SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2014 :22 1Zadeva C-5 5 8 / 1 2 P
Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in m odeli) (UUN T)
proti
riha W eserGold Getränke G mbH & C o. KG
„Pritožba — Znamka S kupnosti — Besedna znamka W ESTERN GO LD — Ugovor imetnika p rejšnjih 
nacionalnih, me dnarodnih in skupnostnih besednih znamk W eserGold, Wesergold in W ESERGOLD“
Povzetek – Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 23. januarja 2014
1. Znamka Sk upnosti — Opredelitev in p ridobitev znamke Sk upnosti — Relativni razlogi za 
zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali 
podobne proizvode a li storitve — Verjetnost zm ede z aradi prejšnje znamke — Povečan razlikovalni 
učinek prejšnje znamke — Nevplivanje ob neobstoju podobnosti med zadevnima znamkama
(Uredba Sveta št. 207/2009 , člen 8(1)(b))
2. Pritožba — Pravni interes — Pogoj — Pritožba, k i lahko ko risti stranki, ki jo je vložila — 
Dopustnost predloga za nadomestitev obrazložitve, ki pomeni obrambo proti razlogu nasprotne 
stranke
(člen 256 P DEU; Statut Sodišča, člen 56, drugi odstavek)
1. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da z a namene uporabe člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 
o blagovni znamki Skupnosti verjetnost zmede predpostavlja hkrati enakost ali podobnost znamke, 
katere registracija se zahteva, in prejšnje znamke ter enakost ali podobnost proizvodov ali storitev, na 
katere se nanaša zahteva za registracijo, in proizvodov ali storitev, za ka tere je prejšnja znamka 
registrirana, in da g re pri tem z a ku mulativne pogoje.
Sodna praksa Sodišča je v zvezi s tem d obro ustaljena. Slednje je dejansko ve čkrat spomnilo, da č e ni 
podobnosti me d prejšnjo znamko i n znamko, katere registracija se zahteva, povečani razlikovalni 
učinek prejšnje znamke ko t tudi enakost ali podobnost zadevnih proizvodov ali storitev n e zadostujejo 
za ugotovitev, da o bstaja verjetnost zmede glede nasprotujočih si znamk.
Poleg tega je Sodišče ko t očitno n eutemeljen zavrnilo pritožbeni razlog, da n aj bi Splošno s odišče 
napačno u porabilo pravo s tem, da j e razsodilo, da s e lahko u govor, ki t emelji na členu 8(1)(b) Uredbe 
št. 207/2009 , v nekaterih primerih zavrne zgolj na podlagi preizkusa podobnosti me d zadevnima 
znamkama, torej predvsem b rez preučitve m orebitnega povečanega ra zlikovalnega učinka p rejšnje 
znamke. Sodišče je v bistvu ugotovilo, da S plošno s odišče ni napačno u porabilo prava, ko j e presodilo, 
da je odbor za pritožbe pri U radu za usklajevanje na no tranjem t rgu (znamke in m odeli) – ke r je 
ugotovil, da u poštevna javnost zadevnih znamk nikakor ne more šteti za podobne – iz tega upravičeno 
lahko sklepal, da j e kakršna ko li verjetnost zmede izključena, ne da b i moral prej preizkusiti morebiten 
povečani razlikovalni učinek prejšnje znamke v okviru celovite presoje verjetnosti zmede.
2 ECLI:EU:C:2014 :22POVZETEK–ZADEVAC-558/12P
UUN TPROTIRIHAWESERGOLDGETRÄNKE
Podobnost zadevnih znamk je zato nujen pogoj za presojo obstoja ve rjetnosti zmede v smislu 
člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 . Zato zaradi n epodobnosti nasprotujočih si znamk tega člena 8 ni 
mogoče uporabiti.
Z uporabo povečani razlikovalni učinek znamke je torej element, ki g a je treba upoštevati pri presoji, ali 
so si znaki oziroma proizvodi in storitve zadostno p odobni, da o bstaja verjetnost zmede.
(Glej točke o d 41 d o 45.)
2. Predlog za nadomestitev o brazložitve je dopusten, če je z njim izkazan pravni interes – to pomeni, 
da lahko s tranka, ki p oda p redlog, z njim d oseže ko rist. To je tako, kadar p redlog za nadomestitev 
obrazložitve p omeni obrambo proti pritožbenemu razlogu pritožnice.
(Glej točko 55.)