COPYGENE
I - 5057SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 10. septembra 20091
1. Pravila Skupnosti o DDV določajo oprosti -
tev med drugim za bolnišnično in izvenbol -
nišnično zdravstveno oskrbo ter z njo „tesno 
povezane dejavnosti“, ki jih opravljajo osebe javnega prava ali jih pod primerljivimi soci -
alnimi pogoji opravljajo bolnišnice, centri za zdravljenje in diagnostiko ter „druge uradno priznane ustanove podobne vrste“.
2. S tem predlogom za sprejetje predhodne 
odločbe želi Østre Landsret (vzhodno regi -
onalno 
sodišče), Danska, ugotoviti, ali lahko 
oprostitev zajema odvzem, prevoz, analizo in shranjevanje popkovnične krvi za morebitno poznejšo terapevtsko uporabo, če te storitve 
zagotavlja zasebna banka izvornih celic, ki je 
uradno pooblaščena za ravnanje z izvornimi celicami iz takšne krvi.
1 –  Jezik izvirnika: angleščina.Upoštevna zakonodaja Skupnosti
Zakonodaja o DDV
3. Postopek v  glavni stvari zadeva storitve, 
zagotovljene pred letom 2007, zato je ustre -
z
na zakonodaja Skupnosti o  DDV Šesta 
direktiva.  2
4. Člen  13(A)(1) te direktive navaja opro -
stitve od DDV „za določene dejavnosti, ki 
2 –  Šesta direktiva Sveta z  dne 17.  maja 1977 o  usklajevanju 
zakonodaje držav članic o  prometnih davkih – Skupni sis -
t
em davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero 
(77/388/EGS) (UL L  145, str.  1), ki jo je z  začetkom veljav -
nosti 1. januarja 2007 nadomestila Direktiva Sveta 2006/112/ES z  dne 28.  novembra  2006 o  skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, str. 1), ki vsebuje enake določbe v preoblikovani strukturi in besedilu. Navskrižno sklicevanje v nadaljevanju na Direktivo 2006/112 tako ne pomeni identič -
nosti besedila s Šesto direktivo.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5058so v  javnem interesu“. Določa predvsem 
naslednje:
„Brez vpliva na druge določbe Skupnosti dr -
žave članice pod pogoji, ki jih določijo zaradi 
zagotovitve pravilne in enostavne uporabe takšnih oprostitev in preprečevanja vsakršnih 
možnih utaj, izogibanj ali zlorab, oprostijo:
[…]
(b) bolnišnično in izvenbolnišnično zdra -
vstveno oskrbo ter z njo tesno povezane 
dejavnosti, ki jih opravljajo osebe javnega 
prava ali jih pod socialnimi pogoji, pri -
merljivimi s  pogoji, ki veljajo za osebe 
javnega prava, opravljajo bolnišnice, cen -
tri za zdravljenje in diagnostiko ter dru -
ge uradno priznane ustanove podobne vrste;
(c) zdravstveno oskrbo oseb pri opravljanju 
medicinske in paramedicinske poklicne 
de
javnosti, kot jo opredeli posamezna 
država članica;
(d) oskrbo s človeškimi organi, krvjo ter ma -
terinim mlekom;
[…]“  3
3 –  Določbe zdaj v členih 131 in 132(1), od (b) do (d), Direktive 
2006/112.5. V skladu s  členom  13(A)(2)(a) lahko dr -
žave članice za odobritev oprostitev osebam, 
ki niso osebe javnega prava, v vsakem posa-
meznem primeru, navedenem med drugim v členu 13(A)(1)(b), predpišejo izpolnjevanje 
enega ali več od štirih pogojev – takšne osebe 
morajo biti v bistvu neprofitne in/ali jih mo -
rajo voditi predvsem prostovoljci in/ali mo -
rajo zaračunavati cene, ki jih odobrijo organi oblasti  ali ki so nižje vsaj od tistih, ki jih za podobne storitve zaračunavajo komercialna podjetja, ki so zavezanci za DDV, in/ali ni 
verjetno, da bi povzročale izkrivljanje konku -
rence v razmerju do takšnih podjetij.
6. V skladu s prvo alineo člena 13(A)(2)(b) se 
dobave blaga ali storitev ne oprosti v skladu 
z 
med drugim členom 13(A)(1)(b), če „ni nuj -
na z
a oproščene transakcije“.  4
4 –  Glej člen  134(a) Direktive 2006/112. Ugotovimo lahko 
tudi, čeprav to vprašanje ni bilo izpostavljeno in očitno ni 
p
omembno v tej zadevi, da so lahko transakcije, ki jih opra
-
vljajo bolnišnice in niso zajete v členu 13(A)(1)(b), še naprej oproščene v državah članicah, v katerih so bile oproščene že pred 1.  januarjem  1978 (člen  28(3)(b)  in (4) Šeste direktive v povezavi s prilogo F, točka 10; člen 371 Direktive 2006/112, v povezavi s prilogo X, del B, točka 7).
COPYGENE
I - 5059Direktiva o tkivih in celicah
7. Standardi kakovosti in varnosti, darovanja, 
pridobivanja, testiranja, predelave, konzervi -
ran
ja, shranjevanja in razdeljevanja človeških 
tkiv in celic so opredeljeni v Direktivi o tkivih 
in celicah,  5 katere člen 1 navaja, da se nanaša 
na tkiva in celice, „namenjeni za zdravljenje 
ljudi, da se zagotovi visoka raven varovanja 
zdravja ljudi“. Preambula k  Direktivi nadalje pojasnjuje, da je presajanje človeških tkiv  in 
celic „hitro razvijajoče se področje medicine, 
ki daje široke možnosti zdravljenja doslej ne -
ozdravljivih bolezni“ (uvodna izjava 1)  in se 
nanaša predvsem na medicinsko in terapev -
tsko uporabo, ki jih ureja Direktiva. Uvodna 
izjava 7 določa, da bi morala Direktiva veljati za izvorne celice iz popkovine.
8. Člen  6(1) Direktive o  tkivih in celicah 
določa:
„Dr
žave članice zagotavljajo, da so vse ban -
ke tkiv, kjer se izvaja testiranje, predelava, 
5 –  Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, d
arovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, 
shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (UL L 102, str. 48).konzerviranje, shranjevanje ali razdeljevanje 
človeških tkiv in celic, namenjenih za upora -
bo pri zdravljenju ljudi, za te dejavnosti akre-ditirane, imenovane in imajo odobritev  ali dovoljenje pristojnega organa. “
Dejansko stanje, postopek in predložena 
vprašanja
9. V predložitveni odločbi je pojasnjeno, 
da so izvorne celice nezrele celice, ki so se 
sp
osobne razmnoževati  in obnavljati dru
-
ge specializirane celice v  telesu. Mogoče jih je pridobiti iz zarodkov, popkovnične krvi, kostnega mozga ali periferne krvi (torej krvi 
v obtoku) in jih uporabiti za zdravljenje bo -
lezni, pri katerih posebnih celic ni ali so bile 
uničene. Vendar pa ni mogoče uporabiti vseh 
vrst izvornih celic za zdravljenje vseh vrst bo -
lezni; v  nekaterih primerih so bolj ustrezne 
izvorne celice iz popkovnične krvi (v nadalje -
vanju: izvorne celice iz popkovine).
10. Družba CopyGene A/S (v nadaljevanju: 
CopyGene) je največja skandinavska zasebna b
anka izvornih celic, ki staršem ponuja stori
-
tev odvzema, prevoza, analize in shranjevanja popkovnične krvi, zato da je izvorne celice 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5060pozneje mogoče uporabiti za zdravljenje nji-
hovega otroka v primeru nekaterih hudih bo -
lezni. Danska shema javnega zdravstvenega zavarovanja v  nobenem primeru ne krije ali povrne stroškov teh storitev.
11. Najprej bodoči starši podpišejo pogod -
bo z  družbo CopyGene za odvzem, prevoz 
in analizo krvi. Kri takoj po porodu odvzame 
pooblaščeno zdravstveno osebje, ki je prav tako podpisalo pogodbo z družbo CopyGene. 
Nato jo odnesejo v  laboratorij CopyGene in 
analizirajo, da ugotovijo, ali je v  njej dovolj živih izvornih celic, da je shranjevanje upra -
vičeno. Če jih je dovolj, lahko starši podpišejo nadaljnjo pogodbo z  družbo CopyGene za krioshranjevanje (zamrzovanje) in shranjeva -
nje, ki jo je mogoče podaljšati.
12. Te izvorne celice je dovoljeno uporabljati 
samo za bolnišnično oskrbo. Lastnik krvi je otr
ok, ki ga zastopa mati. Družba CopyGene 
ni lastnik izvornih celic  in nima pravice do njihove uporabe za raziskave, presaditve ali druge komercialne namene.
13. V predložitveni odločbi je navedeno, da 
se izvorne celice uporabljajo že od leta 1988, me
d drugim za zdravljenje raka, dolgoroč -
no pa se pričakuje, da se bodo uporabljale za zdravljenje še več bolezni. Ne glede na to, 
ali so namenjene za avtologno ali alogenično 
uporabo,
  6 se takšne celice prevzamejo v času 
dostave in se v veliki večini primerov zamr -
znejo za nedoločen čas, dokler se ne pojavi morebitna potreba, da se jih uporabi v tera-pevtske namene.
14. V predložitveni odločbi je dalje navede -
no, da je Evropska skupina za etiko na podro-
čju znanosti in novih tehnologij (v nadaljeva -
nju: EGE) v svojem mnenju z dne 16. marca 
2004 o  etičnih vidikih shranjevanja popkov -
nične krvi v bankah  7 med drugim navedla, da 
je „verjetnost, da bo lahko vzorec uporabljen 
za zdravljenje otroka, trenutno zanemarlji -
va, da so terapevtske možnosti v  prihodno -
sti zelo hipotetične in da do zdaj ni nobenih ugotovitev, da bodo trenutne raziskave vodile 
v specifično terapevtsko uporabo lastnih ce-lic iz popkovine“, medtem ko pa druge, no -
vejše znanstvene raziskave kažejo, da so mo -
žnosti za uporabo v prihodnosti realnejše in pomembnejše.
6 –  Člen 3(p) in (q) Direktive o tkivih in celicah opredeljuje alo -
genično uporabo kot celice ali tkiva, presajena iz ene osebe 
v drugo, in avtologno uporabo kot celice ali tkiva, odvzeta in uporabljena pri isti osebi.
