1
2 3
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
ECLI:EU:C:2014 :2279 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNE PR AVOBRANILKE
JULIANE KOKOTT ,
predstavljeni 9. oktobra 2014  
Jezik izvirnika: nemščina.Zadeva C-5 3 1 / 1 3
Marktgemeinde St raßwalc hen in drugi
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Ve rwaltungsgerichtshof, (Avstrija))
„Okolje — Direktiva 85 /337/EGS — Presoja vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje — 
Projekti, za katere je treba opraviti presojo — Pojem ‚pridobivanje […] zemeljskega plina v komercialne 
namene‘ — Preizkusna vrtina — Kumulacija projektov“
I – Uvod
1. Sodišče se z Direktivo PVO 
Direktiva Sveta z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (85/337/EGS, UL L 175, str. 40) 
v različici Direktive 2009 /31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem s hranjevanju ogljikovega dioksida i n 
spremem bi Direktive S veta 85 /337/EGS, dir ektiv 2000 /60/ES, 2001 /80/ES, 2004 /35/ES, 2006 /12/ES, 2008 /1/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013 /2006 ( UL L 140, str. 114). Direktiva 2011 /92/EU (UL 2012 , L 26, str. 1) je kon solidira la Direktivo PVO, pred 
kratkim pa je bila v nekaterih delih tudi spremenjena z Direktivo 2014 /52/EU z dne 16. aprila 2014 ( UL L 124, str. 1). ne ukvarja prvič – ra vno n asprotno. 
Obstaja že približno s to sodb in sklepov, v katerih je navedena ta dir ektiva. Ve dno z nova pa se pojavljajo 
nova vp rašanja.
2. V tem p ostopku z a sprejetje predhodne odločbe je treba pojasniti, ali je poskusno č rpanje 
zemeljskega plina s preizkusno v rtino „pridobivanje […] zemeljskega plina v komercialne namene“, za 
katero je ob dosegu me jne vrednosti treba zahtevati presojo vp livov na okolje. Dalje je treba oceniti, 
kako n aj se ta me jna vrednost uporabi, to je zlasti, če in po potrebi katere druge vrtine in projekte je 
treba upoštevati.
3. Poleg tega je treba ugotoviti, ali taka p reizkusna vrtina ko t globinsko v rtanje potrebuje presojo, ker 
pri tem ve rjetno n astajajo pomem bni vplivi na okolje.
II – Pravni okvir
A – Pravo Unije
4. V členu 2(1) je določen cilj Direktive P VO:
„Države č lanice sprejmejo vse potrebne ukrepe z a zagotovitev, da s o pred izdajo soglasja projekti, ki 
bodo ve rjetno p omem bno vp livali na okolje, me d dr ugim zaradi s voje narave, velikosti ali lokacije, 
predmet zahteve z a izdajo soglasja za izvedbo in presojo njihovih vp livov.“
2 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
5. V členu 4, od (1) do (3), Direktive P VO in prilogah od I do III k tej direktivi je natančneje določeno, 
za katere projekte je treba opraviti presojo vp livov na okolje:
„1.„[…] projekte, ki s o našteti v Prilogi I, [se] presoja skladno s členi 5 do 10.“
2. Ob upoštevanju člena 2(3) države članice za projekte, ki s o našteti v Prilogi II, s:
(a) preverjanjem z a vsak primer posebej,
ali:
(b) pragovi ali me rili, ki j ih postavi država članica
odločijo, ali se bo projekt presojal skladno s členi 5 do 10.
Države članice se lahko o dločijo za uporabo obeh postopkov, navedenih v točkah (a) in (b).
