Zadeva C‑323/15 P

Polynt SpA

proti

Evropski agenciji za kemikalije (ECHA)

„Pritožba – Uredba (ES) št. 1907/2006 (Uredba REACH) – Člen 57(f) – Avtorizacija – Snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost – Identifikacija – Enakovredna stopnja zaskrbljenosti – Cikloheksan-1,2‑dikarboksilni anhidrid, cis-cikloheksan-1,2‑dikarboksilni anhidrid in trans-cikloheksan-1,2‑dikarboksilni anhidrid“

Povzetek – Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 15. marca 2017

Približevanje zakonodaj – Registracija, evalvacija in avtorizacija kemikalij – Uredba REACH – Snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost – Postopek identifikacije – Določitev stopnje zaskrbljenosti za snov – Upoštevanje podatkov v zvezi z izpostavljenostjo ljudi, ki odražajo veljavne ukrepe za obvladovanje tveganj – Dopustnost

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1907/2006, člen 57(f) in Prilogi I in XV ter Uredba št. 1272/2008, Priloga I))

Člen 57(f) Uredbe št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) za identifikacijo drugih snovi, kot so te, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje (v nadaljevanju: CMR), kot obstojne, strupene in se lahko kopičijo v organizmih (v nadaljevanju: PBT) ali kot snovi, ki so zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih (v nadaljevanju: vPvB), zahteva, da je za vsak primer posebej znanstveno dokazano, prvič, da imajo zadevne snovi lahko resne učinke na zdravje ljudi ali okolje, in drugič, da so ti učinki enakovredni učinkom snovi CMR, PBT ali vPvB. Ti pogoji so kumulativni, tako da je treba identifikacijo snovi kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost, zavrniti, če eden od teh pogojev ni izpolnjen. Ti pogoji so kumulativni, tako da je treba identifikacijo snovi kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost, zavrniti, če eden od teh pogojev ni izpolnjen.

Preučitev prvega pogoja temelji na oceni nevarnosti za zdravje ali okolje, na podlagi elementov, ki spadajo v upoštevne dele oddelkov od 1 do 4 Priloge I k Uredbi št. 1907/2006, kot je navedeno v oddelku 2 Priloge XV k tej uredbi. Očitno je torej, da ta prvi pogoj iz člena 57(f) navedene uredbe zahteva analizo nevarnosti, ki izhajajo iz intrinzičnih lastnosti zadevne snovi. V zvezi s tem razvrstitev snovi v Prilogi I k Uredbi št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi pomeni upoštevni element, ampak ne odločujoči. Če snov spada v enega od razredov nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, določenih s to uredbo, ta okoliščina lahko zadostuje za dokaz verjetnosti resnih učinkov na zdravje ljudi ali okolja. Pripadnost razredu nevarnosti ni niti nujni niti zadostni pogoj v zvezi s tem.

Glede drugega pogoja iz člena 57(f) Uredbe št. 1907/2006, ta določba ne določa nobenega kriterija in ne vsebuje nobenega pojasnila glede narave zaskrbljenosti, ki jo je treba upoštevati za identifikacijo snovi, ki niso CMR, PBT ali vPvB. V zvezi s člen 57(f) Uredbe št. 1907/2006 s tem, da določa, da je snovi mogoče za vsak primer posebej identificirati, če so njihovi resni učinki na zdravje ljudi enakovredni učinkom snovi CMR, torej ne prepoveduje upoštevanja drugih podatkov kot tistih, ki se nanašajo na nevarnosti, ki izhajajo iz intrinzičnih lastnosti zadevnih snovi. V okviru preučitve drugega pogoja iz te določbe upoštevanje podatkov v zvezi z izpostavljenostjo ljudi, ki odražajo veljavne ukrepe za obvladovanje tveganj, če ti obstajajo, omogoča, za snovi, ki niso CMR, PBT ali vPvB, podrobneje opredeliti elemente, na podlagi katerih je uporaba postopka avtorizacije glede na vse podatke, ki so na voljo, očitno najbolj primerna ob upoštevanju zaskrbljenosti, ki jo povzročijo njihovi resni učinki na zdravje ali okolje.

(Glej točke od 26 do 28, 31, 32, 40 in 41.)