7 –  Na voljo na naslovu http://ec.europa.eu/
european_group_ethics/docs/avis19_en.pdf.
COPYGENE
I - 506115. V skladu z dansko zakonodajo, ki izvaja 
Direktivo o  tkivih in celicah, je družba Co -
pyG
ene pooblaščena za ravnanje z izvornimi 
celicami iz popkovine za avtologno uporabo. 
Kupila je tudi drugo dansko banko izvornih celic, ki je pooblaščena za ravnanje s celica -
mi tako za avtologno kot tudi za alogenično uporabo. Posledično družba CopyGene sedaj skrbi za več kot 2000 vzorcev izvornih celic za 
avtologno uporabo, ki jih je podjetje prevzelo, 
in 1000 vzorcev, namenjenih za avtologno in alogenično uporabo, ki jih je prevzela druga banka izvornih celic. Dejavnosti družbe Co -
pyGene med drugim urejajo navodila danske-ga ministrstva za zdravje o biobankah v zdra -
vstvenem sektorju.
16. To je v bistvu kontekst, v katerem družba 
CopyGene zatrjuje, da bi morale biti zadevne st
oritve oproščene DDV kot dejavnosti, ki so 
tesno povezane z bolnišnično in izvenbolni -
šnič
no zdravstveno oskrbo, ki jo zagotavljajo 
druge uradno priznane ustanove podobne 
vrste, kot so bolnišnice ali centri za zdravlje-
nje in diagnostiko. Skatteministeriet (mini-strstvo za davke) meni, da je treba te storitve 
obdavčiti.
17. Østre Landsret zato predlaga sprejetje 
predhodne odločbe glede teh vprašanj:
„1. Ali je treba pojem dejavnost, ki je ‚tesno 
povezana‘ z  bolnišnično zdravstveno o
skrbo, iz člena 13(A)(1)(b) Šeste direk -
tive razlagati tako, kot da postavlja ča -
sovno zahtevo, tako da mora bolnišnična zdravstvena oskrba, s  katero je storitev 
tesno povezana, obstajati ali biti izrecno izvajana, začeta ali predvidena, ali je do -
volj, da bo storitev tesno povezana z mo -
rebitno, vendar trenutno še neobstoječo ali nedoločeno bolnišnično zdravstveno oskrbo v prihodnosti, tako da zajema sto-
ritve, ki jih zagotavlja banka z izvornimi 
celicami, ki obstojijo v  obliki odvzema, prevoza, analize in shranjevanja krvi iz 
popkovine novorojenčkov za avtologno 
uporabo?
 Ali je v tem okviru pomembno, da se opi -
sane storitve ne morejo izvajati pozneje 
kot v času dostave?
2. Ali je treba člen 13(A)(1)(b) Šeste direk -
tive razlagati tako, kot da se nanaša na splošne preventivne storitve, kjer se sto -
ritve zagotavljajo pred izvajanjem bolni-
šnične ali izvenbolnišnične zdravstvene 
oskrbe in preden se zahteva bolnišnična 
ali izvenbolnišnična zdravstvena oskr -
ba, tako v  časovnem kot zdravstvenem 
pogledu?
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 50623. Ali je treba pojem ‚druge uradno pri -
znane ustanove podobne vrste‘ iz čle -
na  13(A)(1)(b) Šeste direktive razlagati 
tako, kot da se nanaša na zasebne banke izvornih celic, kjer storitve – ki jih izvaja 
in zagotavlja strokovno zdravstveno ose-
bje, in sicer medicinske sestre, babice in bioanalitiki – sestavljajo odvzem, prevoz, 
analiza in shranjevanje krvi iz popkovi -
ne novorojenčka za avtologno uporabo 
v povezavi z morebitno bolnišnično zdra -
vstveno oskrbo v  prihodnosti, kjer za-
devne banke izvornih celic ne prejemajo 
podpore iz sheme javnega zdravstvenega zavarovanja in kjer izdatek za storitve, ki 
jih zagotavljajo te banke izvornih celic, ni 
pokrit iz sheme javnega zdravstvenega zavarovanja?
 Ali je v zvezi s tem pomembno, ali je ali 
ni zasebna banka izvornih celic pridobila dovolj
enje od pristojnih zdravstvenih or -
g
anov države članice, da se ukvarja s tki -
vi in celicami – v obliki predelave, kon -
zerviranja in shranjevanja izvornih celic 
iz popkovnične krvi za avtologno upora -
bo – v skladu z nacionalno zakonodajo, 
ki izvršuje [Direktivo o tkivih in celicah]?
4. Ali so odgovori na prvo, drugo in tre -
tje vprašanje odvisni od dejstva, ali se 
zgornje storitve zagotavljajo glede na 
morebitno alogenično uporabo in jih priskrbi zasebna banka izvornih celic, ki je pridobila dovoljenje od pristojnih zdravstvenih organov države članice, da se ukvarjajo s tkivi in celicami – v obliki 
predelave, konzerviranja in shranjevanja 
izvornih celic iz popkovnične krvi za av -
tologno uporabo – v skladu z nacionalno 
zakonodajo, ki izvršuje [Direktivo o tki-
vih in celicah]?“
18. Pisne in ustne pripombe so podale druž -
ba CopyGene, danska in grška vlada ter 
Komisija.
Pravna presoja
Uvodne pripombe
19. Tako predložitvena odločba kot tudi sta -
lišča, predložena Sodišču, omenjajo znan -
stvena in etična vprašanja, ki se nanašajo 
COPYGENE
I - 5063na shranjevanje izvornih celic iz popkovine 
v bankah, predvsem zasebnih bankah za av -
tologno uporabo. Videti je, da to področje ni povsem nesporno.
20. Znanstveni zadržki se med drugim na -
našajo na: negotovost glede kakovosti izvor -
nih celic po dolgem obdobju krioshranjeva -
nja; malo število vsakič odvzetih celic; nižjo stopnjo uspešnosti v  primerjavi z  matičnimi 
celicami iz kostnega mozga; in malo število 
presaditev izvornih celic iz popkovine, ki so bile dejansko opravljene za zdravljenje ome -
jenega števila bolezenskih stanj. Vendar pa se stalno dosega napredek, zato so zadržki po -
gosto manj močno in manj na splošno izra -
ženi, poleg tega je tudi odvzem izvornih celic 
iz popkovine enostavnejši in manj invaziven 
kot odvzem matičnih celic iz kostnega mo -
zga, ki so tudi primernejše za nekatere vrste 
zdravljenja. Na drugi ravni pa so banke za 
avtologno zdravljenje manj uporabne kot za alogenično zdravljenje, saj so izvorne celice 
iz lastne popkovnične krvi otroka številčno omejene in jih ni mogoče uporabiti za zdra-vljenje genetskih bolezni.
  8
21. Etični pomisleki se med drugim nanaša -
jo na: možnost, da bi se lahko z  odvzemom popkovnične krvi poseglo v porod in ogrozilo 
varnost otroka in matere; tveganje, da bi se starše prepričalo, da plačajo za v končni fazi 
odvečne storitve, ki temeljijo na pretiranih 
trditvah; zaželenost javno financiranih bank, ki shranjujejo altruistično darovane izvorne 
celice za alogenično zdravljenje, v  primerja -
vi z  zasebnimi bankami, ki zaračunavajo za 
shranjevanje celic za zdravljenje darovalca ali njegove družine; nesprejemljivost izklju-
čitve vsakršne možnosti reševanja življenja; 
in potrebo po zagotavljanju, da razpoložlji-vost izvornih celic ni odvisna od etnične 
pripadnosti.
22. Ne trdim, da je to celotna in uravnotežena 
slika, ki bi bila točna do zadnje podrobnosti –  
moj namen j
e dati približen opis nekaterih 
8 –  Glede na en vir (Samuel in drugi, Umbilical cord blood 
banking: public good or private benefit?, M edical Journal 
of Australia, zv. 188, št.  9,  maj 2008, str.  533) je verjetnost  
a
vtologne uporabe pozneje v življenju med 1 osebo na 20.000  
in 1 osebo na 200.000. Drugi vir (Nietfeld in ostali., Lifetime 
probabilities of hematopoietic stem cell transplantation in the U.S., Biology of Blood and Marrow Transplantation , zv. 14, 
št. 3, marec 2008, str. 316) določa veliko večjo verjetnost (ven -
dar pa je mogoče matične celice iz kostnega mozga in peri -
ferne krvi prav tako uporabiti za avtologno zdravljenje, zaradi česar je verjetnost manjša, kadar gre le za izvorne celice iz popkovine).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5064vrst pomislekov.  9 Prav tako ne izražam nobe -
nih stališč v zvezi z njimi.
23. Predvsem nisem pristojna za ocenjeva -
nje trenutnega stanja znanstvenih spoznanj 
o verjetni uporabnosti shranjevanja izvornih 
celic iz popkovine za avtologno ali alogenično zdravljenje.
24. Po mojem mnenju niti Sodišče ni v  ta -
kem položaju, predvsem zato, ker se „trenu -
tno stanje znanstvenih spoznanj“ stalno in pogosto hitro razvija. Kar je še pomembneje, ni naloga Sodišča, da v postopku za sprejetje  
9 –  Za popolnejšo sliko se sklicujem predvsem – poleg mnenja 
EGE, navedenega v točki 14 in opombi 7 zgoraj, ter členov, na
vedenih v  opombi 8 – na Priporočilo Odbora ministrov 
Sveta Evrope Rec(2004)8 državam članicam o bankah avto -
lo
gne popkovnične krvi, sprejeto 19.  maja 2004; Jennifer 
Gunning, „Umbilical cord cell banking: a  surprisingly con-troversial issue“, Ethics, Law and Society , zv. 2, 2006, str. 17; 
M.B. Agarwal, „Umbilical cord blood transplantation: newer trends“, Journal of the Association of Physicians of India , zv. 
54, februar 2006, str. 143; World Marrow Donor Association, Statement on the utility of autologous or family cord blood unit storage, sprejeta 25. maja 2006; Royal College of Obste -
tricians and Gynaecologists, Umbilical cord blood banking , 
Opinion paper 2 Scientific advisory committee, revidirano junija 2006; David Batty, „Umbilical cord best treatment for childhood leukaemia“, Guardian , 8. junij 2007; Haller in 
drugi, „Autologous umbilical cord blood infusion for type 1 diabetes“, Experimental Hematology , zv. 36, št. 6, junij 2008, 
str. 710; in spletno stran http://parentsguidecordblood.org/.predhodne odločbe opredeli tovrstna dej -
stva – in predložitveno sodišče samo, ki ima 
nalogo, da odloči o takšnih vprašanjih, ni iz-
razilo nobenega dokončnega stališča do ve -
ljavnosti nasprotujočih si mnenj.
