18

V teh okoliščinah je Rechtbank Amsterdam prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Kako je treba razlagati pojem ‚dogodek‘ iz uvodne izjave 14 Uredbe št. 261/2004? 2. Izredne razmere v smislu zgoraj navedene uvodne izjave 14 ob upoštevanju točke 22 sodbe Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) ne sovpadajo s primeroma navedenimi dogodki, ki so našteti v drugem stavku navedene uvodne izjave 14 in jih je Sodišče v točki 22 navedene sodbe označilo kot dogodke. Ali je res, da dogodki v smislu navedene točke 22 niso enaki dogodku iz uvodne izjave 14 Uredbe? 3. Kako je treba razlagati pojem „izredne razmere“, ki spremljajo dogodek „nepredvidenih pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost leta,“ iz zgoraj navedene uvodne izjave 14 v smislu točke 23 sodbe Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), če nepredvidene pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost, same ne morejo pomeniti izrednih razmer, ampak lahko take razmere zgolj povzročijo v skladu s točko 22 sodbe Wallentin? 4. V skladu s točko 23 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) je mogoče tehnično napako šteti za „nepredvideno pomanjkljivost, ki lahko prizadene varnost leta,“ in tako pomeni „dogodek“ v smislu točke 22 te sodbe; razmere, ki ta dogodek spremljajo, je mogoče v skladu s točko 23 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) vseeno šteti za izredne, če se nanašajo na dogodek, ki ni neločljivo povezan z običajnim opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika in ta nanj zaradi njegovih značilnosti ali izvora ne more dejansko vplivati; v skladu s točko 24 te sodbe je reševanje tehnične napake, ki je posledica pomanjkljivega vzdrževanja, neločljivo povezano z običajnim opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika; zato v skladu s točko 25 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) take tehnične napake ne morejo pomeniti izrednih razmer. Iz teh preudarkov se zdi razvidno, da tehnična napaka, ki spada med „nepredvidene pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost leta,“ hkrati pomeni dogodek, ki je lahko povezan z izrednimi razmerami in lahko sam pomeni izredne razmere. Kako je treba razlagati točke od 22 do 25 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), da bi se to očitno protislovje odpravilo? 5. Besedna zveza „neločljivo povezan z običajnim opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika“ se v skladu s sodno prakso nižjestopenjskih sodišč običajno razlaga kot „povezan z običajno dejavnostjo letalskega prevoznika“ – pri čemer gre poleg tega za razlago, ki je združljiva z nizozemsko besedo „inherent“ (neverodostojna različica sodbe) – tako da se na primer niti trčenja s pticami ali oblaki pepela ne štejejo za dogodke v smislu točke 23 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Druga sodna praksa poudarja besedno zvezo „in na katerega zaradi njegovih značilnosti ali izvora ni mogel dejansko vplivati“, ki je prav tako navedena v točki 23 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Ali je treba pojem „neločljivo povezan“ razlagati tako, da zajema le dogodke, na katere lahko letalski prevoznik dejansko vpliva? 6. Kako je treba razlagati točko 26 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) oziroma kako je treba to točko razlagati ob upoštevanju odgovora Sodišča na četrto in peto vprašanje? 7. (a) Če je treba na šesto vprašanje odgovoriti, da pomenijo tehnične napake, ki se štejejo za nepredvidene pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost leta, izredne razmere, zaradi katerih se je mogoče uspešno sklicevati na člen 5(3) Uredbe št. 261/2004, kadar izvirajo iz dogodka, ki ni neločljivo povezan z opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika in ta nanj ne more dejansko vplivati, ali to potem pomeni, da lahko tehnična napaka, ki spontano nastane in je ni mogoče pripisati slabemu vzdrževanju niti ni odkrita med rednim vzdrževanjem (navedeni pregledi od A do D in dnevni pregled), pomeni izredne razmere ali pa ravno ne – če je med rednimi vzdrževanji ni bilo mogoče ugotoviti – saj namreč takrat ni mogoče ugotoviti nobenega dogodka v smislu navedene točke 26 in tako tudi ni mogoče ugotoviti, ali je neločljivo povezan z opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika, in ta nanj tudi ne more vplivati? (b) Če je treba na šesto vprašanje odgovoriti, da pomenijo tehnične napake, ki se štejejo za nepredvidene pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost leta, dogodke v smislu točke 22 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) ter tehnična napaka spontano nastane in je ni mogoče pripisati slabemu vzdrževanju niti ni odkrita med rednim vzdrževanjem (navedeni pregledi od A do D in dnevni pregled), ali je navedena tehnična napaka neločljivo povezana z opravljanjem dejavnosti letalskega prevoznika in ali lahko ta nanjo dejansko vpliva v smislu zgoraj navedene točke 26? (c) Če je treba na šesto vprašanje odgovoriti, da pomenijo tehnične napake, ki se štejejo za nepredvidene pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo varnost leta, dogodke v smislu točke 22 sodbe Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) ter tehnična napaka spontano nastane in je ni mogoče pripisati slabemu vzdrževanju niti ni odkrita med rednim vzdrževanjem (navedeni pregledi od A do D in dnevni pregled), katere razmere morajo biti povezane s to tehnično napako in kdaj je treba te razmere šteti za izredne v smislu člena 5(3) Uredbe št. 261/2004, tako da se je mogoče nanje sklicevati? 8. Letalski prevoznik se lahko na izredne razmere sklicuje samo, če lahko dokaže, da so za odpoved/zamudo leta krive izredne razmere, ki se jim ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi. Ali je pravilno sklepanje, da se sprejetje vseh ustreznih ukrepov nanaša na preprečitev nastanka izrednih razmer, in ne na sprejetje ukrepov za omejitev zamude na obdobje 3 ur iz člena 5(1)(c)(iii) Uredbe št. 261/2004 v povezavi s točkami od 57 do 61 sodbe Sturgeon in drugi (C‑402/07 in C‑432/07, EU:C:2009:716)? 9. Načeloma sta za omejitev zamud zaradi tehničnih napak na največ 3 ure upoštevni dve vrsti ukrepov, na eni strani shranjevanje rezervnih delov v različnih krajih po svetu, torej ne samo na domačem letališču letalskega prevoznika, in na drugi strani spremembe rezervacij potnikov leta z zamudo. Ali se lahko letalski prevozniki pri vprašanju, kakšen je obseg zalog, s katerimi razpolagajo, in v katerih krajih po svetu jih shranjujejo, ravnajo po tem, kar je v svetu letalskih prevozov v navadi, tudi pri letalskih prevoznikih, za katere Uredba št. 261/2004 velja le delno? 10. Ali mora sodišče pri odgovoru na vprašanje, ali so bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi za omejitev zamude, nastale zaradi tehničnih napak, ki lahko prizadenejo varnost leta, upoštevati okoliščine, ki povečajo učinke zamude, kot je okoliščina, da mora letalo, pri katerem se pojavijo tehnične napake, preden se – kot v obravnavanem primeru – vrne v domačo bazo, opraviti postanke na več letališčih, pri čemer se lahko časovni zaostanki kopičijo?“