ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Raziskave in tehnološki razvoj–Okvirni program za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“–Spodbujanje in usklajevanje naložb Unije v raziskave in inovacije v železniškem sektorju–Vzpostavitev skupnega podjetja Shift2Rail–Ocena prošnje za pridruženo članstvo v skupnem podjetju–Odločba Komisije–Potreba po posebni obliki–Neobstoj (Uredba Sveta št. 642/2014, člen 4(2)) (Glej točko 26.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativni znamki BiancalunA in bianca (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 36, 37, 41, 57, 67, 79 in 80.)
12.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki Zimara in FEMARA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 165, 168, 170, 171 in 172.)
1.

Ničnostna tožba–Ničnostna sodba–Obseg–Sklep Komisije o ugotovitvi nezdružljivosti pomoči z notranjim trgom in naložitvi njenega vračila–Razglasitev ničnosti zaradi napačne uporabe prava in očitnih napak pri presoji–Nova analiza, naložena z ničnostno sodbo, ki jo lahko Komisija opravi brez ponovne preiskave v zadevi–Pravica do izjave, ki je bila pri sprejetju ničnega sklepa upoštevana–Sprejetje novega sklepa brez ponovnega začetka formalnega postopka preiskave–Dopustnost (člena 108(2) in 266 PDEU; Listina o temeljnih pravicah, člen 41; Uredba Sveta št. 659/1999) (Glej točke od 63 do 79, 85 in 86.)
Zadeva T‑480/15

Agria Polska sp. z o.o. in drugi

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca – Omejevalni sporazum – Zloraba prevladujočega položaja – Trg za distribucijo fitofarmacevtskih sredstev – Sklep o zavrnitvi pritožbe – Domnevno protikonkurenčno ravnanje proizvajalcev in distributerjev – Skupna ali usklajena vložitev pritožb proizvajalcev in distributerjev pri upravnih in kazenskih organih – Prijava domnevnih kršitev vzporednih uvoznikov glede predpisov, ki se uporabljajo – Upravni nadzor, ki ga nato opravijo upravni organi – Naložitev upravnih in kazenskih sankcij vzporednim uvoznikom s strani nacionalnih organov – Enačenje vložitev pritožb proizvajalcev in distributerjev z zlonamernimi tožbami ali z zlorabami upravnih postopkov – Neobstoj interesa Unije – Pravica do učinkovitega sodnega varstva“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 16. maja 2017

Konkurenca – Upravni postopek – Preučitev pritožb – Odločba Komisije o ustavitvi postopka – Diskrecijska pravica Komisije – Meje – Obrazložitev odločbe o ustavitvi postopka – Obseg – Sodni nadzor – Obseg (členi 101 PDEU, 102 PDEU in 105(1) PDEU) Omejevalni sporazumi – Škodovanje konkurenci – Merila presoje – Protikonkurenčni cilj – Istočasne prijave konkurenčnega podjetja pred pristojnimi nacionalnimi organi – Dopustnost (člen 101 PDEU) Konkurenca – Pravila Unije – Stvarno področje uporabe – Nadzori in pregoni, ki jih nacionalni organi opravijo po prijavah konkurenčnih podjetij – Izključitev (člena 101 PDEU in 102 PDEU) Prevladujoči položaj – Zloraba – Pojem – Prijava konkurenčnega podjetja pred pristojnimi nacionalnimi organi – Vključitev – Merila presoje – Ozka razlaga (člen 102 PDEU) Konkurenca – Upravni postopek – Preučitev pritožb – Komisijina določitev prednosti – Upoštevanje interesa Unije za preiskavo zadeve – Diskrecijska pravica Komisije – Zadeva, ki lahko prispeva k razvoju konkurenčnega prava (člena 101 PDEU in 102 PDEU) Konkurenca – Pravila Unije – Uporaba s strani nacionalnih sodišč – Tožba za povrnitev škode, nastale zaradi kršitev pravil o konkurenci (člena 101 PDEU in 102 PDEU, Uredba Sveta št. 1/2003, člen 6) Konkurenca – Upravni postopek – Preučitev pritožb – Obveznost voditi preiskavo in s sklepom odločiti o obstoju kršitve – Neobstoj – Predhodna zavrnitev podobne pritožbe s strani nacionalnega organa, pristojnega za konkurenco – Neupoštevnost (člena 101 PDEU in 102 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 7; Obvestilo Komisije 2004/C 101/03) Konkurenca – Upravni postopek – Odločba Komisije o ugotovitvi kršitve – Predmet – Ugotovitev neizpolnitev obveznosti držav članic – Izključitev (člena 101 PDEU in 102 PDEU, Uredba Sveta št. 1/2003, člen 7)
Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 15. maja 2017 – Morton’s of Chicago/EUIPO – Mortons the Restaurant (MORTON’S)