3. Med preverjanjem z a vsak primer posebej ali postavljanjem p ragov ali me ril za namen odstavka 2 se 
upoštevajo ustrezna izbirna me rila, določena v Prilogi III.“
6. Točka 14 P riloge I k Direktivi PVO se nanaša na pridobivanje zemeljskega plina:
„Pridobivanje nafte in zemeljskega plina v komercialne namene, kjer načrpana ko ličina presega 500 ton 
na dan v primeru nafte in 500.000 ku bičnih me trov na dan v primeru plina.“
7. Tudi v točki 2(d) in (e) Priloge II so navedene morebitne vrste projektov, ki b i se lahko n anašali na 
iskanje zemeljskega plina:
„(d)Globinsko v rtanje, zlasti:
i) geotermalno v rtanje;
ii) vrtanje za skladiščenje jedrskih odpadkov;
iii) vrtanje za vodne zaloge,
z izjemo vrtanj za raziskovanje trdnosti tal;
(e) Obrati za površinsko p ridobivanje premoga, nafte, zemeljskega plina in rud ter bituminiziranega 
skrilavca.“
8. Poleg tega je v točki 13(b) Priloge II k Direktivi PVO opozorjeno, da s e razvijanje in preizkušanja 
nanašajo na:
„Projekte v Prilogi I, ki s e izvajajo izključno a li večinoma za razvijanje in preizkušanja no vih me tod ali 
izdelkov in ki n e bodo obratovali več ko t dve leti.“
9. Nazadnje, Priloga III k Direktivi PVO vsebuje v členu 4(3) navedena izbirna me rila za projekte iz 
Priloge II:
„1.Značilnosti projektovUpoštevati je treba značilnosti projektov, zlasti:
(a) velikost projekta,
ECLI:EU:C:2014 :2279 3SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
(b) kumulacijo z drugimi projekti,
[…]
(e) onesnaževanje in obremenjevanje,
[…]
2. Lokacija projektovUpoštevati je treba okoljsko o bčutljivost določenih geografskih območij, ki j ih 
bodo projekti verjetno p rizadeli, zlasti ob upoštevanju:
(a) obstoječe rabe zemljišč,
[…]“
B – Avstrijsko p ravo
10. Avstrija je v točki 29(a), stolpec 1, Priloga 1, zakona o presoji vp livov na okolje iz leta 2000 
(Umweltverträglichkeitsprüfungsgesetz 2000 ) določila, da j e treba doseči me jno v rednost iz točke 14, 
Priloga I k Direktivi PVO, „na sondo“:
„Črpanje nafte ali zemeljskega plina, kjer je načrpana ko ličina vsaj 500 ton/dan na sondo v primeru 
nafte in 500.000 m3/dan na sondo v primeru zemeljskega plina.“
11. Člen 1(1) in (2) zakona o mineralnih surovinah iz leta 1999 ( Mineralrohstoffgesetz 1999 ) razlikuje 
med iskanjem m ineralnih surovin in njihovim pridobivanjem:
„Člen 1
V smislu tega zveznega zakona je
1. ‚Iskanje‘ vsako p osredno i n neposredno i skanje m ineralnih surovin, vključno s spremljajočimi 
pripravljalnimi dejavnostmi in odpiranje in ra ziskovanje naravnih nahajališč m ineralnih surovin in 
podobnih zapuščenih jalovišč, ki v sebujejo te surovine, z namenom u gotovitve m ožnosti njihovega 
gospodarskega izkoriščanja;
2. ‚Pridobivanje‘ izkop ali izločanje (odkop) m ineralnih surovin in s tem p ovezane pripravljalne, 
spremljajoče ter zaključne dejavnosti;
[…]“
III – Nacionalni postopek in predlog za sprejetje predhodne odločbe
12. Marktgemeinde Straßwalchen in n jenih 59 p rebivalcev ( v n adaljevanju: občina ali občina 
Straßwalchen in dr ugi), me d njimi je H. Kornhuber, v nacionalnem p ostopku n asprotujejo soglasju, ki 
ga je zvezni minister za gospodarstvo, družino in mladino 29. avgusta 2011 dr užbi Rohöl-Aufsuchungs 
AG (v nadaljevanju: RAG) izdal za preizkusno v rtino n a občinskem o zemlju.
4 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
13. Izdano s oglasje se nanaša na postavitev t emelja za vrtalno n apravo in dovoz, p ostavitev i n 
demontažo vrtalne naprave, izvedbo vrtanja, postavitev in demontažo testne naprave, izvedbo testov 
ter, če se iskanega ne najde, odstranitev t emelja, namenjenega vrtalni napravi, in vzpostavitev 
prejšnjega stanja ali, v primeru najdbe, zmanjšanje temelja, namenjenega vrtalni napravi, na dimenzije, 
ki b odo potrebne za sondiranje, in vzpostavitev p rejšnjega stanja na obrobju. Predvidena globina 
vrtanja je približno 4150 m.
14. V p rimeru najdbe soglasje zajema tudi testno č rpanje zemeljskega plina v skupni ko ličini do 
1.000.000 m3, da b i se dokazala donosnost vrtine. Pri tem n aj bi se načrpalo od 150 .000 d o 250.000 m3 
/dan. Načrpani plin se pozneje zažge na obrobju vrtine. Priključek na plinovod ni predviden. V primeru 
najdbe se poleg tega (v bistveno m anjših ko ličinah) opravi testno č rpanje nafte in ve zanega zemeljskega 
plina (največ 150 m3 oziroma 18 .900 m3/dan).