25. Zato ne sprejemam predloga, ki ga je po -
sebno jasno navedla Komisija, da mora razla -
ga Sodišča Šeste direktive temeljiti izključno 
ali implicitno na trenutnem stanju znanstve-nih spoznanj.
26. Vendar pa je dejstvo, ki ga je navedlo pre -
dložitveno sodišče in so ga sprejeli družba 
CopyGene in danski organi, da se je uporaba 
izvornih celic iz popkovine pri presaditvah začela v bistvu že leta 1988.
  10 To je morda po-
membno, če pomislimo, da je seznam opro -
stitev iz člena  13 Šeste direktive  11 nekakšen 
fosil iz prejšnjega obdobja – sprejet je bil 
10 –  Datum je naveden v mnenju EGE, omenjenem v točki 14 in 
opombi 7 zgoraj. Čeprav so se presaditve matičnih celic iz 
k
ostnega mozga začele že prej, se zdi, da tudi niso bile prav 
pogoste do osemdesetih let prejšnjega stoletja (glej Frede -
r
ick R. Appelbaum, „Hematopoietic-Cell Transplantation at 
50“, New England Journal of Medicine , zv. 357, 11. oktober 
2007, str. 1472).
11 –  In še vedno v členu 131 in naslednjih Direktive 2006/112.
COPYGENE
I - 5065v družbenem, gospodarskem in znanstvenem 
kontekstu, ki je zdaj star okrog štiri desetle -
tja in ni bil nikoli bistveno spremenjen. Zato je morda primerno, da pri razlagi besedila oprostitve upoštevamo položaje, ki niso bili 
predvideni v letu 1977 – tako z vidika medi -
cinskega napredka kot z  vidika spreminjajo-
čih se pristopov k zdravstvu v zadevnih letih.Struktura člena 13(A)(1)(b)
27. Pri preučevanju predloženih vprašanj je 
po mojem mnenju pomembno, da imamo ja
sno predstavo o strukturi člena 13(A)(1)(b) 
Šeste direktive, ki bi jo lahko po moje pred -
st
avili tako:
Oprostitev plačila DDV v skladu s členom 13(A)(1)(b) Šeste direktive velja, če
je zagotovljena storitev IN je ponudnik storitev
bolni-
šnična ali 
izvenbol-
ni
šnična 
zdrav -
stvena 
oskrbaAL
I je dejav -
nost, ki je tesno povezana 
z bolni-
šnično in izvenbol-
ni
šnično 
zdrav -
stveno oskrboo
seba 
javnega 
pravaALI zagotavlja storitev pod socialnimi 
pogoji, primerljivimi s pogoji, ki 
veljajo za osebe javnega prava
IN
je bolni-
šnica ali 
center za 
zdravlje-nje in diagno-
stikoALI je usta-
nova 
podobne 
vrste
IN
je uradno priznana
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 506628. Predmet prvega, drugega in četrtega 
vprašanja v  tej zadevi je opredelitev „tesno 
p
ovezanih dejavnosti“, predmet tretjega in če -
tr
tega vprašanja pa opredelitev „drugih ura -
dno priznanih ustanov podobne vrste“.
29. Po mojem mnenju je primerneje, da se 
ta vprašanja preučijo glede na strukturo do -
lo
čbe, in ne glede na strogi okvir predloženih 
vprašanj. Preučila bom značilnosti, prvič, opravljenih storitev (prvo, drugo in četrto vprašanje) in, drugič, ponudnika storitev (tre -
tje in četrto vprašanje), pri čemer si bom pri -
zadevala obravnavati vse probleme, o katerih nacionalno sodišče želi napotke.
Značilnosti storitev (prvo, drugo in četrto 
vprašanje)
Sodna praksa Sodišča
30. Sodišče je dosledno ugotavljalo, da 
so oprostitve iz člena  13 Šeste direktive ne
odvisni koncepti prava Skupnosti. Upora -
bljene izraze je treba razlagati ozko kot izje -
mo od splošnega načela, da se DDV obračuna 
za vse dobave, opravljene za plačilo. Vendar 
pa to ne pomeni, da jih je treba razlagati na tak način, da bi se jim odvzel njihov učinek. Razlagati jih je treba glede na njihovo sobe -
sedilo in zgradbo direktive, upoštevajoč zla -
sti ratio legis zadevne oprostitve. Poleg tega 
člen 13(A) ne določa oprostitve vseh dejavno -
sti v javnem interesu, ampak le tiste, ki so tam navedene in podrobno opisane.
  12
31. Mnoge od teh izjem vsebujejo dobave ali 
dejavnosti, ki se opravijo skupaj z glavno do -
b
avo, ki je oproščena v javnem interesu, ozi -
roma so z njo tesno povezane. Bolj na splošno je Sodišče menilo, da je treba pomožne stori -
tve glavne storitve enako davčno obravnavati 
kot glavno storitev. V obeh kontekstih meni, 
da dobava, ki se opravi skupaj z glavno doba -
vo oziroma je z njo povezana oziroma gre za 
12 –  Glej najnovejšo sodbo z  dne 16.  oktobra 2008 v  zadevi 
Canterbury Hockey Club and Canterbury Ladies Hockey 
C
lub (C-253/07, ZOdl., str.  I-7821, točke od 16 do 18  in 
navedena sodna praksa). Podobno, generalni pravobrani -
le
c G.  F.  Jacobs je ob primerjavi pojmov „ozka razlaga“ in 
„restriktivna razlaga“ zapisal, da je treba „oprostitve DDV razlagati ozko, ne pa jih z razlago zreducirati. […] Zato se omejitev oprostitev ne sme razlagati ozko, prav tako pa nji -
hova razlaga ne sme presegati besedila. Oprostitve in vsa -
kršne omejitve je treba razlagati tako, da oprostitev velja za tisto stvar, za katero je bila namenjena, da velja, in za nič drugega“ (sklepni predlogi v  zadevi Zoological Society of London (C-267/00, Recueil, str. I-3353, točka 19)).
COPYGENE
I - 5067pomožno dobavo, sama po sebi ne pomeni 
cilja za stranke, ampak je le sredstvo, da lah -
ko uporabljajo glavno storitev pod boljšimi pogoji.
  13 Vendar pa se dobave, ki ni bistvena 
za dosego cilja glavne storitve, čeprav je lahko 
v veliko pomoč tej storitvi, ne bo štelo, kot da 
je z njo tesno povezana.  14
32. Bolj konkretno, sodna praksa v  zvezi 
z dejavnostmi, ki so tesno povezane z bolni -
šnič
no in izvenbolnišnično zdravstveno oskr -
bo, vsebuje številne druge oporne točke.
33. Cilj obeh oprostitev, omenjenih v  čle -
nu 13(A)(1)(b) in (c), je predvsem zmanjšati 
strošek zdravstvene oskrbe. Izraz „izvenbol -
nišnična zdravstvena oskrba“ je treba pri obeh 
razlagati enako, saj je njun namen dosledno 
urejati vse oprostitve zdravstvenih storitev 
v  ožjem smislu: tiste, katerih namen so dia -
gnostika, obravnavanje in, kolikor je mogoče, 
zdravljenje bolezni  ali zdravstvenih težav.  15 
13 –  Glej na primer sodbi z dne 1. decembra 2005 v združenih 
zadevah Ygeia (C-394/04  in C-395/04, ZOdl., str. I-10373, t
očka 19 in navedena sodna praksa) in z dne 21. februarja 
2008 v zadevi Part Service (C-425/06, ZOdl., str. I-897, točka 52 in navedena sodna praksa).
14 –  Glej sodbo Ygeia, točki 27 in 28 in navedena sodna praksa.
15 –  Glej sodbo z  dne 8.  junija 2006 v  zadevi L.u.P . (C-106/05, ZOdl., str. I-5123, točke od 25 do 27 in navedena sodna pra
-
k
sa); glej tudi sodbo Ygeia, točka 24.Namen zdravstvene storitve določa, ali je lah -
ko predmet oprostitve; če kontekst kaže, da 
njen glavni namen ni varstvo ali ohranjanje 
zdravja ali ozdravitev, ampak neki drug cilj, potem oprostitev ne velja.
  16
34. Storitve so tesno povezane z bolnišnično 
ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo le, č
e so dejansko opravljene kot pomožne sto -
r
itve oskrbe, ki je bolnikom zagotovljena kot 
glavna storitev, če so logičen del zagotavljanja take oskrbe in le če so nujna faza v postopku 
zagotavljanja take oskrbe, da se doseže njen 
terapevtski cilj, saj so te storitve takšne, da vplivajo na strošek zdravstvene oskrbe, ki je 
postala dostopna zaradi oprostitve.
  17
35. Vendar pa se pojma terapevtski na -
men ne sme razumeti preozko. Preventiv -
ne zdravstvene storitve so lahko oproščene 
v  skladu s  členom  13(A)(1)(c). Vključevanje 
16 –  Glej sodbo z dne 20. novembra 2003 v zadevi Unterpertinger 
(C-212/01, Recueil, str. I-13859, točka 42).
17 –  Glej sodbo Ygeia (točki 18 in 25 in navedena sodna praksa).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5068pregledov  ali preventivnega zdravljenja 
v  „zdravstveno oskrbo“ je skladno s  ciljem 
zmanjševanja stroškov zdravstvene oskrbe, 
čeprav osebe niso očitno bolne ali nimajo zdravstvenih težav.
  18
36. Dejavnosti, za katere se šteje, da pome -
nijo izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo, 
vključujejo: terapevtsko oskrbo kot del am-
bulantnih storitev, ki jih zagotavlja usposo -
bljeno zdravstveno osebje;  19 psihoterapev -
tsko obravnavo, ki jo izvajajo usposobljeni 
psihologi;  20 opravljanje zdravstvenih pregle -
dov, odvzem vzorcev krvi ali drugih vzorcev za ugotavljanje obstoja bolezni v  imenu de -
lodajalcev  ali zavarovalcev oziroma za po -
trditev ustreznega zdravstvenega stanja za potovanje, pri čemer je namen teh storitev 
predvsem varovanje zdravja zadevne osebe;
  21 
ter zdravstvene teste, ki omogočajo opazova -
nje in pregled bolnikov, preden je potrebna diagnoza, oskrba ali zdravljenje morebitne 
18 –  Glej sodbo Unterpertinger, točka 40.
