnavanja v z vezi s socialno v arnostjo, socialno p omočjo in socialnim varstvom — 
Odstopanje od načela enakega obravnavanja za ukrepe, ki s e nanašajo na socialno p omoč in socialno 
varstvo — Izključitev ‚osnovnih prejemkov‘ s področja uporabe tega odstopanja — Nacionalna ureditev, 
ki določa subvencijo za stanovanje za manj premožne najemnike — Višina sredstev, namenjenih 
državljanom tretjih dr žav, določena glede na različno tehtano p ovprečje — Zavrnitev vloge za 
subvencijo za stanovanje zaradi i zčrpanja proračuna, namenjenega državljanom tretjih dr žav“
V zadevi C-571/10,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki g a je vložilo 
Tribunale di B olzano ( Italija) z o dločbo z d ne 24. novembra 2010 , ki j e prispela na Sodišče 
7. decembra 2010 , v p ostopku
Ser vet K amberaj
proti
Istituto per l’Edilizia sociale de lla Provincia autonoma di Bolzano (IPES),
Giunta de lla Provincia autonoma di Bolzano,
Provincia autonoma di Bolzano, 
ob udeležbi
Associazione Po rte A perte/Offene Türen,
Human Rights International,
Associazione Vo lontarius,
Fondazione Alexander Langer,
SODIŠČE (veliki senat),
v sestavi V. Skouris, predsednik, A . Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J. Malenovský in 
U. Lõhmus, predsedniki senatov, A. Rosas, E. Levits, A. Ó Caoimh (poročevalec), L. Bay Larsen, 
T. von Danwitz, A . Arabadžiev in E. Jarašiūnas, sodniki,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
sodna tajnica: A. Impe llizzeri, administratorka,
2 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
na podlagi pisnega postopka in obravnave z d ne 18. oktobra 2011 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za S. Kamberaja F. Pinton in D. Simonato, odvetnika,
— za Provincia autonoma di B olzano R . von G uggenberg, S. Beikircher, C. Bernardi i n D. Ambach, 
odvetniki,
— za belgijsko v lado J.-C. Halleux in C. Pochet, zastopnika,
— za francosko v lado E. Belliard, G. de Bergues in B. Beaupère-Manokha, zastopniki,
— za avstrijsko v lado C. Pesendorfer, zastopnica,
— za Evropsko ko misijo M . Condou-Durande in C. Cattabriga, zastopnici,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 13. decembra 2011
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 2 PEU in 6 P EU, členov 18 PDEU, 
45 PDEU in 49 PDEU, členov 21 in 34 L istine Evropske u nije o t emeljnih pravicah (v nadaljevanju: 
Listina) ter določb D irektive S veta 2000 /43/ES z d ne 29. junija 2000 o i zvajanju načela enakega 
obravnavanja oseb ne glede na ra so ali narodnost (UL, posebna izdaja v s lovenščini, poglavje 20, 
zvezek 1, str. 23) in Direktive Sveta 2003 /109/ES z d ne 25. novembra 2003 o s tatusu dr žavljanov tretjih 
držav, ki s o rezidenti za da ljši čas (UL, posebna izdaja v s lovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 272). 
Predložitveno s odišče postavlja tudi vp rašanja v z vezi s č lenom 14 E vropske kon vencije o v arstvu 
človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v R imu (v nadaljevanju: EKČP), 
in členom 1 Protokola št. 12 k E vropski kon venciji o v arstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, 
podpisanega 4. novembra 2000 v R imu (v nadaljevanju: Protokol št. 12).
2 Ta predlog je bil vložen v o kviru spora me d S. Kamberajem t er Istituto pe r l’Edilizia sociale della 
Provincia a utonoma di B olzano ( zavod avtonomne pokrajine Bolzano z a socialna stanovanja, v 
nadaljevanju: IPES), Giunta della Provincia a utonoma di B olzano ( pokrajinski o dbor avtonomne 
pokrajine Bolzano, v n adaljevanju: Giunta) in Provincia autonoma di B olzano ( avtonomna pokrajina 
Bolzano) zaradi z avrnitve IPES, da b i S. Kamberaju za leto 2009 o dobril subvencijo za stanovanje, ker 
je bil proračun Provincia autonoma di B olzano, predviden za dodelitev take s ubvencije dr žavljanom 
tretjih dr žav, izčrpan.
Pravni okvir
Ureditev Unije
Direktiva 2000 /43
3 Člen 1 D irektive 200 /43 d oloča, da j e „[n]amen te dir ektive [ …] določiti okvir z a boj proti 
diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, da b i v dr žavah članicah uveljavili načelo enakega 
obravnavanja“.
ECLI:EU:C:2012 :233 3SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
4 Člen 2(1) in (2) te dir ektive d oloča:
„1.V tej dir ektivi ‚načelo enakega obravnavanja‘ pomeni, da n e sme b iti no bene neposredne ali 
posredne diskriminacije na podlagi rase ali narodnosti.
2. V odstavku 1 :
(a) se za neposredno di skriminacijo šteje, če se ena oseba obravnava m anj ugodno, ka kor se 
obravnava, se je obravnavala ali pa bi se obravnavala dr uga oseba v p rimerljivem p oložaju na 
podlagi rase ali narodnosti;
(b) se za posredno di skriminacijo šteje, če bi na videz nevtralna določba, me rilo ali praksa postavila 
osebe neke ra se ali narodnosti v p osebno n eugoden položaj v p rimerjavi z dr ugimi osebami, razen 
če to določbo, me rilo ali prakso objektivno u pravičuje zakonit cilj in če so sredstva za doseganje 
tega cilja ustrezna in potrebna.“
5 Člen 3(2) Direktive 2000 /43 d oloča, da „[t]a dir ektiva ne zajema različnega obravnavanja, ki t emelji na 
državljanstvu, in ne posega v d oločbe in pogoje v z vezi z v stopom in prebivanjem dr žavljanov tretjih 
držav in oseb brez dr žavljanstva na ozemlju dr žav članic ter v o bravnavanje, ki i zhaja iz pravnega 
položaja zadevnih dr žavljanov tretjih dr žav in oseb brez državljanstva“.
6 Člen 15 t e dir ektive d oloča:
„Države članice določijo pravila o s ankcijah, ki s e uporabljajo pri kr šitvah nacionalnih določb, sprejetih 
v skladu s t o dir ektivo, in sprejmejo vse ukrepe, ki s o potrebni za zagotovitev n jihove uporabe. Sankcije, 
ki lahko z ajemajo tudi p lačilo nadomestila žrtvi, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. 
Države č lanice seznanijo Komisijo s t emi določbami najpozneje do 19. julija 2003 i n jo nemudoma 
obvestijo o v saki njihovi poznejši spremem bi ali dopolnitvi.“
Direktiva 2003 /109
7 V uvodnih izjavah od 2 d o 4, 6, 12 i n 13 D irektive 2003 /109 j e navedeno:
„(2)Evropski svet je na svojem p osebnem z asedanju v T ampe reju 15 . in 16. oktobra 1999 i zjavil, da b i 
bilo treba pravni položaj državljanov tretjih dr žav približati pravnemu položaju dr žavljanov držav 
članic in da b i bilo treba osebi, ki j e zakonito prebivala v n eki dr žavi članici za časovno o bdobje, 
ki ga je treba določiti, in ki i ma dovoljenje za prebivanje za daljši čas, zagotoviti v tej državi članici 
sklop enotnih pravic, ki s o čim bližje tistim, ki j ih uživajo državljani Evropske u nije.