(zadeva T‑223/15)

„Znamka Evropske unije – Postopek za ugotovitev ničnosti – Figurativna znamka Evropske unije MORTON’S – Prejšnje neregistrirane nacionalne znamke MORTON’S, MORTONS, MORTON’S CLUB, MORTONS CLUB, MORTON’S THE RESTAURANT, MORTONS RESTAURANT in M MORTON’S – Relativni razlog za zavrnitev – Ugotovitev ničnosti – Člena 8(4) in 53(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev ali ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje pravice iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009 – Pogoji (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(4) in 53(1)(c)) (glej točko 12)

2. Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev ali ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje pravice iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009 – Uporaba znaka v gospodarskem prometu – Časovno merilo (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(4) in 53(1)(c)) (glej točki 26 in 27)

3. Državno pravo – Sklicevanje na nacionalne zakone – Pravo Združenega kraljestva – Sistem tožbe zaradi zavajajočega označevanja (action for passing off) (glej točko 38)

4. Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev ali ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje pravice iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009 – Figurativna znamka MORTON’S – Neregistrirane znamke MORTON’S, MORTONS, MORTON’S CLUB, MORTONS CLUB, MORTON’S THE RESTAURANT, MORTONS RESTAURANT in M MORTON’S (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 8(4) in 53(1)(c)) (glej točke 56, 57, 65, 66, od 69 do 72 in 78)

5. Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev ali ničnost – Relativni razlogi za ničnost – Obstoj prejšnje pravice iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009 – Lokalni obseg znaka (Uredba Sveta št. 2007/2009, člena 8(4) in 53(1)(c)) (glej točke od 59 do 61 in 74)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe EUIPO z dne 12. februarja 2015 (zadeva R 46/2014-1) v zvezi s postopkom za razglasitev ničnosti med družbama Mortons The Restaurant in Morton’s of Chicago.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
1.

Znamka Evropske unije – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Merila presoje – Zahteva po konkretnih in objektivnih dokazih (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 42(2) in (3); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 22(2) in (3)) (Glej točki 16 in 17.)
Sodba Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 14. julija 2017 – Certified Angus Beef/EUIPO – Certified Australian Angus Beef (CERTIFIED AUSTRALIAN ANGUS BEEF)

(Zadeva T‑55/15)

„Znamka Evropske unije – Postopek z ugovorom – Mednarodna registracija znamke, v kateri je imenovana Evropska unija– Figurativna znamka CERTIFIED AUSTRALIAN ANGUS BEEF – Prejšnji znani figurativna in besedna znamki SINCE 1978 CERTIFIED ANGUS BEEF BRAND in CERTIFIED ANGUS BEEF BRAND – Relativni razlog za zavrnitev –Neobstoj podobnosti med znaki – Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009“

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Merila presoje

(Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b))

(Glej točki 18 in 25.)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 30. oktobra 2014 (zadeva R 662/2014-4) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama Certified Angus Beef in Certified Australian Angus Beef.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
1.

Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo – Neposredno nanašanje – Merila – Sklep Komisije, naslovljen na državo članico, s katerim je zavrnjena dodelitev finančnega prispevka iz ESSR za nacionalni projekt – Tožba podjetja, odgovornega za izvedbo projekta – Neobstoj neposrednega nanašanja – Nedopustnost (Člen 263, četrti odstavek, PDEU; Uredba Sveta št. 1083/2006) (Glej točke 18, 23, od 28 do 31, 36, 41, 42 in 44.)
4.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativna znamka CAMISERIA LA ESPAÑOLA in figurativna znamka, ki ponazarja prekrižani zastavi (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 24, 26, 34, 57, 63 in 64.)
2.

Znamka Evropske unije–Odpoved, razveljavitev ali ničnost–Razlogi za razveljavitev–Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke–Dokaz o uporabi prejšnje znamke–Resna in dejanska uporaba–Pojem–Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 15(1) in 51(1)(a)) (Glej točke od 29 do 34.)
1.

Pritožbe uradnikov–Predhodna upravna pritožba–Istovetnost predmeta in podlage–Razlogi in argumenti, ki niso navedeni v pritožbi, vendar so z njo tesno povezani–Dopustnost (Kadrovski predpisi, člena 90 in 91) (Glej točke 47, 48, od 64 do 67, 74 in 84.)
Člen 15(1), drugi pododstavek, točka (a), Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije se nanaša na položaj, v katerem se registrirana nacionalna znamka ali znamka Evropske unije v trgovini uporablja v rahlo drugačni obliki od tiste, v kateri je bila opravljena registracija. Namen te določbe, ki se izogiba predpisovanju stroge skladnosti med obliko, v kateri se znamka uporablja, in obliko, v kateri je bila registrirana, je omogočiti imetniku znamke, da pri njenem gospodarskem izkoriščanju spremeni znak tako, da to brez spreminjanja razlikovalnega učinka omogoča boljše prilagajanje zahtevam trženja in oglaševanja zadevnih proizvodov in storitev. Stvarno področje uporabe te določbe je treba v skladu z njenim namenom obravnavati kot omejeno na položaje, v katerih ima znak, ki ga imetnik znamke dejansko uporablja za označitev proizvodov in storitev, za katere je bila znamka registrirana, obliko, v kateri se ta ista znamka gospodarsko izkorišča. V takih okoliščinah, ko ima uporabljeni znak v trgovini le v zanemarljivih elementih drugačno obliko od tiste, v kateri je bil registriran, tako da se ta znaka lahko štejeta za splošno enakovredna, je glede na zgornjo določbo obveznost uporabe registrirane znamke lahko izpolnjena s tem, da je dokazana uporaba znaka, ki ima obliko, uporabljeno v trgovini.

Za ugotovitev spremembe razlikovalnega učinka registrirane znamke je treba preučiti razlikovalni in prevladujoči učinek dodanih elementov na podlagi bistvenih lastnosti vsakega od teh elementov in relativnega položaja posameznih elementov v obliki znamke.

Za namen take ugotovitve je treba upoštevati tudi bistvene lastnosti in zlasti bolj ali manj izrazit razlikovalni učinek prejšnje znamke, ki se uporablja le kot del sestavljene znamke ali skupaj z drugo znamko. Bolj kot je namreč njen razlikovalni učinek šibek, lažje ga bo spremenil dodatek elementa, ki je razlikovalen, in bolj se bo izgubila zmožnost, da bi se zadevna znamka dojemala kot označba izvora proizvoda. Obratna ugotovitev prav tako velja.

Poleg tega velja, da kadar je znamka oblikovana ali sestavljena iz več elementov in eden ali več izmed teh nima razlikovalnega učinka, sprememba teh elementov ali njihova izpustitev ne more vplivati na razlikovalni učinek znamke kot celote.

Za uporabo člena 15(1), drugi pododstavek, točka (a), Uredbe št. 207/2009, je potrebno tudi, da dodatki k registrirani znamki ne spreminjajo razlikovalnega učinka znamke v obliki, v kateri je bila registrirana, ker imajo zlasti akcesorni položaj v znaku ali šibki razlikovalni učinek.