19 –  Sodba z dne 10. septembra 2002 v zadevi Kügler (C-141/00, 
Recueil, str. I-6833).
20 –  Sodba z dne 6. novembra 2003 v zadevi Dornier (C-45/01, 
Recueil, str. I-12911).
21 –  Sodba z  dne 20.  novembra 2003 v  zadevi D’Ambrumenil 
in Dispute Resolution Services (C-307/01, Recueil,  
str
. I-13989).bolezni, in ki jih predpišejo splošni zdravni -
ki in opravijo zunanji zasebni laboratoriji.  22
37. Dejavnosti, za katere se je štelo, da ne po -
menij
o izvenbolnišnične zdravstvene oskrbe, 
so: genetski test za ugotavljanje očetovstva, ki ga opravi zdravnik;
  23 splošna oskrba in pomoč 
na domu, ki se zagotavlja kot del ambulantnih 
storitev;  24 in zdravniško izvedensko mnenje 
o zdravstvenem stanju osebe za zahtevek za izplačilo vojne ali invalidske pokojnine oziro -
ma za tožbo zaradi telesne poškodbe.
  25
38. V sodni praksi je manj primerov dobav, 
ki naj bi bile ali naj ne bi bile „tesno povezane 
de
javnosti“, pri čemer je glavna storitev bolni -
šnič
na ali izvenbolnišnična zdravstvena oskr -
ba, ki jo pokriva člen 13(A)(1)(b).
39. Po eni strani je Sodišče menilo, da je 
v  primerih, ko pooblaščen zdravstveni dela -
ve
c predpiše analizo za diagnozo in s terapev -
tskim ciljem, pošiljanje bolnikovega vzorca, ki logično poteka med jemanjem vzorca in 
22 –  Sodba L.u.P .
23 –  Sodba z  dne 14.  septembra 2000 v  zadevi D. (C-384/98, 
Recueil, str. I-6795).
24 –  Sodba Kügler.
25 –  Sodbi Unterpertinger ter D’Ambrumenil in Odbor za reše -
vanje sporov.
COPYGENE
I - 5069njegovo analizo, tesno povezano z analizo in 
je torej oproščeno plačila DDV.  26
40. Po drugi strani pa, če bolnišnica ali druga 
ustanova, ki spada v  člen  13(A)(1)(b), zago -
t
avlja telefonske storitve ali daje hospitalizi -
ranim bolnikom v najem televizorje oziroma zagotavlja postelje in obroke njihovim spre -
mljevalcem – to niso dejavnosti, ki so tesno 
povezane z bolnišnično ali zdravstveno oskr -
bo, razen če (i) so bistvenega pomena za za -
gotavljanje terapevtskih ciljev oskrbe in (ii) njihov osnovni namen ni pridobiti dodatni 
dohodek z  opravljanjem transakcij, ki nepo -
sredno konkurirajo transakcijam komercial -
nih podjetij, zavezanih za DDV.
  27
Uporaba v tej zadevi
– Prvo vprašanje
41. Prvič, niti predložitveno sodišče niti kdor 
koli od teh, ki so predložili stališča, ni predla -
g
al, da bi bile lahko zadevne storitve obravna -
vane kot zdravstvena oskrba, oproščena DDV.
26 –  Sodba z dne 11. januarja 2001 v zadevi Komisija proti Fran -
ciji (C-76/99, Recueil, str. I-249, točka 24 in naslednje).
27 –  Sodba Ygeia.42. Zdi se, da je to ustrezen pristop. Iz pre -
dložitvene odločbe jasno izhaja, da neposre-
dni namen odvzema, prevoza, analize in shra -
njevanja izvornih celic iz popkovine tako, kot 
to počne CopyGene, ni dejansko postavljanje 
diagnoze, obravnava ali zdravljenje bolezni 
oziroma zdravstvenih težav, niti kakršno koli dejansko varstvo ali ohranjanje zdravja oziro -
ma ozdravitev.
43. Vendar pa to ne izključuje nujno mo -
žnosti, da bi lahko v  drugačnih okoliščinah 
odvzem in analiza (ter povezan prevoz in 
shranjevanje) popkovnične krvi imela ta -
kšne diagnostične namene, za katere Sodišče 
priznava, da spadajo v  koncept zdravstvene 
oskrbe. Na obravnavi je zastopnik družbe Co -
pyGene navedel, da je mogoče, če je v daro -
valčevi družini znana dedna bolezen, vzorec pregledati, da se ugotovi, ali ta bolezen obsta-ja. Seveda pa mora o tem odločiti nacional-no sodišče – kot tudi o vprašanju, ali ima tak 
pregled dejanski diagnostični namen ali pa je 
le del testiranja uporabljivosti celic.
44. Bistveno vprašanje je torej, ali so lahko 
predmetne storitve „tesno povezane“ z  bol -
ni
šnično ali izvenbolnišnično zdravstveno 
oskrbo.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 507045. V predložitveni odločbi je izrecno na -
vedeno, da se lahko izvorne celice, ki jih za -
jemajo te storitve, uporabljajo izključno za 
bolnišnično nego z izjemo raziskav.  28 Nadalje 
iz literature jasno izhaja, da uporaba izvornih 
celic, vključno z izvornimi celicami iz popko -
vine, za medicinske namene, čeprav se lahko 
vrste zdravljenja med seboj razlikujejo, siste -
matično vključuje presaditev za zamenjavo celic, ki so na neki način okvarjene. Ni dvoma, da takšna uporaba spada v  okvir obravnave 
oziroma zdravljenja bolezni  ali zdravstvenih 
težav oziroma ozdravitve, in malo verjetno je, da se bo odvijalo drugje kot v bolnišnici.
46. Tukaj se lahko potegne jasne vzporednice 
s transfuzijo krvi ali presaditvijo organov. Res j
e, da dobavo človeške krvi in organov pokri -
v
a druga posebna oprostitev v  členu  13(A)
(1)(d) Šeste direktive. Zato bi lahko nekateri zagovarjali dejstvo, da takšne dobave spadajo 
v  drugo kategorijo in niso dejavnosti, tesno 
povezane z  bolnišnično ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo. Ker dobave človeških 
tkiv  in celic niso bile vključene, bi se lahko 
28 –  Zdi se, da je ta omejitev v pogodbah, ki jih družba CopyGene 
sklene s starši. Na obravnavi je zastopnik družbe CopyGene in d
anske vlade izjavil, da to nalaga tudi danska zakonodaja. 
Seveda pa ni mogoče izključiti možnosti, da se v drugačnih okoliščinah popkovnična kri pobira za znanstvene razi
-
skave ali druge namene, ki ne predstavljajo bolnišnične ali izvenbolnišnične zdravstvene oskrbe. Če namen ni povezan s takšno oskrbo, seveda ni mogoče uporabiti oprostitve, ki je predmet te zadeve.celo sklepalo, da so bile takšne dobave namer -
no izpuščene iz oprostitve.
47. Vendar pa, če ne bi bilo člena 13(A)(1)(d), 
ne verjamem, da bi Sodišče menilo, da so od -
v
zem, prevoz, analiza ali shranjevanje krvi za 
transfuzijo ali organov za presaditev kar koli 
drugega kot tesno povezani z bolnišnično ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo.
48. Poleg tega je bil seznam oprostitev iz čle -
na  13 Šeste direktive sprejet pred približno 
štirimi desetletji.  29 Ni tako neverjetno, da bi 
bila dobava celic omenjena v členu 13(A)(1)(d), če bi bila uporaba človeških celic v tera -
pevtske namene v  sedemdesetih letih prej -
šnjega stoletja tako uveljavljena, kot sta bili presaditev organov in transfuzija krvi.
49. Zato je treba po mojem mnenju v pri -
meru odvzema, prevoza, analize in shra -
njevanja posebnih človeških celic, vključ -
no z  izvornimi celicami iz popkovine, za 
29 –  Glej točko 26 zgoraj.
COPYGENE
I - 5071namen, ki je lahko samo obravnava oziroma 
zdravljenje bolezni  ali zdravstvenih težav 
oziroma ozdravitev, predmetne storitve 
obravnavati kot tesno povezane z bolnišnič -
no ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo, 
katere namen je doseči ta cilj. Kadar se celi -
ce uporabljajo za takšne namene, so logično 
del zagotavljanja zadevne oskrbe.
50. Nacionalno sodišče omenja morebitno 
„časovno zahtevo“. Vendar pa menim, da ni mo
goče reči, da lahko čas, ki preteče med od
-
vzemom in uporabo celic v  zdravstvene na -
mene, vpliva na presojo. Jasno je, da je lahko ta čas različno dolg – za kri, organe, izvorne 
celice ali druge vrste tkiva – in je predvsem 
odvisen od tega, kako pogosto se ponudi pri-ložnost za uporabo, od stopnje kompatibilno -
sti med darovalcem in prejemnikom ter od tega, ali je mogoče zadevni material ohraniti. Vendar pa je vsako določanje omejitev popol -
noma samovoljno.
51. V zakonodaji je včasih treba določiti sa -
movoljne omejitve – na primer časovne ome-  
jitve, starostne omejitve, hitrostne omeji -
tve –, vendar je to stvar zakonodaje, ne sodstva.  30  
Prav tako se ne zdi, da bi kontekst ali osnovni 
cilj oprostitve storitev, ki so tesno povezane 
z  bolnišnično ali izvenbolnišnično zdra -
vstveno oskrbo, ali struktura Šeste direktive 
30 –  Glej tudi moje sklepne predloge v združenih zadevah Stur -
geon in drugi (C-402/07 in C-432/07, točki 93 in 94).zahtevali samovoljno razlikovanje izključno  
na osnovi pretečenega časa, storitev, ki so  
tesno povezane z bolnišnično ali izvenbolni -
šnično zdravstveno oskrbo, od storitev, ki to niso.
52. Zato pri odvzemu, prevozu, analizi  in 
shranjevanju človeških tkiv  in celic za iz -
k
ljučno bolnišnično ali izvenbolnišnično 
zdravstveno oskrbo, dejstva, da so te storitve tesno povezane z zadevno oskrbo, ni mogoče postavljati pod vprašaj samo zato, ker lahko 
preteče precej časa, preden se bo material de -
jansko uporabil za predvidene namene. To bi 
veljalo v vsakem primeru, vendar pa mora ve-
ljati zlasti, če je mogoče kri, ki vsebuje izvorne 
celice, odvzeti dejansko le ob rojstvu.