(3) Ta dir ektiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki j ih priznava predvsem [ EKČP] ter 
[Listina].
(4) Integracija dr žavljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za da ljši čas v dr žavah članicah, je ključni 
element pri pospeševanju gospodarske in dr užbene ko hezije in temeljni v P ogodbi [ES] naveden 
cilj Skupnosti.
[…]
(6) Glavni kri terij za pridobitev statusa rezidenta za da ljši čas bi morala biti dolžina prebivanja na 
ozemlju dr žave č lanice. Prebivanje bi moralo biti zakonito in nepretrgano, da s e dokaže, da j e 
posameznik zaživel v d eželi. […]
[…]
4 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
(12) Da bi bilo enakopravno o bravnavanje resničen instrument za vključevanje prebivalcev z a da ljši 
čas v dr užbo, v ka teri živijo, bi jih morali obravnavati enakopravno z dr žavljani države članice v 
zvezi [z] vrsto gospodarskih in socialnih zadev p od ustreznimi pogoji, opredeljenimi s t o 
direktivo.
(13) V zvezi s socialno p omočjo je treba možnost omejevanja prejemkov za prebivalce za daljši čas na 
osnovne prejemke ra zumeti tako, da t a pojem o bsega vsaj podporo v v išini najnižjega dohodka, 
pomoč ob bolezni, no sečnosti, otroški d odatek in p omoč za dolgoročno o skrbo. Načine 
dodeljevanja teh prejemkov bi moralo določati nacionalno p ravo.“
8 Poglavje II D irektive 2003 /109 s e nanaša na status rezidenta za daljši čas v dr žavi članici.
9 Člen 4(1) te dir ektive, ki s pada v n avedeno p oglavje II, določa, da dr žave č lanice podelijo status 
rezidentov za da ljši čas dr žavljanom tretjih dr žav, ki s o pred predložitvijo ustrezne vloge pe t let 
zakonito in neprekinjeno p rebivali na njihovem o zemlju.
10 Člen 5 D irektive 2003 /109 d oloča pogoje za pridobitev statusa rezidenta za da ljši čas. Odstavek 1(a) in 
(b) tega člena določa, da dr žave članice od dr žavljanov tretjih dr žav zahtevajo, da z agotovijo dokazila o 
tem, da i majo zase in za vzdrževane družinske člane na eni strani stalne in redne vire, ki z adostujejo za 
njihovo vzdrževanje in vzdrževanje njihovih dr užinskih članov, ne da b i uporabljali sistem s ocialne 
pomoči zadevne dr žave č lanice, na dr ugi strani pa zdravstveno z avarovanje za vsa tveganja, ki s o 
običajno v ključena za njihove dr žavljane v z adevnih dr žavah članicah.
11 Odstavek 2 n avedenega člena 5 določa, da l ahko dr žave članice od dr žavljanov tretjih dr žav zahtevajo, 
da izpolnjujejo pogoje za integracijo v s kladu z n jihovo nacionalno z akono dajo.
12 Čeprav lahko dr žave č lanice na podlagi odstavka 1 č lena 6 Direktive 2003 /109 o dklonijo dodelitev 
statusa rezidenta za da ljši čas zaradi j avnega reda in javne varnosti, pa odstavek 2 t ega člena določa, 
da taka o dklonitev n e sme t emeljiti na ekono mskih razlogih.
13 Člen 7(1) Direktive 2003 /109 d oloča, da z a pridobitev statusa rezidenta za da ljši čas državljan tretje 
države v loži vlogo pri pristojnih organih dr žave č lanice, v ka teri prebiva, ki j i je treba priložiti z 
nacionalno z akono dajo določene listinske d okaze, da i zpolnjuje pogoje, določene v č lenih 4 in 5 t e 
direktive.
14 Člen 11 (1) navedene dir ektive d oloča:
„Rezidenti za daljši čas se obravnavajo enako ko t državljani glede:
[…]
(d) socialnega zavarovanja, socialne pomoči in socialnega varstva, kot določa nacionalna zakono daja;
[…]
(f) dostopa do blaga in storitev t er dobav blaga in opravljanja storitev, dostopnih javnosti, ter 
postopkov za pridobitev n astanitve;
[…]“
15 Člen 11 (4) te dir ektive d oloča, da l ahko „[d]ržave č lanice […] omejijo enako o bravnavo v z vezi s 
socialno p omočjo in socialnim varstvom na osnovne prejemke“.
ECLI:EU:C:2012 :233 5SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
16 Odstavek 1 č lena 12 D irektive 2003 /109 d oloča, da l ahko dr žave č lanice sprejmejo sklep o i zgonu 
rezidenta za da ljši čas, samo če predstavlja dejansko i n dovolj resno g rožnjo za javni red in javno 
varnost. Odstavek 2 t ega člena pa določa, da s klep o i zgonu ne sme t emeljiti na ekono mskih razlogih.
17 Člen 26 , prvi odstavek, D irektive 2003 /109 d oloča, da dr žave č lanice sprejmejo zakone in dr uge 
predpise, potrebne za uskladitev s t o dir ektivo, najpozneje do 23. januarja 2006 .
Nacionalna ureditev
Italijanska u stava
18 V skladu s č lenom 117 i talijanske u stave lahko dr žava na področju socialne pomoči izključno s prejema 
zakono dajo samo za določitev o snovnih zneskov prejemkov na podlagi državljanskih in socialnih 
pravic, ki m orajo biti zagotovljeni na celotnem o zemlju. Za druge namene so pristojne dežele.
Zakonska u redba št. 286/1998
19 Z zakonsko u redbo št. 3 z d ne 8. januarja 2007 , s ka tero je bila prenesena Direktiva 2003 /109/ES o 
statusu dr žavljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za da ljši čas (G URI št. 24 z d ne 30. januarja 2007 , 
str. 4), so bile določbe te dir ektive vključene v d oločbe zakonske u redbe št. 286 z d ne 25. julija 1998 , 
ki vsebuje prečiščeno b esedilo določb, ki u rejajo priseljevanje in status tujcev (redni dodatek h G URI 
št. 191 z d ne 18. avgusta 1998 , v n adaljevanju: zakonska u redba št. 286/1998 ).