(Glej točke od 27 do 31.)
6.

Pravo Evropske unije — Načela — Pravica do obrambe — Pravica do učinkovitega sodnega varstva — Omejevalni ukrepi proti Iranu — Zamrznitev sredstev oseb, subjektov ali organov ki sodelujejo pri širjenju jedrskega orožja ali to širjenje podpirajo — Obveznost obvestitve o obremenilnih dokazih — Obseg (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47; sklepa Sveta 2010/413/SZVP in 2015/236/SZVP; uredbi Sveta št. 267/2012 in 230/2015) (Glej točke od 99 do 101, 103 in 108.)
3.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka Silvania Food in besedne znamke SYLVANIA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 27, 28 in 30.)
3.

Znamka Evropske unije — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Absolutni razlogi za ničnost — Registracija v nasprotju s členom 7(1)(b) in (c) Uredbe št. 207/2009 — Figurativna znamka VOGUE (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točke 21, 24 in 35.)
7.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Absolutni razlogi za zavrnitev — Ločen preizkus razlogov za zavrnitev glede vsakega proizvoda ali storitve, na katerega se nanaša zahteva za registracijo — Obveznost obrazložitve zavrnitve registracije — Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1)(b) in 75, prvi stavek) (Glej točke 40, 41, 44 in 46.)
6.

Pritožbe uradnikov–Predhodna upravna pritožba–Skladnost med pritožbo v upravnem postopku in tožbo–Istovetnost predmeta in podlage–Razlogi in argumenti, ki niso nujno navedeni v pritožbi, vendar so z njo tesno povezani–Dopustnost (Kadrovski predpisi, člena 90 in 91) (Glej točki 78 in 79.)
2.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedna znamka CHEMPIOIL in figurativna znamka CHAMPION (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 39 do 42, 45 in od 51 do 54.)
2.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativna znamka Gourmet ter besedna in figurativna znamka GOURMET in Gourmet (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 30 do 33, 70 in 77.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativni znamki Evropske unije POLO CLUB SAINT-TROPEZ HARAS DE GASSIN in BEVERLY HILLS POLO CLUB (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 29 in od 84 do 88.)
1.

Znamka EU — Opredelitev in pridobitev znamke EU — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Presoja verjetnosti zmede — Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 17 do 20 in 64.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Absolutni razlogi za zavrnitev–Znamke brez razlikovalnega učinka–Figurativna znamka eSMOKING WORLD (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke 44, 55, 56 in od 70 do 73.)
3.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA in besedna znamka IDEALINA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 26 do 32.)
7.

Znamka Evropske unije — Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke brez razlikovalnega učinka — Besedna znamka Du bist, was du erlebst. (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke 39, 51, 55 in 56.)
1.

Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Relativni razlogi za ničnost — Obstoj prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b) in (2)(a)(ii) in člen 53(1)(a)) (Glej točke 14, 26 in 59.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedna znamka 1e1 — Besedna znamka UNO E in figurativna znamka unoe (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 21, 27, 41, 42, od 46 do 48, 52, od 63 do 65, 71.)
157