15. Presoja vp livov na okolje ni bila opravljena, ker naj ne bi šlo za pridobivanje zemeljskega plina ali 
nafte ter naj ne bi obstajala no bena povezava z drugimi projekti.
16. Družba RAG trdi, da s o vrtino v vmesnem č asu zaprli, ne da b i našli nafto oziroma zemeljski plin.
17. V postopku v glavni stvari p a občina zagovarja stališče, da b i bilo treba opraviti presojo vp livov 
projekta na okolje. Med dr ugim trdi, da j e bilo samo na njenem o zemlju postavljenih 30 v rtin in da 
bodo odobrene še dr uge. Poleg tega naj bi na občinskem o zemlju in v njegovi okolici v znatnem 
obsegu zgradili skladišča plina in plinovode.
18. Predložitveno s odišče je zato Sodišču postavilo ta vp rašanja:
„1.Ali je časovno i n ko ličinsko o mejeno t estno č rpanje zemeljskega plina s preizkusno v rtino, 
namenjeno p reizkusu donosnosti trajnega pridobivanja zemeljskega plina, ‚pridobivanje […] 
zemeljskega plina v komercialne namene‘ v smislu točke 14 P riloge I k Direktivi PVO?
Če je odgovor na prvo vp rašanje pritrdilen:
2. Ali točka 14 P riloge I k Direktivi 85/337 n asprotuje ureditvi nacionalnega prava, v skladu s katero 
pri pridobivanju zemeljskega plina v točki 14 P riloge I k Direktivi 85 /337 n avedene me jne 
vrednosti niso vezane na pridobivanje ko t tako, temve č na ‚črpanje na sondo‘?
3. Ali je treba Direktivo 85 /337 ra zlagati tako, da m ora o rgan v položaju, kakršen je v postopku 
v glavni stvari, ko s e prosi za soglasje za testno č rpanje zemeljskega plina s preizkusno v rtino, pri 
ugotavljanju, ali obstaja obveznost izvedbe presoje vp livov na okolje, upoštevati le ku mulativni 
učinek vseh istovrstnih projektov, to je, kon kretno, vseh na območju iste občine postavljenih 
vrtin?“
19. Občina Straßwalchen in dr ugi, Republika A vstrija, Rohöl-Aufsuchungs AG, Zvezna republika 
Nemčija, Republika P oljska in Evropska ko misija so podale pisna stališča, izjavile pa so se tudi n a 
obravnavi z dne 3. septembra 2014 .
IV – Pravna presoja
20. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na vp rašanje, ali je za testno č rpanje zemeljskega 
plina s preizkusno v rtino n ujna presoja vp livov na okolje. V ta namen je treba najprej pojasniti, ali gre 
pri tem z a pridobivanje zemeljskega plina v komercialne namene v smislu točke 14 P riloge I, nato, ali 
se sme p reveriti obseg črpanja za izpolnitev p redvidenih me jnih vrednosti na sondo. in nazadnje, 
katere projekte je treba upoštevati pri preverjanju nujnosti presoje vp livov na okolje.
4
5
6
4—
5—
6—
ECLI:EU:C:2014 :2279 5SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
A – Prvo vprašanje
21. Predložitveno s odišče želi s prvim vp rašanjem i zvedeti, ali pojem „pridobivanje […] zemeljskega 
plina v komercialne namene“ v smislu točke 14 P riloge I k Direktivi PVO v ključuje časovno i n 
količinsko o mejeno t estno č rpanje zemeljskega plina s preizkusno v rtino, namenjeno p reizkusu 
donosnosti trajnega pridobivanja zemeljskega plina.
22. Najprej je treba spomniti, da s e besedilo določbe prava Unije, ki p ri opredelitvi smisla in obsega ne 
napotuje posebej na pravo dr žav članic, razlaga samostojno i n enotno v celotni Uniji, in sicer ob 
upoštevanju okvira, v katerega je predpis umeščen, in cilja, ki m u sledi. 
Sodbe Linster (C-287/98, EU:C:2000 :468, točka 43); Umweltanwalt von K ärnten (C-205/08, EU:C:2009 :767, točka 48) in Edwards (C-260/11, 
EU:C:2013 :221, točka 29). Kako a vstrijsko p ravo 
opredeljuje pojem p ridobivanja, zato ni pomem bno.