20 Člen 9(1) zakonske u redbe št. 286/1998 d oloča:
„Tujec, ki i ma že vsaj pet let veljavno d ovoljenje za prebivanje in dokaže, da i ma prihodke, ki n iso 
manjši od letnega zneska s ocialnega dodatka o ziroma so v p rimeru zahtevka v z vezi z n jegovimi 
družinskimi člani zadostni […], in primerno n astanitev, ter izpolnjuje minimalne pogoje v s kladu z 
[ustreznimi določbami nacionalne zakono daje], lahko p ri prefektu policije zaprosi za dovoljenje za 
prebivanje ES za rezidente za daljši čas zase in svoje družinske člane […]“
21 Člen 9(12) zakonske u redbe št. 286/1998 d oloča:
„Imetnik dovoljenja za prebivanje ES za rezidente za da ljši čas lahko p oleg določb v z vezi s t ujci, ki 
zakonito prebivajo v I taliji:
[…]
(c) uživa socialne pomoči, pravice iz socialnega zavarovanja, zdravstveno o skrbo, storitve n a področju 
šolanja in socialne varnosti, dostop do blaga in storitev, ki s o na voljo javnosti, vključno s p ravico 
do sodelovanja v p ostopkih za pridobitev javnih stanovanj, če ni določeno dr ugače in če dokaže, da 
dejansko p rebiva na nacionalnem o zemlju […]“
Uredba predsednika št. 670/1972
22 V skladu s č lenom 3, tretji odstavek, uredbe predsednika št. 670 z d ne 31. avgusta 1972 o p osebnem 
statusu dežele Trentinsko – Z gornje Poadižje (G URI št. 301 z d ne 20. novembra 1972 , v n adaljevanju: 
uredba predsednika š t. 670/1972 ), ki j e uredba na ustavni ravni, je Provincia autonoma di B olzano 
zaradi p osebne sestave n jenega prebivalstva, ki j e ra zdeljeno n a tri jezikovne skupine, in sicer 
italijansko, nemško i n ladinsko ( v nadaljevanju: tri jezikovne skupine), deležna posebnih ugodnosti 
avtonomnosti.
6 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
23 V skladu s č lenom 8, točka 25, uredbe predsednika št. 670/1972 t a avtonomnost me d dr ugim vključuje 
pooblastilo za sprejetje zakonskih predpisov na področju javne pomoči.
24 Člen 15(2) uredbe predsednika št. 670/1972 d oloča, da P rovincia autonoma di B olzano u porablja svoja 
sredstva za pomoči ter socialne in ku lturne namene sorazmerno z a vsako jezikovno s kupino in glede na 
njihove p otrebe, razen v p osebnih primerih.
Pokrajinski zakon
25 Subvencija za stanovanje je določena v č lenu 2, prvi odstavek, (k), pokrajinskega zakona št. 13 z d ne 
17. decembra 1998 v ra zličici, ki s e je uporabljala v č asu dejanskega stanja spora v gl avni stvari ( v 
nadaljevanju: pokrajinski zakon). Ta subvencija, ki p redstavlja prispeve k k p lačilu najemnine najmanj 
premožnim n ajemnikom, da b i lahko p oravnali to najemnino, je razdeljena me d tri jezikovne skupine 
v skladu s č lenom 15(2) uredbe predsednika št. 670/1972 .
26 Odstavek 1 č lena 5 pokrajinskega zakona določa, da m orajo biti sredstva za intervencije v s mislu 
člena 2, prvi odstavek, (k), tega zakona razdeljena me d prosilce treh jezikovnih skupin v s orazmerju s 
tehtanim povprečjem n jihove številčne zastopanosti in potreb vsake skupine. V s kladu z o dstavkom 2 
tega člena se potrebe vsake jezikovne skupine določijo letno n a podlagi vlog, vloženih v z adnjih desetih 
letih.
27 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da s e številčna zastopanost posamezne jezikovne skupine izračuna 
na podlagi najnovejšega splošnega popisa prebivalstva in izjav o p ripadnosti eni od treh jezikovnih 
skupin, ki j ih m orajo da ti vsi italijanski dr žavljani, starejši od 14 l et in s p rebivališčem v P rovincia 
autonoma di B olzano.
28 Državljani Unije, ki p rebivajo na ozemlju pokrajine, opravljajo poklicno d ejavnost in izpolnjujejo dr uge 
pogoje, ki ve ljajo za odobritev subvencij za stanovanje, morajo v s kladu s č lenom 5(5) pokrajinskega 
zakona predložiti izjavo o p ripadnosti ali priključenosti k e ni od treh jezikovnih skupin.
29 V skladu s č lenom 5(7) pokrajinskega zakona Giunta vsako leto določi višino s redstev, namenjenih 
državljanom tretjih dr žav in osebam b rez dr žavljanstva, ki o b predložitvi vloge stalno i n zakonito 
prebivajo na ozemlju pokrajine najmanj pet let in tam opravljajo poklicno d ejavnost najmanj tri leta. 
Število n ajemniških stanovanj, ki s e lahko d odelijo n avedenim dr žavljanom i n o sebam b rez 
državljanstva, se d oloči tudi v s orazmerju s t ehtanim p ovprečjem š tevilčne z astopanosti 
zadnjenavedenih oseb, ki i zpolnjujejo zgoraj navedena me rila, na eni strani in njihovih potreb na drugi 
strani.
Sklep št. 1885
30 Iz sklepa Giunta št. 1885 z d ne 20. julija 2009 o v išini sredstev, namenjenih državljanom tretjih držav in 
osebam b rez dr žavljanstva za leto 2009 ( v nadaljevanju: sklep š t. 1885 ), izhaja, da j e v t ehtanem 
povprečju njihovi številčni zastopanosti pripisan ko ličnik 5, njihovim potrebam pa ko ličnik 1.
Spor o g lavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
31 S. Kamberaj je albanski dr žavljan, ki o d leta 1994 p rebiva in je redno z aposlen v P rovincia autonoma di 
Bolzano. Iz predložitvene odločbe je razvidno, da i ma dovoljenje za prebivanje za nedoločen čas.
32 Tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari j e me d letoma 1998 i n 2008 p rejemala subvencijo za 
stanovanje iz člena 2, prvi odstavek, (k), pokrajinskega zakona.
ECLI:EU:C:2012 :233 7SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
33 IPES je v d opisu z d ne 22. marca 2010 t ožečo stranko v p ostopku v gl avni stvari o bvestil o z avrnitvi 
vloge za subvencijo za leto 2009 z o brazložitvijo, da j e proračun, namenjen dr žavljanom tretjih dr žav 
in določen v s kladu s s klepom št. 1885 , izčrpan.
34 Tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari je v t ožbi, vloženi 8. oktobra 2010 , predlagala Tribunale di 
Bolzano, naj ugotovi, da n avedena odločba o z avrnitvi pomeni, da s o tožene stranke p roti njej ravnale 
diskriminatorno. Po njenem m nenju nacionalna ureditev, kakršna je zajeta v p okrajinskem z akonu in 
sklepu št. 1885 , me d dr ugim n i skladna z dir ektivama 2000 /43 i n 2003 /109, ker dr žavljane tretjih 
držav, ki s o rezidenti za da ljši čas, v z vezi s s ubvencijo za stanovanje obravnava m anj ugodno o d 
državljanov Unije.
35 Provincia autonoma di B olzano p red predložitvenim sodiščem t rdi, da j e treba jezikovnim skupinam v 
tej pokrajini pomoč razdeliti sorazmerno, da b i se ohranil socialni mir me d osebami, ki p rosijo za 
socialno p omoč.