Nazadnje, v zvezi s pravico do ugleda, na katero se sklicuje tožeča stranka, je treba poudariti, prvič, da zgolj okrnitev ugleda osebe – na katero se nanašajo omejevalni ukrepi – ki izhaja iz razlogov, ki te ukrepe upravičujejo, kot taka ne more pomeniti nesorazmernega posega v lastninsko pravico in pravico te osebe do svobodne gospodarske pobude. Ker zveza med okrnitvijo ugleda, na katero se sklicuje tožeča stranka, in posegom v zgoraj navedene temeljne pravice, ki so predmet tega tožbenega razloga, ni bila pojasnjena, je ta trditev tako brezpredmetna. Drugič, vsekakor je treba opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso pravica do varstva ugleda, tako kot lastninska pravica in pravica do svobodne gospodarske pobude, ni absolutna in njeno izvajanje je lahko predmet omejitev, utemeljenih s cilji splošnega interesa, ki jih priznava Unija. Pomen ciljev, ki jim sledijo zadevni omejevalni ukrepi, tako utemeljuje negativne, celo zelo negativne posledice za ugled zadevnih oseb ali subjektov (glej sodbo z dne 30. junija 2016, Al Matri/Svet, T‑545/13, neobjavljena, EU:T:2016:376, točki 167 in 168 ter navedena sodna praksa).
Poudariti je treba, da je Združeno kraljestvo v Prilogi B priglasitve, naslovljeni „UK Checklist against the Commission Staff Working Document on Generation Adequacy in the internal electricity market – guidance on public interventions“, na vprašanje, ali „sta bila potencial uravnavanja povpraševanja in realističen datum glede njegovega udejanjanje vključena v njegovo analizo [potreb po zmogljivosti]“, odgovorilo:

„Uravnavanje povpraševanja bi moralo biti deležno neposrednega sodelovanja pri trgu zmogljivosti in sodelovanja pri prehodnem sistemu. […] […] Vsako leto National Grid oceni količino uravnavanja povpraševanja, ki je trenutno na voljo, in oceni potencialno uravnavanje povpraševanja, ki bi lahko bilo ponujeno v obdobju – v okviru analize, ki usmerja sprejetje odločitve glede zmogljivosti, ki jo je treba pridobiti na dražbah. V Združenih državah je trg zmogljivosti PJM omogočil uravnavanju povpraševanja, da zagotovi okoli 15 GW v desetih letih [ta številka je bila glede na razpredelnico dosežena za obdobje dobave 2015/2016]. Vendar trg zmogljivosti PJM obsega približno trikratno povpraševanje trga v Združenem kraljestvu. National Grid ocenjuje, da lahko uravnavanje povpraševanja zagotovi okoli 3 GW zmogljivosti v obdobju 2018/19. Ocene glede razvoja uravnavanja povpraševanja so zelo negotove in jih je težko pridobiti. Vendar prehodni sistem podpira razvoj tega sektorja in spodbuja večjo udeležbo uravnavanja povpraševanja pri glavnem trgu zmogljivosti.“
66

Tožeča stranka Svetu očita, da je s sprejetjem spornega sklepa (točka 34 zgoraj) in spornih aktov (točka 44, tretja alinea, zgoraj) (v nadaljevanju: skupaj: izpodbijani akti) kršil obveznost obrazložitve, načelo spoštovanja pravice do obrambe in pravico do učinkovitega sodnega varstva, kot jih razlaga sodišče Evropske unije in Evropsko sodišče za človekove pravice, ker ji ni sporočil natančne obrazložitve, dokazov in dokumentov, ki bi po pregledu utemeljevali ohranitev vpisa njenega imena na spornem seznamu. Tožeča stranka trdi, da je v skladu s sodno prakso neobstoj obrazložitve bistvena kršitev postopka, ki je ni mogoče preprosto odpraviti s tem, da se zadevna oseba seznani z obrazložitvijo sklepa, sprejetega v zvezi z njo, v postopku pred sodiščem Unije. Edina obrazložitev, ki naj bi ji bila pred vložitvijo te tožbe sporočena, je tista iz točke 5 zgoraj. Ta obrazložitev, kot je bilo priznano v sodbi z dne 11. decembra 2012, Sina Bank/Svet (T‑15/11, EU:T:2012:661), naj ne bi bila zadostna, saj je lakonična in splošna. Poleg tega naj ji ne bi bil predložen nikakršen dokaz o domnevnih povezavah z „Daftarjem“ in tem, da naj bi pomagala pri financiranju „strateških interesov režima“, ki naj ne bi bili niti določeni. Sporočena obrazložitev naj bi bila vsekakor napačna, saj, prvič, ni dokaza, da jo še vedno nadzira fundacija in da jo nadzira „Daftar“ ali je z njim povezana, in drugič, financirala naj bi skoraj izključno posameznike in podjetja iz zasebnega sektorja in le redko vlado ali javne subjekte. Dodatna obrazložitev iz dopisa z dne 5. decembra 2011 (glej točko 16 zgoraj) naj ne bi pomenila zadostne obrazložitve spornih aktov. Svet naj bi v njej le navedel, da je njen večinski delničar fundacija, ne da bi pojasnil, kateri so „strateški interesi režima“, ki naj bi jih financirala, niti s katerimi določbami Sklepa 2010/413 in Uredbe št. 267/2012 je utemeljena ohranitev njenega imena na spornem seznamu. Svet naj ji ne bi predložil nikakršne podrobne informacije o tem, zakaj je ohranil vpis njenega imena na spornem seznamu, čeprav je take informacije zahtevala. Le elementi, ki so ji bili sporočeni, ali ki se jih je uveljavilo, naj ne bi bili dokaz tega, kar se je trdilo v spornih aktih. Ker obrazložitev spornih aktov ni bila specifična in konkretna, naj ne bi mogla razumeti njenega obsega in naj bi se tako vplivalo na izvrševanje njene pravice do obrambe in pravice do učinkovitega sodnega varstva.
63