53. Nacionalno sodišče predvsem sprašuje, 
ali mora bolnišnična oskrba, s katero je sto -
r
itev tesno povezana, obstajati ali biti izrecno 
izvajana, začeta ali predvidena, če naj velja oprostitev.
54. Medtem ko drži, da je Sodišče menilo, da so 
storitve tesno povezane z bolnišnično ali zdra -
v
stveno oskrbo le, če so „dejansko“ dobavljene 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5072kot pomožne storitve takšne oskrbe,  31 menim, 
da situacija, v kateri so storitve dejansko doba -
vljene in ne služijo ničemur drugemu kot temu, 
da so pomožne storitve bolnišnične ali izven-bolnišnične zdravstvene oskrbe, izpolnjuje to 
zahtevo.
55. Če je na primer kri odvzeta darovalcu za 
transfuzijo, je lahko v določenih primerih na -
men
jena posebnemu prejemniku v kontekstu 
obstoječega, začetega ali predvidenega zdra -
vljenja, vendar je večina darovane krvi name -
njena za neznane nujne primere. Ne vidim razloga, zakaj bi razlika med situacijama po -
menila različno obravnavo z vidika DDV tako 
v primeru krvi kot katere koli vrste presaditve 
tkiva ali celic pri uporabi za bolnišnično ali 
izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo.
56. Zadnji vidik prvega vprašanja nacional -
nega sodišča je, ali lahko negotovost glede 
dejanske uporabe izvornih celic za bolnišnič -
no ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo 
vpliva na obravnavo zadevnih storitev z vidi -
ka DDV.
31 –  Sodbi Dornier, točka 35, in Ygeia, točka 18.57. Ponovno, ne vidim razloga, zakaj bi bilo 
to pomembno. Narava krvi, organov, tkiv ali c
elic, odvzetih za zdravljenje, je takšna, da 
se nekateri vzorci iz različnih vzrokov ne bodo nikoli uporabili. Po mojem mnenju je pomembno predvsem to, da se storitve za
-
got
avljajo za zdravljenje in ne morejo služiti 
nobenemu drugemu namenu. Glede na pre-dložitveno odločbo pa se zdi, da je situacija 
pri storitvah, ki so predmet postopka v glavni 
stvari, ravno takšna. Poleg tega, kadar koli je dobavljena glavna storitev (zdravljenje z upo -
rabo izvornih celic iz popkovine), povezava 
med to storitvijo in pomožno storitvijo nika -
kor ni negotova.
58. Tu je mogoča primerjava s sodno prakso 
Sodišča, v skladu s katero obdavčene vstopne 
st
oritve, ki so namenjene uporabi za obdav -
č
ljive izstopne transakcije, vseeno omogočajo 
pravico do odbitka, čeprav se slednje stori-tve dejansko nikoli ne opravijo.
  32 Čeprav sta 
oprostitev in odbitek različna koncepta, je ja -
sno, da zakonodaja Skupnosti ne določa splo -
šnega pravila, da mora biti obravnava z vidika DDV odvisna od končne uporabe.
32 –  Glej na primer sodbi z dne 29. februarja 1996 v zadevi INZO 
(C-110/94, Recueil, str. I-857) in z  dne 15.  januarja 1998 
v z
adevi Ghent Coal Terminal (C-37/95, Recueil, str. I-1).
COPYGENE
I - 507359. Danska in grška vlada ter Komisija so iz -
postavile druga vprašanja: prvič, ali je treba 
zadevne storitve izključiti iz oprostitve, ker 
niso bistvene za oproščeno bolnišnično ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo; drugič, 
ali jih je treba izključiti, ker oprostitev ne bi 
zmanjšala stroška zdravstvene oskrbe; in tre-tjič, ali jih je treba izključiti, ker jih ne predpi -
še zdravnik ali drugi pooblaščeni zdravstveni delavec.
60. Res je, da v skladu s členom 13(A)(2)(b) 
Šeste direktive dobav ni mogoče oprostiti v 
skladu s členom 13(A)(1)(b), če niso bistve
-
ne za oproščene transakcije, in da je Sodišče menilo, da storitev ni mogoče obravnavati kot bistvene, če so zgolj „v veliko pomoč“ pri 
doseganju cilja glavne oproščene dobave.
  33 
Vendar pa je po mojem mnenju jasno, da je v  primeru zdravljenja z  izvornimi celicami 
razpoložljivost izvornih celic bistvena za to zdravljenje in ni le v veliko pomoč. Prav tako 
ne more biti pomembno, da so lahko na voljo 
drugi viri matičnih celic (iz kostnega mozga ali periferne krvi  ali od drugega darovalca); 
oprostitev ne more biti sistematično izključe-
na zgolj zaradi obstoja alternativ. Poleg tega je predložitveno sodišče izrecno navedlo, da pri 
33 –  Glej sodbo z  dne 20.  junija 2002 v  zadevi Komisija proti 
Nemčiji (C-287/00, Recueil, str.  I-5811, točki 48  in 49)  in s
odbo Ygeia (točki 26 in 27).nekaterih vrstah težav ni mogoče uporabiti 
matičnih celic iz kostnega mozga in periferne 
krvi. Zato menim, da ni razloga za izključitev 
oprostitve na podlagi člena 13(A)(2)(b).
61. Prav tako drži, da je Sodišče dosledno po -
udarjalo, da je namen oprostitev, omenjenih 
v členu 13(A)(1)(b) in (c), predvsem zmanjšati 
strošek zdravstvene oskrbe. Danska in grška vlada trdita, da oprostitev zadevnih storitev 
ne bi zmanjšala stroškov, predvsem zato, ker 
pravzaprav niso povezane z dejanskim zdra -
vljenjem. Vendar pa menim, da bi bili z opro -
stitvijo plačila DDV za pripravljalne storitve, potrebne za zagotavljanje razpoložljivosti teh celic, zmanjšani stroški zdravstvene oskr -
be, če je mogoče izvorne celice iz popkovine 
uporabiti pri zdravstveni oskrbi (in velja splo -
šno prepričanje, da je to mogoče). Poleg tega 
menim, da oprostitev ni odvisna od doseganja 
takšnega zmanjšanja v  primeru vsake posa -
mezne dobave, čeprav je cilj oprostitve prav 
zmanjšanje stroškov zdravstvene oskrbe.
62. Danska vlada je opozorila na dejstvo, 
da storitev družbe CopyGene ne predpisuje zdra
vnik ali zdravstveni delavec, kar se razli -
kuj
e od položaja v sodbi Komisija proti Fran -
ciji, kjer je Sodišče poudarilo, da je za analizo 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5074naročil ustrezno pooblaščen zdravstveni 
delavec. Vendar pa ta primerjava ni povsem 
na mestu. V  tistem primeru je bila osnovna 
storitev analiza, ki spada v okvir zdravstvene oskrbe; „tesno povezana dejavnost“ je bilo po -
šiljanje vzorca, torej storitev, ki je ni izrecno naročil zdravstveni delavec, vendar je nujna dopolnilna storitev za izvedbo analize. V tem 
primeru ni mogoče dvomiti, da bo zdravstve -
na oskrba, ki pomeni glavno storitev in edini 
namen, za katerega se lahko uporabljajo sto -
ritve družbe CopyGene, zagotovljena le, če jo 
bo naročil ali odobril (in skoraj zagotovo tudi 
opravil) zdravnik.
63. Zato ugotavljam, da so opisane storitve 
dejansko dejavnosti, ki so tesno povezane z 
bolnišnično ali izvenbolnišnično zdravstve -
no o
skrbo v  smislu člena  13(A)(1)(b) Šeste 
direktive.
– Drugo vprašanje
64. Nacionalno sodišče sprašuje, ali se 
člen 13(A)(1)(b) nanaša na splošne preventiv -
ne 
storitve, zagotovljene, preden se zahteva 
bolnišnična ali izvenbolnišnična zdravstvena oskrba. Odgovor na to vprašanje je lahko 
kratek.
65. Iz sodne prakse jasno izhaja, da imajo 
lahko preventivne storitve koristi od opro -
stit
ev iz člena 13(A)(1)(b) in (c) in da so celo 
del bolnišnične ali izvenbolnišnične zdra -
vstvene oskrbe ter da niso le tesno povezane 
dejavnosti.  34
66. Vendar pa se ne zdi, da bi bilo to v  tem 
primeru posebej pomembno. Strinjam se s 
stališčem, ki ga očitno zastopa Skattemini -
st
eriet v postopku o glavni stvari, da na pod -
lagi predloženega opisa predmetne storitve očitno nimajo nobenega preventivnega cilja. 
V običajnem pomenu koncepta so preventiv -
ne zdravstvene storitve tiste, katerih namen je 
odpravljaje, izogibanje ali preprečevanje bole -
zni, poškodb ali zdravstvenih težav oziroma odkrivanje latentnih ali zgodnjih stadijev teh težav, zato da je mogoče zagotoviti takojšnje zdravljenje. Namen storitev, ki jih zagotavlja 
družba CopyGene, pa je zagotoviti, da bo 
neki vir na voljo za zdravljenje, če bo takšno zdravljenje potrebno. Njihov namen ni odpra -
vljanje, izogibanje ali preprečevanje nastanka zdravstvenih težav  ali odkrivanje teh težav v  latentnem ali zgodnjem stadiju. Tudi če je 
takšno odkrivanje drugi mogoč namen odvze -
ma izvornih celic iz popkovine, predložitvena 
34 –  Glej na primer sodbe Unterpertinger, D’Ambrumenil in 
Odbor za reševanje sporov ter L.u.P .
COPYGENE
I - 5075odločba navaja, da to ni namen družbe Co -
pyGene v zvezi s zadevnimi storitvami.  35
67. Družba CopyGene trdi, da se lahko iz -
vorne celice, če se jih odvzame ob rojstvu in 
shrani, uporabijo takoj, ko je odkrita zadevna 
bolezen, s čimer pomagajo preprečiti napre -
dovanje bolezni v hujšo obliko ali celo smrt. 
Vendar pa menim, da se s tem samo ustvar -
ja zmedo glede glavne in pomožnih storitev. 
Zdravljenje, za katero se uporabljajo celice, 
je lahko preventivno ali kurativno, kar pa ne 
vpliva na naravo odvzema, prevoza, analize in shranjevanja celic. Te dejavnosti same po sebi nimajo nobenih preventivnih značilnosti.