36 Predložitveno s odišče navaja, da j e na podlagi pokrajinskega zakona prebivalstvo Provincia autonoma di 
Bolzano ra zdeljeno n a dve skupini, in sicer na državljane Unije, Italijane ali druge, za katere je dostop 
do subvencije za stanovanje brez razlikovanja odvisen od predložitve izjave o p ripadnosti eni od treh 
jezikovnih skupin, in na državljane tretjih dr žav, od ka terih se ta izjava ne zahteva.
37 Navedeno s odišče navaja, da s o bila leta 2009 z a zadovoljitev skupnih potreb do dostopa do najemnega 
ali lastniškega stanovanja za zgoraj navedeno p rvo ka tegorijo, in sicer dr žavljane Unije, Italijane in 
druge, o dobrena s redstva v s kupnem z nesku 90 .812.321,57 EUR, o d ka terega j e b ilo 
21.546.197,57 EUR n amenjenih subvencijam za stanovanje in 69.266.124 EUR s ubvencijam za nakup, 
gradnjo in obnovo stanovanj za osnovne stanovanjske p otrebe, za drugo ka tegorijo, in sicer državljane 
tretjih dr žav, pa sredstva v s kupnem z nesku 11.604.595 EUR, od ka terega je bilo 10.200.000 EUR 
namenjenih subvencijam za stanovanje in 1.404.595 EUR s ubvencijam za nakup, gradnjo in obnovo 
stanovanj za osnovne stanovanjske p otrebe.
38 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da j e Tribunale di B olzano t ožeči stranki v p ostopku v gl avni 
stvari z ačasno p riznalo pravico do zaprošene subvencije za stanovanje za me sece od oktobra 2009 d o 
junija 2010 , ki j e znašala 453 ,62 EUR n a me sec.
39 Ker je Tribunale di B olzano me nilo, da j e rešitev spora o dvisna od ra zlage prava Unije, je prekinilo 
odločanje in Sodišču v p redhodno o dločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali načelo primarnosti […] prava Unije nalaga nacionalnemu sodišču, da v celoti in takoj uporabi 
predpise Unije, ki i majo neposredni učinek, in ne uporabi nacionalnih določb, ki s o v n asprotju s 
pravom U nije, čeprav so bile sprejete na podlagi temeljnih načel ustavnega reda dr žave članice?
2. Ali v p rimeru nasprotja me d no tranjim predpisom in [EKČP] sklicevanje na EKČP v č lenu 6 PEU 
nalaga nacionalnemu sodišču, da n eposredno u porabi njen člen 14 i n člen 1 P rotokola št. 12 in da 
ne uporabi neskladnega nacionalnega predpisa, ne da b i predhodno p ri nacionalnem u stavnem 
sodišču vložilo zahtevo za oceno u stavnosti?
3. Ali pravo Unije, zlasti člena 2 PEU in 6 P EU, člena 21 in 34 L istine […] ter dir ektivi 2000 /43[…] in 
2003 /109[…], nasprotuje nacionalni (oziroma pokrajinski) zakono daji, kot je ta v č lenu 15[(2)] 
uredbe predsednika [ …] št. 670/1972 , v č lenih 1 in 5 p okrajinskega zakona […] in v [ sklepu 
št. 1885 ] v d elu, v ka terem z a zadevne ugodnosti, zlasti za tako i menovane ‚subvencije za 
stanovanje‘, daje pomem bnost nacionalnosti, pri čemer so delavci, ki s o rezidenti za da ljši čas in 
niso dr žavljani dr žav članic EU, in o sebe brez dr žavljanstva m anj ugodno o bravnavani v 
primerjavi z dr žavljani Unije, ki s o rezidenti (Italijani in dr ugi)?
8 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
Če so odgovori na prejšnja vp rašanja pritrdilni:
4. Ali je treba v p rimeru kr šitev s plošnih načel prava Unije, ko t sta prepoved di skriminacije in 
zahteva po pravni varnosti – o b nacionalnem i zvedbenem p redpisu, ki s odišču omogoča, da 
‚odredi p renehanje škodljivega ra vnanja in gl ede na okoliščine primera i n [za prenehanje] 
posledic[…] diskriminacije […] sprejme ka teri ko li drug ustrezen ukrep‘, in m u predpisuje, da 
‚odredi p renehanje di skriminatornega ra vnanja, delovanja ali dejanja, če še traja, in odpravo 
posledic‘, ter mu omogoča, da ‚za preprečitev p onovitve v r oku, določenem v u krepu, odredi 
načrt za odpravo ugotovljene diskriminacije‘ – č len 15 D irektive 2000 /43[…] v d elu, v ka terem 
določa, da m orajo biti sankcije učinkovite, sorazmerne in odvračilne, razlagati tako, da s o me d 
ugotovljenimi dejanji diskriminacije in posledicami, ki j ih je treba odpraviti tudi zato, da n e bi 
prišlo do neutemeljene obrnjene diskriminacije, tudi vse kr šitve p roti subjektom di skriminacije, 
čeprav niso stranke v s poru?
Če je odgovor na prejšnje vp rašanje pritrdilen:
5. Ali pravo Unije, zlasti člena 2 PEU in 6 P EU, člena 21 in 34 L istine […] ter dir ektivi 2000 /43[…] in 
2003 /109[…], nasprotuje nacionalni (oziroma pokrajinski) zakono daji, ki z a pridobitev subvencij za 
stanovanje zahteva izpolnjevanje dodatnega pogoja triletnega opravljanja poklicne dejavnosti le od 
oseb, ki n iso dr žavljani Skupnosti, ne pa tudi o d dr žavljanov Skupnosti (Italijani in dr ugi), pri 
čemer so oboji izenačeni le glede pogoja prebivanja na ozemlju pokrajine, daljšega od pe t let?
6. Ali pravo Unije, zlasti člena 2 PEU in 6 P EU ter členi 18 PDEU, 45 PDEU, 49 PDEU v p ovezavi s 
členi 1, 21 i n 34 L istine […], nasprotuje nacionalni (oziroma pokrajinski) zakono daji, ki z a 
državljane Skupnosti (Italijani in dr ugi) določa obveznost, da p odajo izjavo o n arodni pripadnosti 
ali priključenosti eni od treh jezikovnih skupin v Z gornjem P oadižju/Južni Tirolski, da b i pridobili 
subvencijo za stanovanje?