V uvodni izjavi 37 izpodbijane uredbe je Svet ugotovil, da so mednarodne cene glavnih surovin sledile istim trendom in da je razlika med temi cenami ustrezala izvoznim davkom nanje. V uvodni izjavi 38 navedene uredbe je navedel, da so bile notranje cene glavnih surovin, ki so jih uporabljali proizvajalci biodizla v Argentini, umetno nižje od mednarodnih cen zaradi izkrivljanja, ki ga je povzročil sistem DID. Vendar Svet s tem, da je zgolj poudaril, da razlika med notranjimi in mednarodnimi cenami glavnih surovin v bistvu ustreza izvoznim davkom na te surovine, ni dokazal učinkov, ki bi jih lahko imela razlika med stopnjo davkov na te surovine in stopnjo davkov na biodizel na ceno navedenih surovin na argentinskem trgu. Ugotovitev iz uvodne izjave 37 namreč omogoča kvečjemu sklepanje o nekaterih učinkih, ki jih je lahko imela uvedba izvoznega davka na cene glavnih surovin, ne omogoča pa sklepanja o učinkih, ki jih je lahko imela razlika med stopnjo davka na te surovine in stopnjo davka na biodizel na ceno navedenih surovin na argentinskem trgu.
14

Madžarska v bistvu meni, da ni zakonito, da je Komisija naložila sporno omejitev, ker je prekoračila pooblastilo, ki je bilo nanjo preneseno z osnovno uredbo in ker je s tem pristojnost držav članic, da izberejo drevesne vrste za hitro rastoče panjevce, ki izpolnjujejo merila za površine z ekološkim pomenom, postala teoretična. Po mnenju Madžarske je očitno široko besedilo pooblastila, ki je bilo preneseno na Komisijo, posledica dejstva, da so površine, za katere ima pooblastilo opredeliti merila, zelo heterogene. Iz tega naj ne bi izhajalo, da ima Komisija široko polje proste presoje. Izbira drevesnih vrst, ki se lahko uporabijo, naj bi spadala v pristojnost in široko polje proste presoje držav članic, kot sta priznana s členom 4(1)(k) in (2)(c) osnovne uredbe in z uvodno izjavo 55 delegirane uredbe. Ta pristojnost in to polje proste presoje naj bi preprečevala, da Komisija pooblastilo izvršuje tako, kot je to storila v obravnavani zadevi. Zaradi sporne omejitve naj bi diskrecijska pravica držav članic ostala brez pomena. Komisija prereka, da je s sprejetjem sporne omejitve prekoračila pooblastila, ki so bila prenesena nanjo z osnovno uredbo.