– Četrto vprašanje
68. Nacionalno sodišče želi v  bistvu vedeti, 
ali vpliva na opredelitev zadevnih storitev, če j
e predvidena uporaba zadevnih izvornih ce -
lic i
z popkovine alogenična, in ne avtologna.
69. Zdi se mi, da razlika med tema dvema 
vrstama uporabe vpliva le na verjetnost, da 
35 –  Vendar glej točko 43 zgoraj.bodo zadevne izvorne celice uporabljene. Ko -
misija in danska vlada predvsem poudarjata 
izjemno malo verjetnost, da bodo izvorne ce -
lice iz popkovine sploh kdaj uporabljene v av -
tolognem zdravljenju. Verjetnost je vsekakor večja pri alogenični uporabi, saj je lahko šte-
vilo mogočih prejemnikov zelo veliko – de -
javnik, ki bi tudi zmanjšal povprečni čas od 
odvzema do uporabe. Celo v primerih, ko je 
nameravana uporaba omejena na družino, je lahko več mogočih prejemnikov, medtem ko avtologna uporaba po definiciji pomeni enega 
samega prejemnika.
70. Vendar pa po mojem mnenju, če natanč -
na stopnja verjetnosti ni pomembna, razliko-vanje med avtologno in alogenično uporabo 
prav tako ni pomembno, če se sporne storitve zagotavljajo za zdravljenje in ne morejo slu -
žiti nobenemu drugemu namenu.
  36 Pri tem 
bi povedala le, da če – in nikakor ne trdim, 
da to drži za ta primer – je znana verjetnost 
(predvsem avtologne) uporabe tako izjemno majhna, da nacionalno sodišče na tej pod -
lagi sklepa, da ni mogoče razumno šteti, da je namen spornih storitev zagotavljanje raz-položljivosti celic za morebitno zdravljenje, 
in da je namen služenje dobička z izkorišča -
njem strahov  in upov staršev, potem seve -
da teh storitev ni mogoče opisati kot tesno 
36 –  Glej točko 57 zgoraj.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5076povezanih z bolnišnično ali izvenbolnišnično 
zdravstveno oskrbo.
71. Glede na to, da je tako avtologno kot alo -
genično uporabo izvornih celic iz popkovine 
mogoče opredeliti kot preventivno zdravstve -
no storitev, očitno spadata pod zdravstveno 
oskrbo v smislu Šeste direktive. Če je pomo -
žna storitev „tesno povezana“ s takšno oskr -
bo, pa posledično točna narava oskrbe ne vpliva na presojo, ali je storitev preventivna.
Značilnosti ponudnika storitev (tretje in četr -
to vprašanje)
Sodna praksa Sodišča
72. V sodbi Dornier je bilo na Sodišče na -
slovljeno vprašanje, ali izraz „druge uradno 
priznane ustanove podobne vrste“ predpo -
stavlja formalen postopek priznanja ali pa je 
mogoče priznanje izpeljati iz dejstva, da stro-
ške zdravljenja krijejo organi socialnega var -
stva in, nasprotno, ali dejstvo, da ti organi ne krijejo teh stroškov, utemeljuje izključitev iz oprostitve.
  37
73. Sodišče je najprej poudarilo, da člen 13(A)
(1)(b) Šeste direktive ne opredeljuje nobenih 
p
ogojev  ali postopkov priznanja. Načeloma 
torej velja, da vsaka država članica sama dolo -
č
i ustrezna pravila. V skladu s členom 13(A)
(2)(a) lahko države članice za odobritev opro -
stitev osebam, ki niso osebe javnega prava, v vsakem posameznem primeru, navedenem v členu 13(A)(1)(b), predpišejo izpolnjevanje 
enega ali več navedenih pogojev. Vendar pa 
za to ni posebne zahteve in je lahko ustanova priznana tudi, če neka država članica ni izko-ristila te možnosti. Prav tako Šesta direktiva 
ne zahteva, da se priznanje odobri v  skladu 
s formalnim postopkom ali da je izrecno do -
ločeno v nacionalnih davčnih predpisih.
  38
74. Sodišče je nato prevzelo nekatera nače -
la iz sodbe Kügler glede priznanja ustanove 
kot dobrodelne organizacije za namene čle -
na 13(A)(1)(g) Šeste direktive.  39 Pri določanju, 
37 –  Glej točko 52 sodbe.
38 –  Točke od 64 do 67.
39 –  Določa oprostitev „opravljanja storitev  in dobave blaga, ki 
je tesno povezana s socialnim skrbstvom in socialnovarstve -
nim 
delom, vključno z dobavami s strani domov za ostarele, 
ki jih opravljajo osebe javnega prava ali druge organizacije, ki 
jih država članica priznava kot dobrodelne“.
COPYGENE
I - 5077katere organizacije bi bilo treba priznati, bi 
morali nacionalni organi predvsem upošteva -
ti več dejavnikov, ki vključujejo: javni interes dejavnosti davčnega zavezanca; ali so bili že priznani drugi davčni zavezanci, ki opravljajo 
enake dejavnosti; obseg stroškov, ki jih krije -
jo sheme zdravstvenega zavarovanja ali drugi 
organi socialnega varstva. Pri presoji teh de -
javnikov morajo organi izvajati diskrecijsko pravico v  okviru omejitev, ki jih določa za-konodaja Skupnosti, in zlasti v okviru načela enakega obravnavanja. Če je na primer polo-
žaj davčnega zavezanca primerljiv s  položa -
jem drugih subjektov, ki zagotavljajo enake 
storitve v  primerljivih položajih, samo dej-
stvo, da stroškov teh storitev ne krijejo v ce -
loti organi socialnega varstva, ne utemeljuje 
različnega obravnavanja ponudnikov za na -
mene DDV. Če priznanje ni odobreno, mora nacionalno sodišče glede na vsa pomembna dejstva določiti, ali je treba davčnega zave -
zanca kljub temu obravnavati kot „uradno priznanega“ v smislu te določbe.
  40
75. Opažam, da ta analiza ne preučuje iz -
recno vseh treh vidikov pogoja, določenega 
v členu 13(A)(1)(b) Šeste direktive – namreč, 
da mora biti storitev zagotovljena v socialnih pogojih, ki so primerljivi s tistimi, ki veljajo za 
osebe javnega prava in da mora biti ustano -
va podobne vrste, kot so bolnišnice ali cen -
tri za zdravljenje in diagnostiko, in da mora 
40 –  Sodbi Dornier, točke 69 in od 72 do 76, in Kügler, točke od 
56 do 58.biti „uradno priznana“.  41 Seveda pa „podob-
na vrsta“ ambulante v tistem primeru ni bila 
sporna. Kljub vsemu pa ni popolnoma jasno, 
ali Sodišče udeleženost socialnega varstva obravnava kot obliko priznanja ali kot znak, 
da je bila storitev zagotovljena v primerljivih 
socialnih pogojih.
Uporaba v tej zadevi
76. V tretjem vprašanju nacionalno sodišče 
sprašuje, ali je mogoče družbo CopyGene 
obra
vnavati kot uradno priznano ustanovo 
podobne vrste, kot so bolnišnice ali centri za zdravljenje in diagnostiko. Dejstva, ki jih obravnava kot morda pomembna za to opre
-
de
litev, so, da (i) storitve družbe CopyGene 
izvaja in zagotavlja strokovno zdravstveno osebje, in sicer medicinske sestre, babice 
in bioanalitiki, (ii) da izdatkov za te stori -
tve ne podpira niti ne krije shema javnega 
41 –  Glej tudi mojo tabelo v točki 27 zgoraj.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5078zdravstvenega zavarovanja in (iii) da so pri -
stojni zdravstveni organi pooblastili družbo 
CopyGene za ravnanje z izvornimi celicami iz 
popkovine v skladu z nacionalno zakonodajo, ki izvaja Direktivo o  tkivih in celicah. V  če -
trtem vprašanju sprašuje, ali na opredelitev vpliva dejstvo, da so storitve dobavljene za avtologno ali alogenično uporabo.
77. Ugotavljam, da Danska ni določila no -
benih posebnih pravil ali postopkov za iz -
vajanje člena  13(A)(1)(b) Šeste direktive za ponudnike storitev, ki niso osebe javnega prava.
  42 Danski davčni organi zato uživajo 
določeno stopnjo diskrecije, ki pa jo morajo 
vseeno izvajati v skladu s pravom Skupnosti. 
S tega vidika po mojem mnenju ni pomemb -
no, kot je dejal zagovornik družbe CopyGene 
na obravnavi, ali številne druge države članice 
42 –  Zaradi popolnosti opozarjam na to, da člen 13(A)(2)(a) Šeste 
direktive dopušča, da se določi nekatere pogoje za osebe, ki ni
so osebe javnega prava (glej točko 5 zgoraj). Na obravnavi 
je danska vlada izjavila, da Danska ni uporabila te določbe. Vendar pa so lahko v drugih državah članicah laboratoriji, ki zagotavljajo storitve, primerljive s tistimi, ki jih nudi družba CopyGene, na podlagi enega ali več pogojev izvzeti iz obsega oprostitev. Treba se je tudi zavedati, da lahko države članice določijo pogoje za zagotovitev pravilne in enostavne upo
-
ra
be vseh oprostitev iz člena 13(A)(1) in preprečevanja vsa-
kršnih možnih utaj, izogibanj ali zlorab.sistematično oproščajo storitve zasebnih 
bank izvornih celic iz popkovine.
78. Vendar pa je iz predložitvene odločbe in 
stališč danske vlade razvidno, da so davčni or
gani vzpostavili upravno prakso, v  skladu 
s katero so zdravstvene storitve oproščene, če jih zagotovi pooblaščeno zdravstveno osebje v okviru svojih pooblastil ali če je zdravljenje 
upravičeno do povračila stroškov iz naslova 
sheme javnega zdravstvenega zavarovanja. V drugih primerih je mogoče odobriti opro
-
stit
ev, če je na zdravljenje napotil zdravnik ali 
bolnišnica. Običajno storitve, ki ne izpolnju-jejo nobenega od teh meril, niso oproščene.
79. Ob predpostavki, da je odločitev danskih 
organov, da ne odobrijo priznanja družbi Copy G
ene, skladna z njihovo lastno ustalje -
no prak
so, se postavlja vprašanje, ali pravo 
Skupnosti, ki ne določa nobenih pozitivnih meril, na podlagi katerih je treba odobriti pri -
znanje, na kakršen koli način nasprotuje upo-
rabi takšne prakse v tem primeru.
