V okviru prvega dela natečaja za zaposlitev uradnikov imajo pristopni testi, ki so sestavljeni iz vprašanj z več ponujenimi odgovori, primerjalno naravo, ki je lastna samemu pojmu natečaja, saj na zadevnih testih ne zadostuje pridobitev povprečne ocene, temveč se je treba za pristop k drugemu delu natečaja uvrstiti med vnaprej določeno število kandidatov, ki so na pristopnih testih dosegli najboljši rezultat. Ta del torej ni zgolj formalni element zadevnega natečajnega postopka, temveč ima tudi značilnosti natečaja.

V členu 1(1)(b) in (e) Priloge III h Kadrovskim predpisom, v skladu s katerim mora organ, pristojen za imenovanja, v obvestilu o natečaju podrobno navesti tip natečaja (bodisi na podlagi kvalifikacij ali preizkusov ali na podlagi obojih) in, kadar natečaj temelji na preizkusih, njihovo vrsto in način ocenjevanja, ni omenjena nikakršna pristojnost organa, pristojnega za imenovanja, v zvezi z izbiro in presojo vsebine vprašanj, postavljenih na natečaju. Ker so namreč tipi natečaja v skladu s členom 1(1)(b) Priloge III h Kadrovskim predpisom natečaj na podlagi kvalifikacij, natečaj na podlagi preizkusov ali natečaj na podlagi obojih, se ta določba ne nanaša na določanje vsebine preizkusov. Čeprav – glede člena 1(1)(e) navedene priloge – določanje spodnje meje za uspeh na preizkusih spada na področje uporabe pojma „vrsta in način ocenjevanja [preizkusov]“, to ne drži za določanje vsebine vprašanj, ki so zastavljena v okviru natečaja. Priloga III h Kadrovskim predpisom ne ureja izrecno, kdo določa vsebino predizbornih preizkusov in kdo nadzira ta del natečaja. Taka pristojnost ni izrecno podeljena niti organu, pristojnemu za imenovanja, niti natečajni komisiji.

Člen 30, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov in člen 5, prvi odstavek, Priloge III h Kadrovskim predpisom določata, da komisija za izbiro kandidatov pripravi seznam primernih kandidatov in da sestavi seznam kandidatov, ki izpolnjujejo zahteve, določene v obvestilu o natečaju. Glede na ti pristojnosti ima komisija za izbiro kandidatov ključno vlogo v postopku.

Pred ustanovitvijo Evropskega urada za izbor osebja (EPSO) je imel organ, pristojen za imenovanja, široko diskrecijsko pravico za določitev pogojev in načinov organizacije natečajev, komisija za izbiro kandidatov pa je imela široko diskrecijsko pravico glede podrobnih pogojev in vsebine preizkusov, predvidenih v okviru natečaja, pri tem pa je bila pristojna tudi za nadzor nad morebitnim prvim delom predizbornega postopka kandidatov, ki ga je organiziral organ, pristojen za imenovanja. Na to delitev pristojnosti med organom, pristojnim za imenovanja, in komisijo ni vplivala ustanovitev EPSO leta 2002, naloge katerega so v zvezi z izvajanjem natečajev za zaposlovanje uradnikov v bistvu organizacijske narave. Naloga EPSO je namreč zagotovitev enakih standardov v postopkih izbire uradnikov. Nanaša se na splošno določanje postopkov izbire uradnikov, ne pa vsebine preizkusov posebnih natečajev.

Tako, čeprav EPSO izvaja pristojnost izbire, ki je na področju natečajev dodeljena organom, pristojnim za imenovanja, pa niti izbira niti presoja vsebine vprašanj, postavljenih na natečaju, nista v njegovi pristojnosti. V kontekstu člena 1(1), prvi stavek, Sklepa 2002/621 o organizaciji in delovanju EPSO, ki določa, da EPSO organizira javne razpise, da bi zagotovil uradniške službe pod optimalnimi strokovnimi in finančnimi pogoji za institucije, odstavek 2(c) navedenega člena za EPSO določa bolj vlogo pomočnika komisije za izbiro kandidatov pri natečaju, saj mora EPSO izdelati metode in tehnike izbiranja.

(Glej točke od 41 do 44, od 46 do 48, 50, 52, 54 in 55.)