7. Ali pravo Unije, zlasti člena 2 PEU in 6 P EU ter členi 18 PDEU, 45 PDEU in 49 PDEU v p ovezavi 
s členoma 21 in 34 L istine […], nasprotuje nacionalni (oziroma pokrajinski) zakono daji, ki z a 
državljane Skupnosti (Italijani in dr ugi) določa obveznost najmanj petletnega prebivanja oziroma 
opravljanja p oklicne d ejavnosti na p okrajinskem o zemlju, da b i pridobili subvencijo z a 
stanovanje?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Dopustnost prvega, četrtega, petega, šestega in sed mega vprašanja
40 Najprej je treba spomniti, da l ahko v s kladu z u staljeno s odno p rakso v o kviru sodelovanja me d 
Sodiščem i n nacionalnimi sodišči, ki g a določa člen 267 PDEU, le nacionalno s odišče, ki o dloča o 
sporu in ki m ora prevzeti odgovornost za sodno o dločitev, ob upoštevanju posebnosti zadeve p resodi 
potrebo po izdaji predhodne odločbe, da b i lahko i zdalo sodbo, in tudi u streznost vp rašanj, ki j ih 
predloži Sodišču. Zato je Sodišče načeloma dolžno o dločati, če se predložena vp rašanja nanašajo na 
razlago prava Unije (glej zlasti sodbo z d ne 4. julija 2006 v z adevi Adeneler in dr ugi, C-212/04, ZOdl., 
str. I-6057 , točka 41 in navedena sodna praksa).
41 Vendar m ora Sodišče preizkusiti okoliščine, v ka terih mu je nacionalno s odišče predložilo zadevo, zato 
da p reveri, ali je zanjo pristojno. Duh me dsebojnega sodelovanja, v ka terem p oteka p ostopek za 
sprejetje predhodne odločbe, namreč zahteva tudi, da n acionalno s odišče upošteva funkcijo, zaupano 
Sodišču, ki j e prispevanje k i zvajanju sodne oblasti v dr žavah članicah, in ne podajanje posvetovalnih 
mnenj o s plošnih ali hipotetičnih vp rašanjih (glej zgoraj navedeno s odbo Adeneler in dr ugi, točka 42).
ECLI:EU:C:2012 :233 9SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
42 V zvezi s t em j e zavrnitev p redloga nacionalnega sodišča mogoča, samo če je očitno, da z ahtevana 
razlaga prava Unije ni nikakor povezana z d ejanskim stanjem a li predmetom spora o gl avni stvari, če 
je vp rašanje hipotetično a li če Sodišče nima na voljo dejanskih in pravnih elementov, da b i lahko n a 
zastavljena vp rašanja u porabno o dgovorilo (glej sodbo z d ne 23. novembra 2006 v z adevi 
Asnef-Equifax in Administración d el Estado, C-238/05, ZOdl., str. I-11125 , točka 17).
43 Sodišče mora dopustnost nekaterih vp rašanj predložitvenega sodišča preučiti ob upoštevanju teh načel.
Prvo vp rašanje
44 Predložitveno s odišče s p rvim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali načelo primarnosti prava Unije nalaga 
nacionalnemu sodišču, da u porabi določbe prava Unije, ki i majo neposredni učinek, in ne uporabi 
nobene nacionalne določbe, ki b i bila v n asprotju z n jim, tudi če je bila ta določba sprejeta na podlagi 
temeljnih načel ustavnega reda zadevne države članice.
45 To vp rašanje se nanaša na načelo varstva jezikovnih m anjšin, ki j e po m nenju nacionalnega sodišča 
temeljno n ačelo ustavnega reda n avedene dr žave č lanice. To načelo pa se v p ostopku v gl avni stvari 
upošteva le glede italijanskih dr žavljanov in dr žavljanov Unije, za ka tere je, kot je razvidno iz točk od 
26 d o 28 t e sodbe, dostop do subvencije za stanovanje brez razlikovanja odvisen le od predložitve 
izjave o p ripadnosti eni od treh jezikovnih skupin, me dtem ko s e od dr žavljanov tretjih dr žav, kot je 
tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari, ta izjava ne zahteva.
46 Ker prvo vp rašanje v b istvu vodi k t emu, da S odišče poda p osvetovalno m nenje o s plošnem vp rašanju v 
zvezi s p oložajem, ki n i nikakor povezan z d ejanskim stanjem a li predmetom spora, ki g a obravnava 
predložitveno s odišče, je treba to vp rašanje šteti za nedopustno.
Četrto vp rašanje
47 Predložitveno s odišče s č etrtim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali člen 15 D irektive 2000 /43, ki d oloča, 
da m orajo biti sankcije za kr šitve n ačela prepovedi di skriminacije na podlagi rase ali narodnosti 
učinkovite, sorazmerne in odvračilne, nacionalnemu sodišču nalaga, da kadar u gotovi tako kr šitev, 
odpravi vse kršitve p roti žrtvam di skriminacije, čeprav niso stranke v s poru.
48 V o bravnavani zadevi je tako i z predložitvene odločbe ko t iz stališč, predloženih Sodišču, jasno 
razvidno, da ra zlično o bravnavanje, katerega žrtev n aj bi bila tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari 
v primerjavi z italijanskimi državljani, temelji na njenem s tatusu dr žavljana tretje države.
49 Na podlagi členov 1 ter 2(1) in (2), Direktive 2000 /43 p a se ta uporablja le za neposredno a li posredno 
diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti. Člen 3(2) Direktive 2000 /43 d oloča, da t a ne zajema 
različnega obravnavanja, ki t emelji na dr žavljanstvu, in ne posega v d oločbe in pogoje v z vezi z 
vstopom in prebivanjem dr žavljanov tretjih dr žav in oseb brez dr žavljanstva na ozemlju dr žav članic 
niti v o bravnavanje, ki i zvira iz pravnega položaja državljanov tretjih dr žav in oseb brez državljanstva.
50 Iz tega izhaja, da di skriminacija, ki j o zatrjuje tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari, ne spada n a 
področje uporabe Direktive 2000 /43 in da č etrto vp rašanje ni dopustno.
Peto vp rašanje
51 Predložitveno s odišče s pe tim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali določbe prava Unije, zlasti dir ektivi 
2000 /43 in 2003 /109, nasprotujejo nacionalni ali regionalni zakono daji, ki z a pridobitev subvencij za 
stanovanje poleg pogoja, da m orajo na ozemlju Provincia autonoma di B olzano p rebivati več ko t pet 
let, zahteva izpolnjevanje dodatnega pogoja triletnega opravljanja poklicne dejavnosti le od dr žavljanov 
tretjih dr žav, ne pa tudi od dr žavljanov Unije, Italijanov in dr ugih.
10 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
52 Spomniti je treba, da s e spor v gl avni stvari, kot je ra zvidno i z predložitvene odločbe, nanaša na 
diskriminacijo, ki j o zatrjuje tožeča stranka v gl avni stvari v z vezi z me hanizmom ra zdelitve sredstev, 
namenjenih subvencijam za stanovanje, ki g a določata pokrajinski zakon i n sklep št. 1885 .
53 V postopku v gl avni stvari n i sporno, da j e tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari izpolnjevala pogoj, 
ki je dr žavljanom tretjih dr žav naložen s č lenom 5(7) pokrajinskega zakona, in sicer pogoj najmanj 
triletnega opravljanja poklicne dejavnosti v P rovincia autonoma di B olzano, in da n jena vloga za 
subvencijo za stanovanje ni bila zavrnjena zaradi n eizpolnjevanja tega pogoja.
54 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da j e treba pe to vp rašanje, ker nima no bene zveze z d ejanskim 
stanjem a li predmetom spora, ki g a obravnava predložitveno s odišče, zavreči kot nedopustno.