COPYGENE
I - 507980. S tega vidika bom preučila različne de -
javnike, omenjene v sodni praksi in vprašanju 
predložitvenega sodišča. Pri tem bom sledi -
la tridelni strukturi, ki je po mojem mnenju 
značilna za ta pogoj.
– Socialni pogoji, primerljivi s pogoji, ki ve -
ljajo za osebe javnega prava
81. Niti predložitvena odločba niti nobeno 
predloženo stališče ne omenja izrecno tega p
ogoja, katerega pomen poleg tega ni povsem 
jasen.
82. Ni bil vključen v  prvotni predlog Šeste 
direktive, ki bi oprostil „dobavo bolnišničnih in i
zvenbolnišničnih zdravstvenih storitev in 
dobav z njimi povezanega blaga s strani zdra
-
vstvenih ustanov, ki jih upravljajo: (i) osebe javnega prava; ali (ii) neprofitne organizacije; 
ali (iii) zasebne dobrodelne organizacije“.
  43 
Kolikor vem, ni dokumentiranih razlogov za vključitev merila „primerljivih socialnih po-
gojev“ v končno sprejeto direktivo.
  44
43 –  UL 1973 C 80, str. 1, člen 14(A)(1)(b).
44 –  Glej B.  J.  M. Terro in J. Kajus, A Guide to the Sixth VAT 
D
irective, IBFD 1991, zv. A, str. 587.83. Leta 1983 je Komisija v  svojem prvem 
poročilu o  Šesti direktivi  45 navedla, da je 
težko potegniti črto med ustanovami, ki do -
bavljajo svoje storitve pod socialnimi pogoji, 
primerljivimi s tistimi, ki veljajo za osebe jav -
nega prava in druge ustanove, ter da razprave  
Odbora za DDV na to temo niso prinesle  
nobenega napredka na tem področju.
84. Predlog za Devetnajsto direktivo iz leta 
1984  46 bi iz člena  13(A)(1)(b) v  celoti izbri-
sal besedilo „osebe javnega prava ali […] pod 
socialnimi pogoji, primerljivimi s  pogoji, ki 
veljajo za osebe javnega prava“, tako da bi oprostitev veljala za bolnišnično in izvenbol -
nišnično zdravstveno oskrbo ter z  njo tesno povezane dejavnosti, ki jih opravljajo bolni -
šnice, centri za zdravljenje in diagnostiko ter 
druge uradno priznane ustanove podobne vr -
ste. Vendar pa ta predlog ni bil nikoli sprejet 
in je bil dokončno umaknjen leta 1993.
85. Verjetno je, da je bil namen iz oprosti -
tve izključiti dejavnosti, ki jih opravljajo za -
sebne ustanove s  pridobitnim namenom in ki nikakor niso vključene v  shemo javnega 
45 –  COM(83) 426 konč., str. 44 in 45.
46 –  COM(84) 648 konč. (UL 1984 C 347, str. 5).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5080zdravstvenega zavarovanja ali javne zdra -
vstvene službe, niti jih ta ne krije. Vendar pa 
ne samo, da je to le domneva, o kateri se ni 
razpravljalo v  tem postopku, ampak bi bilo verjetno tudi primerno upoštevati (različne) 
obsege, v katerih je od leta 1977 financiranje 
zdravstvene oskrbe morda prešlo iz javnega v zasebno zdravstveno zavarovanje.
  47
86. Kakor koli že, dejstvo, da shema javnega 
zdravstvenega zavarovanja niti ne podpira niti ne 
krije storitev ponudnika, je dejavnik, ki 
ga Sodišče šteje za pomembnega. Zato je pra -
k
sa danskih organov s tega vidika legitimna in 
očitno ni nobenega razloga, da bi se dvomilo 
o njeni uporabi v tem primeru. To pa ne po -
meni, da je treba oprostitev izključiti v vseh 
primerih, v katerih stroškov storitev ne povr -
nejo organi socialnega varstva; bolj smiselno je, da se obravnava kot dejavnik, ki ga je treba pretehtati uravnoteženo in nad katerim lahko na primer prevlada potreba po zagotavljanju 
enakega obravnavanja.
  48
87. Drug vidik tega pogoja v  tej zade -
vi bi bili lahko pomisleki danske vlade  49 
47 –  Glej tudi točko 26 zgoraj.
48 –  Glej po analogiji sodbo Dornier, točka 75.
49 –  Močno izraženo tudi v literaturi (glej med drugim skliceva -
nja v opombah 8 in 9 zgoraj).glede socialne zaželenosti javnih bank iz -
vornih celic, z  altruističnim darovanjem, v  primerjavi z  zasebnimi bankami, ki  
storitve omejujejo na interese posameznika 
ali družine. Če te pomisleke konkretiziramo 
v obliki meril, ki se uporabljajo v sistematič -
ni upravni praksi, lahko po mojem mnenju 
tudi ta merila ustvarjajo legitimno podlago 
za zavrnitev odobritve oprostitve v  skladu 
s členom 13(A)(1)(b) Šeste direktive.
88. Vendar pa je treba poudariti, da lahko 
oba vidika spadata tudi v okvir pojma javnega in
teresa dejavnosti zadevnih davčnih zave -
z
ancev, ki ga je Sodišče obravnavalo v sodbi 
Dornier  50 kot pomemben dejavnik, ki ga je 
treba upoštevati.
– Ustanova podobne vrste
89. Naslednji vidik, katerega pomembnost ni 
bila v celoti naslovljena v stališčih, ki pa ga je g
rška vlada omenila v svojih navedbah, je ta, 
da „uradno priznan“ pomeni „uradno prizna -
na u
stanova podobne vrste, kot so bolnišnice 
ali centri za zdravljenje in diagnostiko“.
50 –  V točki 72.
COPYGENE
I - 508190. Ne glede na to, ali to drži ali ne, je dejstvo, 
da mora ustanova izkazovati zadevno podob -
no
st, če želi biti upravičena do oprostitve.
91. Jasno je, da dokončno opredelitev sprej -
me nacionalno sodišče, vendar pa je iz predlo -
žitvenega sklepa in stališč družbe CopyGene 
ter danske vlade razvidno, da zasebna banka izvornih celic ne deli – po mojem mnenju po -
membne – lastnosti z bolnišnicami ali centri za zdravljenje, to je da sprejema bolnike za kirurške in/ali zdravstvene obravnave in/ali 
oskrbo. Banka izvornih celic je morda bolj 
podobna centru za diagnostiko, ki ne spre -
jema nujno bolnikov  in katerega dejavnosti lahko vključujejo preizkušanje uporabljivosti 
celic, to je dejavnost, ki jo opravlja tudi druž -
ba CopyGene. Iz spisa v tej zadevi je razvidno, 
da vsaj v svoji vlogi banke izvornih celic druž -
ba CopyGene ne opravlja diagnostične dejav -
nosti (kar razumem kot dejavnost, s  katero se ugotavlja, ali obstaja določena zdravstvena 
težava oziroma kako resna je ta težava), in če 
to drži, menim, da je ni mogoče obravnavati kot podobno centru za diagnostiko.
  51
51 –  Vendar glej točko 43 zgoraj.– Uradno priznana ustanova
92. Glavni poudarek tretjega vprašanja je, ali 
nekateri dejavniki (zaposlovanje strokovnega zdra
vstvenega osebja, dejstvo, da se stroški ne 
krijejo iz javnega zdravstvenega zavarovanja, in pooblastilo za ravnanje z izvornimi celica
-
mi i
z popkovine) nujno pomenijo – skupaj ali 
vsak posebej –, da mora nacionalno sodišče družbo CopyGene obravnavati kot „uradno priznano“ podjetje za namene člena 13(A)(1)
(b) Šeste direktive.
93. Najprej je v zvezi s tem iz sodne prakse 
razvidno, da lahko nekatere glavne storitve, 
k
i jih opravlja zdravstveno osebje, izpadejo 
iz opredelitve „izvenbolnišnične zdravstvene oskrbe“ za namene te določbe.
  52 Zato ni ra-
zloga, da bi domnevali, da mora uporaba ta -
kega osebja za opravljanje „tesno povezanih“ storitev samodejno privesti do priznanja usta -
nove, ki takšno osebje zaposluje. Zaradi tega 
menim, da lahko danski organi povsem legi -
timno uporabljajo merilo, ki temelji na tem, 
ali storitve zagotavlja pooblaščeno zdravstve-
no osebje, ki deluje v okviru svojih pooblastil.  
Če se torej to merilo uporablja dosledno in 
52 –  Glej točko 37 in opombi 23 in 25 zgoraj.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5082ga „strokovno zdravstveno osebje“ družbe 
CopyGene pri opravljanju zadevne storitve 
ne upošteva, potem samo dejstvo, da gre za 
usposobljeno zdravstveno osebje, ne prepre -
čuje danskim organom, da bi zavrnili prizna -
nje družbe CopyGene za namene oprostitve.
94. Kot sem že omenila,  53 je dejstvo, da stro-
škov ponudnikovih storitev ne krijejo (v celo -
ti) organi socialnega varstva, dejavnik, ki ga je Sodišče v sodbi Dornier štelo za pomembne -
ga. V kontekstu pogoja, ki se nanaša na „pri -
merljive socialne pogoje“, zavzemam stališče, da je bil to dejavnik, ki bi lahko utemeljil zavr -
nitev oprostitve. Če to stvar preučim z vidika 
uradnega priznanja, ne morem sprejeti nobe -
nega drugega stališča.
95. Glede na običajno razumevanje čle -
na  13(A)(1)(b) Šeste direktive je „uradno priznana“ ustanova tista, ki je priznana za 
namene oprostitve. Kadar, kot recimo v tem primeru, nacionalno pravo ne predpisuje 
nobenega mehanizma za takšno priznava -
nje v  posebnem kontekstu DDV, je treba 
53 –  Glej točki 74 in 86 zgoraj.preučiti druge predpise – kot je Sodišče od -
ločilo v sodbi Dornier, ni nujno, da priznanje temelji na nacionalnih predpisih davčnega 
prava. Zato lahko ustanova, katere stroške storitev krije javno zdravstveno zavarovanje, 
šteje kot „uradno priznana“ – zaradi česar je 
mogoče legitimno trditi, da ustanova, katere stroški storitev niso kriti, ni priznana na tak 
način.