Šesto in sedmo vp rašanje
55 Predložitveno s odišče s š estim in sedmim vp rašanjem, ki ju je treba obravnavati skupaj, v b istvu sprašuje, 
ali je treba pravo Unije, zlasti člena 2 PEU in 6 P EU ter člene 18 PDEU, 45 PDEU, 49 PDEU v p ovezavi s 
členi 1, 21 i n 34 L istine, razlagati tako, da n asprotuje nacionalni ali regionalni zakonodaji, ki za državljane 
Unije določa obveznost, da n ajmanj pet let prebivajo oziroma opravljajo poklicno d ejavnost v P rovincia 
autonoma di B olzano in da da jo izjavo o n arodni pripadnosti ali priključenosti eni od treh jezikovnih 
skupin na tem o zemlju, zato da b i pridobili subvencijo za stanovanje, določeno v t ej zakonodaji?
56 V zvezi s tem j e treba spomniti, da j e tožeča stranka v p ostopku v gl avni stvari, kot je razvidno iz točk 
31 in 52 t e sodbe, državljan tretje dr žave, ki ž e ve č let prebiva na ozemlju Provincia autonoma di 
Bolzano i n da s e postopek v gl avni stvari n anaša na zavrnitev v loge za subvencijo zaradi i zčrpanja 
proračuna, namenjenega dr žavljanom tretjih dr žav, in zaradi n erazpoložljivosti sredstev, potrebnih za 
izplačilo subvencije tem dr žavljanom.
57 Predložitveno s odišče ni navedlo, zakaj bi lahko n a podlagi prava Unije imela neveljavnost pogojev 
glede prebivanja ali jezika, naloženih dr žavljanom U nije, zato da b i lahko p ridobili subvencijo za 
stanovanje, določeno v z akono daji Provincia autonoma di B olzano, zvezo z d ejanskim stanjem a li 
predmetom spora, ki g a to sodišče obravnava.
58 V teh okoliščinah je treba šteti, da š esto in sedmo vp rašanje, ki j u je postavilo predložitveno s odišče, 
nista dopustni.
Vsebinska presoja
Drugo vp rašanje
59 Predložitveno s odišče z dr ugim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali v p rimeru nasprotja me d nacionalnim 
pravnim p ravilom in EKČP sklicevanje na EKČP v č lenu 6 PEU n alaga nacionalnemu sodišču, da 
neposredno u porabi določbe te kon vencije, v o bravnavanem p rimeru njen člen 14 i n člen 1 P rotokola 
št. 12 in da n e uporabi neskladnega nacionalnega pravnega pravila, ne da b i predhodno p ri C orte 
costituzionale vložilo zahtevo za oceno u stavnosti.
60 V skladu s č lenom 6(3) PEU so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja EKČP in ka kor izhajajo iz 
ustavnega izročila, skupnega državam članicam, kot splošna načela del prava Unije.
61 V tej določbi Pogodbe EU se odraža ustaljena sodna praksa Sodišča, v s kladu s ka tero so temeljne 
pravice del splošnih pravnih načel, katerih spoštovanje zagotavlja Sodišče (glej me d dr ugim sodbo z 
dne 29. septembra 2011 v z adevi Elf Aquitaine proti Komisiji, C-521/09 P, ZOdl., str. I-8947 , 
točka 112).
ECLI:EU:C:2012 :233 11SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
62 Vendar č len 6(3) PEU n e ureja ra zmerja me d EKČP in pravnimi redi dr žav članic niti ne določa 
posledic, ki j ih m ora u gotoviti nacionalno s odišče pri nasprotju me d pravicami, ki j ih zagotavljata ta 
konvencija, in nacionalnim pravnim pravilom.
63 Na dr ugo vp rašanje je torej treba odgovoriti, da v p rimeru nasprotja me d nacionalnim p ravnim 
pravilom in EKČP sklicevanje na EKČP v č lenu 6(3) PEU n e nalaga nacionalnemu sodišču, da 
neposredno u porabi določbe navedene kon vencije in da n e uporabi nacionalnega pravnega pravila, ki 
ni skladno s t o kon vencijo.
Tretje vp rašanje
64 Predložitveno s odišče s t retjim vp rašanjem v b istvu sprašuje, ali je treba pravo Unije, zlasti dir ektivi 
2000 /43 in 2003 /109, razlagati tako, da n asprotuje nacionalni ali regionalni zakono daji, kot je ta v 
postopku v gl avni stvari, ki v z vezi s p ridobitvijo subvencije za stanovanje ra zlično o bravnava 
državljane tretjih dr žav, ki s o rezidenti za da ljši čas, in dr žavljane Unije, Italijane ali druge, rezidente 
Provincia autonoma di B olzano.
65 Iz razlogov, ki s o bili navedeni že v t očkah od 48 d o 50 t e sodbe, diskriminacija, ki j o zatrjuje tožeča 
stranka v p ostopku v gl avni stvari, ne spada n a področje uporabe Direktive 2000 /43.
66 V zvezi z D irektivo 2003 /109 j e najprej treba opozoriti, da s istem, ki g a vzpostavlja, jasno d oloča, da j e 
za pridobitev statusa rezidenta za da ljši čas, dodeljenega na podlagi te dir ektive, treba opraviti poseben 
postopek in poleg tega izpolnjevati pogoje, določene v p oglavju II t e dir ektive.
67 Člen 4 D irektive 2003 /109 d oloča, da dr žave članice podelijo status rezidenta za da ljši čas državljanom 
tretjih dr žav, ki s o pred predložitvijo ustrezne vloge pe t let zakonito in neprekinjeno p rebivali na 
njihovem o zemlju. Člen 5 t e dir ektive ko t pogoj za pridobitev tega statusa določa, da dr žavljani tretjih 
držav, ki z aprosijo za ta status, dokažejo, da i majo zadostne vire in zdravstveno z avarovanje. Nazadnje, 
člen 7 t e dir ektive d oloča postopkovne zahteve z a pridobitev n avedenega statusa.
68 V teh okoliščinah m ora p redložitveno s odišče preveriti, ali ima tožeča stranka v p ostopku v gl avni 
stvari s tatus rezidenta za da ljši čas, ki b i ji omogočal, da j e na podlagi navedene dir ektive u pravičena 
do enakega obravnavanja ko t državljani zadevne države članice v s kladu z n jenim členom 11(1).
69 Zato je treba preveriti, ali je me hanizem ra zdelitve sredstev, namenjenih subvencijam za stanovanje, kot 
je ta v p ostopku v gl avni stvari, skladen z n ačelom e nakega o bravnavanja, določenim v 
členu 11 D irektive 2003 /109.
– Različno o bravnavanje in primerljivost zadevnih položajev
70 Prvič, spomniti je treba, da s o v p ostopku v gl avni stvari tako dr žavljanom U nije, Italijanom in dr ugim, 
kot državljanom tretjih dr žav na podlagi pokrajinskega zakona sredstva, namenjena za subvencije za 
stanovanja, razdeljena v s orazmerju s t ehtanim p ovprečjem n jihove številčne zastopanosti in potreb 
vsake skupine.