96. Potem pa je tu še vprašanje pooblastila 
družbe CopyGene za ravnanje z  izvornimi 
c
elicami iz popkovine v skladu z nacionalno 
zakonodajo, ki izvaja Direktivo o  tkivih in celicah.
97. Ali tako pooblastilo, odobreno za name -
ne te direktive, pomeni, da je treba zadevno 
ustanovo obravnavati kot „uradno priznano“ 
za namene Šeste direktive o DDV?
98. Menim, da ni mogoče, da bi lahko ime -
lo tako samodejni učinek, čeprav je zagotovo 
dejavnik, ki govori v prid priznanju.
COPYGENE
I - 508399. Glede na splošno besedilo Šeste direktive 
o DDV in dejstvo, da se medicinska znanost 
st
alno razvija, je smiselno trditi, da oprede -
litve i
zvenbolnišnične zdravstvene oskrbe in 
tesno povezanih storitev niso statične, ampak jih je treba razlagati dinamično.
  54 Takšna raz-
laga ne more temeljiti na samovoljnih meri -
lih, ampak mora priznavati spremembe, ki so se morda zgodile, v kontekstu.
100. Namen akreditacije, imenovanja, odo -
britve ali izdajanja dovoljenj v  skladu s  čle -
nom 6 Direktive o tkivih in celicah je zagoto -
viti, da so testiranje, predelava, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in 
celic, namenjenih za zdravljenje ljudi, opravlje -
ni v skladu z visokimi standardi kakovosti in 
varnosti. Zadevne vrste uporabe za zdravlje -
nje ljudi
  55 imajo večinoma naravo zdravstvene 
oskrbe, ki je oproščena plačila DDV v skladu 
s  členom  13(A)(1)(b)  ali (c) Šeste direktive 
o DDV. Če to drži, je smiselno reči, da ustano -
va, ki je pooblaščena za opravljanje pomožnih 
dejavnosti testiranja, predelave, konzervira -
nja, shranjevanja in razdeljevanja človeških 
54 –  Glej tudi točko 48 zgoraj.
55 –  Opredeljeno v  členu  3(1) kot uporaba „na ali v  človeškem 
prejemniku ter zunajtelesna uporaba“.tkiv in celic, šteje kot uradno priznana za na -
mene člena 13(A)(1)(b).
101. Direktiva o tkivih in celicah je bila spre -
jeta zaradi inovacij in razvoja v  medicinski 
znanosti, ki morajo vplivati na pojem medi -
cinske oskrbe in posledično na opredelitve 
tega pojma. V  tem kontekstu dejstvo, da so 
storitve družbe CopyGene pooblaščene in 
urejene v skladu z Direktivo o tkivih in celi -
cah, pomeni, da opravlja povezane zdravstve-
ne storitve, kot so opisane v preambuli k tej 
direktivi.
102. Vendar pa samo to po mojem mnenju 
ni dovolj, da bi bila samodejna in obvezna p
osledica tega podelitev statusa „ustrezno 
priznan“. Jasno je, da države članice uživajo precejšnjo stopnjo diskrecije pri priznavanju ustanov za namene člena  13(A)(1)(b) Šeste 
direktive, zaradi česar ni primerno sklepati, 
da priznanje v skladu z Direktivo o tkivih in celicah v vseh primerih pomeni tudi prizna
-
n
je za namene DDV. Pri tem je pomembno, 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5084da morajo biti pri obravnavanju primerljivih 
in konkurenčnih ustanov pristopi davčnih or -
ganov usklajeni.
103. V zvezi s tem je zagovornik družbe Co -
pyGene potrdil na obravnavi, da na Danskem 
ni drugih zasebnih bank izvornih celic. Posle -
dično ni sporno, ali je družba CopyGene žr -
tev diskriminacije, ker je druga ustanova, ki opravlja primerljivo dejavnost, obravnavana 
kot „uradno priznana“ za namene oprostitve. Vendar pa, če so ti organi „uradno priznali“ 
druge gospodarske subjekte, ki zagotavljajo 
enake storitve v primerljivih položajih, bi pre -
poved diskriminacije po pravu Skupnosti na-čelno določala, da se enako priznanje odobri 
tudi družbi CopyGene.
104. Zato menim, da pooblastilo družbe Co -
pyGene v skladu z nacionalnimi pravili, ki iz -
vajajo Direktivo o tkivih in celicah, ne pomeni 
samodejno, da danski organi ne smejo zavr -
niti obravnave družbe kot uradno priznane za 
namene člena 13(A)(1)(b) Šeste direktive.– Predlog glede tretjega vprašanja
105. Moje stališče je, da niti sodna praksa So -
dišča niti dejavniki, ki jih omenja predložitve -
no sodišče – posebej ali v kombinaciji –, dan -
skim organom ne preprečujejo, da bi odločili, 
da družba CopyGene ni „uradno priznana“ za 
namene zadevne oprostitve. Niti nobeden od 
tistih dejavnikov ne zahteva posebej take od -
ločitve – čeprav je morda potrebna nadaljnja 
preučitev „primerljivih socialnih pogojev“ in 
„podobne vrste“.
106. V teh okoliščinah je za analizo odgovor -
no nacionalno sodišče samo. Določiti mora 
težo vsakega od upoštevnih dejavnikov  in 
preveriti, ali je zavrnitev priznanja skladna z  določeno upravno prakso in drugimi pra -
ksami na primerljivih področjih, predvsem z  vidika statusa paramedicinskih ustanov  in oprostitev plačila DDV.
– Četrto vprašanje
107. Vrsta nameravanega zdravljenja – av -
tologno ali alogenično – po mojem mnenju 
ne bi smela vplivati na odgovor na tretje 
COPYGENE
I - 5085vprašanje. Ni pomembna za vprašanje, ali 
je ustanova podobna bolnišnici  ali centru 
za zdravljenje in diagnostiko ali za obstoj ali 
neobstoj statusa „uradno priznane“ družbe. Kljub temu pa se strinjam, da je vprašanje na 
neki način povezano z večjo zaželenostjo jav -
nih v primerjavi z zasebnimi bankami izvor -
nih celic, kar sem obravnavala zgoraj,
  56 in je 
torej lahko dejavnik, ki ga je treba pretehtati pri določitvi, ali so storitve zagotovljene pod 
socialnimi pogoji, primerljivimi s  tistimi, ki veljajo za osebe javnega prava.
Končna pripomba
108. Pri analizi te zadeve sem predpostavi -
la, da storitve odvzema, prevoza, analize in 
shranjevanja krvi iz popkovine, ki jih opravlja 
družba CopyGene, pomenijo eno samo sesta -
vljeno storitev, ki jo je za potrebe DDV treba 
obravnavati kot eno samo storitev.
109. Zavedam se, da nedavni predlog za 
sprejetje predhodne odločbe VAT and Duties 
56 –  Glej točko 87.Tribunal, Manchester  57 sproža vprašanja 
glede tega, ali je treba različne sestavne dele celotne storitve odvzema, prevoza, analize in 
shranjevanja ter zagotavljanja razpoložljivosti krvi iz popkovine in izvornih celic, ki jih vse -
buje, obravnavati za namene DDV kot ločene storitve z  morebitnimi različnimi rezultati glede oprostitve.
110. Ker je bila tista zadeva v  začetni fazi 
postopka, ko je bil določen datum obravna -
ve 
v  tej zadevi, zadevi nista bili združeni  ali 
obravnavani skupaj.
111. Posledično Sodišče v tej zadevi ni preje -
lo nobenih stališč, ki bi bila lahko pomembna 
za vprašanje ločene obravnave. Niti ni Østre 
Landsret prosilo za nobena navodila glede tega vprašanja. Zato te zadeve v teh sklepnih 
predlogih nisem obravnavala, čeprav se za -
vedam, da bi odgovor lahko vplival na način, 
kako so storitve družbe CopyGene obravna -
vane za namene DDV.
57 –  Zadeva Future Health Technologies (C-86/09).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-262/08
I - 5086Predlog
112. Glede na zgornje ugotovitve predlagam, naj Sodišče na vprašanja Østre Landsret 
odgovori:
1. Storitev, kot so odvzem, prevoz, analiza in shranjevanje krvi iz popkovine, je treba 
obravnavati kot povezano z bolnišnično ali izvenbolnišnično zdravstveno oskrbo 
v 
smislu člena 13(A)(1)(b) Šeste direktive Sveta z dne 17. maja 1977 o usklaje -
v
anju zakonodaje držav članic o  prometnih davkih – Skupni sistem davka na 
dodano vrednost: enotna osnova za odmero (77/388/EGS), če je mogoče odvzeto kri uporabiti za namene takšne oskrbe in je ni mogoče uporabiti za noben drug namen. S tega vidika ni pomembno, ali je taka oskrba posebej predvidena v času, 
ko je zagotovljena storitev.
2. Če namen storitve ni odpravljanje, izogibanje ali preprečevanje nastanka zdra -
vstvenih težav ali odkrivanje teh težav v latentnem ali zgodnjem stadiju, potem ne gre za preventivno zdravstveno storitev v  smislu člena  13(A)(1)(b) Šeste 
direktive.
3. Če želi biti upravičena do oprostitve, ki jo določa člen 13(A)(1)(b) Šeste direktive, 
mora oseba, ki ni oseba javnega prava
 – zagotavljati storitev pod socialnimi pogoji, primerljivimi s pogoji, ki veljajo 
za osebe javnega prava,
 – biti podobne vrste, kot je bolnišnica ali center za zdravljenje in diagnostiko 
in
COPYGENE
I - 5087 – biti uradno priznana za ta namen.
 Odločitve nacionalnih organov, da ne bodo odobrili takšnega priznanja, ne 
preprečuje
 – dejstvo, da storitve, kot so odvzem, prevoz, analiza in shranjevanje krvi iz 
popkovine, opravlja strokovno zdravstveno osebje, ali
 – dejstvo, da je zadevna ustanova pridobila pooblastilo za ravnanje z izvornimi 
celicami iz takšne krvi v skladu z nacionalno zakonodajo, ki izvaja Direktivo 
2004/23/E
S Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določi
-
tvi standardov kakovosti  in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja,  
predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic,
 vendar pa jo podpira dejstvo, da dejavnost ustanove ni krita s  shemo javnega 
zdravstvenega zavarovanja.
4. Na odgovore na prvo, drugo in tretje vprašanje ne vpliva dejstvo, ali so storitve 
zagotovljene za avtologno ali alogenično uporabo.