71 Vendar č eprav je pri italijanskih dr žavljanih in dr žavljanih Unije – z a katere je, kot je razvidno iz točk 
od 26 d o 28 t e sodbe, dostop do subvencije za stanovanje brez razlikovanja odvisen od predložitve 
izjave o p ripadnosti eni od treh jezikovnih skupin – o bema dejavnikoma, ki s e upoštevata pri določitvi 
tehtanega povprečja, pripisan enak ko ličnik, in sicer ko ličnik 1, pa je pri dr žavljanih tretjih dr žav na 
podlagi sklepa št. 1885 d ejavniku gl ede njihove š tevilčne zastopanosti pripisan ko ličnik 5, njihovim 
potrebam pa ko ličnik 1.
12 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
72 Kot je ra zvidno i z predložitvene odločbe, se torej od leta 2009 z a določitev d eleža sredstev z a 
subvencije za stanovanje, odobrenih dr žavljanom U nije na eni strani in dr žavljanom tretjih dr žav na 
drugi strani, uporabljata ra zlična načina izračuna. Uporaba ra zličnih ko ličnikov je povzročila m anj 
ugodno o bravnavo skupine dr žavljanov tretjih dr žav, ker je proračun, ki j e na voljo za ugoditev 
njihovim vlogam za subvencijo za stanovanje, manjši in zato obstaja tveganje, da b o prej izčrpan.
73 Tako je treba poudariti, da ra zlika me d ko ličnikoma glede številčne zastopanosti državljanov tretjih 
držav na eni strani in dr žavljanov Unije, Italijanov in dr ugih, ki p ripadajo trem j ezikovnim skupinam, 
na drugi strani pomeni različno o bravnavanje dveh ka tegorij upravičencev.
74 Provincia a utonoma di B olzano gl ede primerjave me d dr žavljani Unije, Italijani in dr ugimi, ter 
državljani tretjih dr žav zatrjuje, da u poraba ra zličnih me hanizmov, zato da s e ugotovi številčna 
zastopanost teh dveh ka tegorij upravičencev a li da s e ocenijo njihove p otrebe, dokazuje, da n iso v 
primerljivem p oložaju.
75 Vendar t udi č e bi predpostavljali, ko t zatrjuje Provincia a utonoma di B olzano, da v z vezi z 
obravnavanjem v log za subvencijo za stanovanja, ki s o jih predložili predvsem dr žavljani tretjih dr žav, 
obstajajo statistične in ad ministrativne težave, te ne pojasnjujejo, zakaj položaj teh dr žavljanov – č e so 
pridobili status na podlagi Direktive 2003 /109 i n izpolnjevali tako p ostopkovne zahteve ko t pogoje iz te 
direktive ter nimajo zadostnih sredstev z a kri tje stanovanjskih stroškov – n i primerljiv s p oložajem 
državljana Unije, ki i ma enake ekono mske p otrebe.
– Različno o bravnavanje ob upoštevanju člena 11(1) Direktive 2003 /109
76 Drugič, preveriti je treba, ali spada – č emur Provincia a utonoma di B olzano u govarja – t ako 
ugotovljeno ra zlično o bravnavanje n a p odročje u porabe D irektive 2003 /109, zlasti njenega 
člena 11(1)(d), ki d oloča, da s e rezidenti za da ljši čas obravnavajo enako gl ede socialnega zavarovanja, 
socialne pomoči in socialnega varstva, kot določa nacionalna zakono daja.
77 V zvezi s t em j e treba spomniti, da kadar s e zakono dajalec Unije neposredno s klicuje na nacionalno 
zakono dajo, ko t se v č lenu 11(1)(d) Direktive 2003 /109, Sodišče ne odloča o s amostojni in enotni 
opredelitvi zadevnih izrazov na podlagi prava Unije (glej v t em s mislu sodbo z d ne 18. januarja 1984 v 
zadevi Ekro, 327/82, Recueil, str. 107, točka 14). To sklicevanje namreč pomeni, da j e zakono dajalec Unije 
želel spoštovati razlike me d državami članicami glede opredelitve in natančnega obsega zadevnih pojmov.
78 Vendar n eobstoj samostojne in enotne opredelitve p ojmov socialnega zavarovanja, socialne pomoči in 
socialnega varstva na podlagi prava Unije ter sklicevanje na nacionalno p ravo v č lenu 11(1)(d) Direktive 
2003 /109 v z vezi z n avedenimi pojmi ne pomenita, da l ahko dr žave članice pri uporabi načela enakega 
obravnavanja, določenega v t em č lenu, posežejo v p olni učinek Direktive 2003 /109.
79 Iz uvodne izjave 3 D irektive 2003 /109 j e razvidno, da s e s t o dir ektivo spoštujejo temeljne pravice in 
upoštevajo načela, ki j ih priznava predvsem L istina, ki i ma v s kladu s č lenom 6(1), prvi pododstavek, 
PEU enako p ravno ve ljavnost kot Pogodbi. Člen 51 (1) Listine določa, da s e določbe Listine za države 
članice uporabljajo, ko t e izvajajo pravo Unije.
80 Iz tega izhaja, da m orajo dr žave članice pri določanju ukrepov socialnega zavarovanja, socialne pomoči 
in socialnega varstva, ki s o opredeljeni v n jihovi nacionalni zakono daji in za katere velja načelo enakega 
obravnavanja, določeno v č lenu 11(1)(d) Direktive 2003 /109, spoštovati pravice in upoštevati načela, 
določena v L istini, zlasti tista iz njenega člena 34. Na podlagi odstavka 3 t ega člena v b oju proti 
socialni izključenosti in revščini Unija in torej države članice, ko i zvajajo pravo Unije, „priznava[jo] in 
spoštuje[jo] pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, ki n aj zagotovita dostojno 
življenje vsem, ki n imajo zadostnih sredstev, v s kladu s p ravili, ki j ih določajo pravo U nije ter 
nacionalne zakono daje in običaji“.
ECLI:EU:C:2012 :233 13SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
81 Ker se tako č len 11 (1)(d) Direktive 2003 /109 ko t člen 34 (3) Listine sklicujeta na nacionalno p ravo, je 
predložitveno s odišče pristojno, da o b upoštevanju cilja vključevanja, ki g a uresničuje ta dir ektiva, 
presodi, ali subvencija za stanovanje, kakršna je ta v p okrajinskem z akonu, ustreza kateri od ka tegorij iz 
člena 11(1)(d), čemur Provincia autonoma di B olzano u govarja.
– Člen 11 (4) Direktive 2003 /109
82 Tretjič, ker bi predložitveno s odišče lahko š telo, da s ubvencija za stanovanje, ki j e sporna v gl avni 
stvari, spada n a področje uporabe člena 11(1)(d) Direktive 2003 /109, je treba preizkusiti, ali bi 
Provincia autonoma di B olzano, ko t zatrjuje, na podlagi odstavka 4 t ega člena lahko u temeljeno 
omejila uporabo načela enakega obravnavanja iz odstavka 1 .
83 V zvezi s t em j e treba spomniti, da l ahko dr žave č lanice na podlagi te določbe omejijo uporabo 
navedenega načela v z vezi s socialno p omočjo in socialnim varstvom na osnovne prejemke. Člen 11 (4) 
Direktive 2003 /109 p a, nasprotno, ne dovoljuje odstopanja od navedenega načela v z vezi s p rejemki 
socialnega zavarovanja, kot je opredeljeno v n acionalni zakono daji.
84 Iz uvodne izjave 13 n avedene dir ektive je razvidno, da p ojem o snovnih prejemkov obsega vsaj podporo 
v višini najnižjega dohodka, pomoč ob bolezni in no sečnosti, otroški dodatek in pomoč za dolgoročno 
oskrbo. Načine dodeljevanja teh prejemkov bi moralo na podlagi te uvodne izjave d oločati nacionalno 
pravo.
85 Najprej je treba navesti, da s eznam iz uvodne izjave 13 , kjer je opredeljen pojem „osnovni prejemek“ iz 
člena 11(4) Direktive 2003 /109, ni izčrpen, kot jasno d okazuje uporaba besede „vsaj“. Dejstvo, da v t ej 
uvodni izjavi ni nobenega izrecnega sklicevanja na subvencije za stanovanje, torej ne pomeni, da t e niso 
osnovni prejemki, za katere je treba nujno u porabiti načelo enakega obravnavanja
86 Nato je treba poudariti, da j e integracija državljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za daljši čas v dr žavah 
članicah, in pravica teh dr žavljanov do enakega obravnavanja na področjih, n aštetih v č lenu 11(1) 
Direktive 2003 /109, splošno p ravilo in da j e odstopanje, določeno v č lenu 11(4), treba razlagati ozko 
(glej po analogiji sodbo z d ne 4. marca 2010 v z adevi Ch akroun, C-578/08, ZOdl., str. I-1839 , 
točka 43).
87 V zvezi s t em j e treba poudariti, da s e lahko javni organ bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni 
ravni na odstopanje iz člena 11(4) Direktive 2003 /109 s klicuje le, če so organi zadevne države članice, 
ki so pristojni za prenos te dir ektive, jasno n avedli, da s o se nameravali sklicevati na to odstopanje.
88 Iz spisa, predloženega Sodišču, ni razvidno, da b i Italijanska republika izrazila namen, da b o uporabila 
odstopanje od načela enakega obravnavanja, določenega v č lenu 11(4) Direktive 2003 /109.
89 Nazadnje je treba poudariti, da j e sklicevanje na nacionalno p ravo v u vodni izjavi 13 n avedene dir ektive 
omejeno n a načine dodeljevanja zadevnih prejemkov, in sicer na določitev p ogojev z a dostop do teh 
prejemkov in njihove višine ter postopkov v z vezi s tem.
90 Pomen in obseg pojma „osnovni prejemek“ iz člena 11(4) Direktive 2003 /109 j e torej treba poiskati ob 
upoštevanju kon teksta, v ka terega je umeščen ta člen, in cilja, ki g a uresničuje ta dir ektiva, in sicer 
integracije državljanov tretjih dr žav, ki s o zakonito in da ljši čas prebivali v dr žavah članicah.
91 Člen 11 (4) Direktive 2003 /109 j e treba razumeti tako, da dr žavam članicam dovoljuje, da o mejijo enako 
obravnavanje, do ka terega so upravičeni imetniki statusa, dodeljenega na podlagi Direktive 2003 /109, 
razen v z vezi s p rejemki n a področju socialne pomoči in socialnega varstva, ki j ih podeljujejo javni 
organi bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni in ki p rispevajo k z adovoljitvi osnovnih potreb 
posameznika, kot so hrana, stanovanje in zdravje.
14 ECLI:EU:C:2012 :233SODBAZDNE24.4.2012 –ZADEVAC-571/10
KAMBERAJ
92 V zvezi s tem j e treba spomniti, da U nija na podlagi člena 34 L istine priznava in spoštuje pravico do 
socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, ki n aj zagotovita dostojno ž ivljenje vsem, ki 
nimajo zadostnih sredstev. Iz tega izhaja, da ke r se s s ubvencijo, ki j e sporna v p ostopku v gl avni 
stvari, uresničuje cilj, določen v n avedenem č lenu Listine, na podlagi prava Unije ni mogoče šteti, da 
ni del osnovnih prejemkov v s mislu člena 11(4) Direktive 2003 /109. Nacionalno s odišče mora gl ede 
tega priti do potrebnih ugotovitev, pri tem p a upoštevati cilj navedene subvencije, njeno v išino, pogoje 
za njeno d odelitev in umestitev te subvencije v i talijanskem s ocialnem s istemu.
93 Ob upoštevanju zgoraj navedenega je treba na tretje vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 11 (1)(d) 
Direktive 2003 /109 ra zlagati tako, da n asprotuje nacionalni ali regionalni zakono daji, ko t je ta v 
postopku v gl avni stvari, s ka tero se v z vezi s p ridobitvijo subvencije za stanovanje dr žavljan tretje 
države, ki i ma na podlagi določb te dir ektive s tatus rezidenta za da ljši čas, pri ra zdelitvi sredstev, 
namenjenih za navedeno s ubvencijo, obravnava različno o d dr žavljanov, rezidentov iste pokrajine ali 
regije, če ta subvencija spada v e no o d treh ka tegorij, ki s o navedene v t ej določbi, in če se ne uporabi 
odstavek 4 i stega člena.
Stroški
94 Ker je ta postopek za stranke v p ostopku v gl avni stvari e na od stopenj v p ostopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o s troških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo:
1. Pr vo, četrto, peto, šesto in sedmo vprašanje, ki jih je postavilo T r ibunale di Bolzano v z adevi 
C-5 7 1 / 1 0 , niso dopustna.
2. V primeru nasprotja m ed n acionalnim p ravnim p ravilom in E v r opsko konvencijo o v arstvu 
človekovih pravic in te meljnih svoboščin, podpisano 4. novembra 1 9 5 0 v R imu, sklicevanje 
na to konvencijo v č lenu 6(3) PEU ne nalaga n acionalnemu sodišču, da neposredno uporabi 
določbe navedene konvencije in da ne uporabi nacionalnega p ravnega p ravila, ki ni skladno 
s to konvencijo.
3. Člen 1 1 (1)(d) Direktive Sveta 2 0 0 3 / 1 0 9 / E S z d ne 2 5. novembra 2 0 0 3 o s tatusu državljanov 
tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni 
ali regionalni zakonodaji, kot je ta v p ostopku v g lavni stvari, s k atero se v z v ezi s 
pridobitvijo s ubvencije za stanovanje državljan tretje države, ki ima na podlagi d oločb te 
direktive status rezidenta za daljši čas, pri razdelitvi sredstev, namenjenih za navedeno 
subvencijo, obravnava različno od državljanov, rezidentov iste p okrajine ali regije, če ta 
subvencija spada v e no od treh kategorij, ki so navedene v te j določbi, in če se ne uporabi 
odstavek 4 i stega č lena.
Podpisi