23. Avstrija in dr užba RAG poudarjata, da p reizkusna vrtina ni neposredno n amenjena pridobivanju 
zemeljskega plina za uporabo v komercialne namene. Pogosto služi vrtina le temu, da s e ugotovi, ali in 
v kolikšnem o bsegu bi bilo mogoče pridobivati zemeljski plin v okviru gospodarskega podjetja.
24. Nemčija nasprotno n avaja, da p ojem „pridobivanje“ v običajni rabi nemščine na splošno p omeni 
odkop m ineralnih virov in dr ugih surovin. Ni nujno, da j e m ogoče pridobljene m ateriale uporabiti 
v komercialne namene ali da j e taka u poraba nameravana.
25. Nemčija in Komisija pravilno o pozarjata tudi, da j e v francoski in angleški ra zličici Direktive P VO 
uporabljen pojem „extraction“, 
Isti ko ren besede uporabijo španska ( extracción), italijanska ( estrazione), malteška ( l-estrazzjoni), portugalska ( extracção) in romunska 
(extracția) različica. Podobno tudi bolgarska (добиваното) in madžarska (kitermelése) različici. ki še m anj ko t nemški p ojem „Gewinnung“ nakazuje na uporabo 
odkopanega m ateriala v komercialne namene. Jezikovne ra zličice, s katerimi bi bilo testno č rpanje 
nezdružljivo, ne obstajajo.
26. To, da b i bilo vključeno l e pridobivanje v komercialne namene, testnega črpanja s preizkusno 
vrtino n e izključuje nujno s področja uporabe teh vrst projektov. Ker gre za ra zjasnitev m ožnosti 
črpanja zemeljskega plina ali nafte, se testno č rpanje izvaja tudi za ko mercialne namene. Drugače bi 
bilo pri testnem č rpanju, ki b i bilo namenjeno le raziskovanju, in ne uporabi v gospodarski dejavnosti.
27. Vendar A vstrija in dr užba RAG navajata, da s e pojem p ridobivanja v rudarstvu in rudarskem p ravu 
razume o žje. Nanaša se le na proizvodnjo surovin, me dtem ko j e iskanje surovin me d preučevanjem 
povezano z raziskovanjem. Zakono dajalec se je pri oblikovanju točke 14 P riloge I k Direktivi PVO 
ravnal po tem p ojmovanju iz prava rudarstva.
28. To razumevanje potrjuje Direktiva o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju. 
Direktiva 2013 /30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremem bi 
Direktive 2004 /35/ES (UL L 178, str. 66). Ta dir ektiva 
namreč v točkah 15 in 16 člena 2 ra zlikuje me d ra ziskovanjem i n proizvodnjo, pri čemer zadnja 
vključuje pridobivanje. Raziskovanje pa naj ne bi bilo pridobivanje. Da je to ra zlikovanje upoštevno 
tudi za Direktivo PVO, je razvidno iz uvodne izjave 16 p rvo navedene dir ektive, glede na katero zlasti 
za n ekatere ra ziskovalne dejavnosti ne ve ljajo o bstoječa pravila o udeležbi javnosti, vključno 
z Direktivo PVO.
7
8
9
10
7—
8—
9—
10—
6 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
29. Tudi iz D irektive o rudarskih odpadkih 
Direktiva 2006 /21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in dr ugih ekstraktivnih 
dejavnosti ter o spremem bi Direktive 2004 /35/ES (UL L 102, str. 15). je m ogoče ra zbrati razliko me d ra ziskovanjem i n 
pridobivanjem. V točki 21 člena 3 te dir ektive je namreč „raziskovanje“ opredeljeno ko t iskanje 
gospodarsko i zkoristljivih n ahajališč m ineralnih s urovin, vključno z vzorčenjem, m asovnim 
vzorčenjem, vrtanjem i n ra zkopi, razen del, ki s o potrebna za pripravo takšnih nahajališč, ter kakršne 
koli dejavnosti, ki s o neposredno p ovezane z obstoječim postopkom izkoriščanja mineralnih surovin.
30. Direktivama je skupno, da l očeno o predeljujeta raziskovanje, da b i ga bilo mogoče vključiti v njuni 
področji uporabe. Zato naj bi bila možnost vključitve ra ziskovanja v pojem p ridobivanja tudi v okviru 
Direktive P VO ob neobstoju izrecnih predpisov predvsem h ipotetična.
31. Vendar o mejitev p ojma iz dr ugih predpisov ne ve lja nujno z a razlago vrst projektov iz Direktive 
PVO. Sodišče je tako p ojem o dstranjevanja odpadkov iz Direktive P VO ra zložilo tako, da v ključuje 
predelavo odpadkov, me dtem ko s ta v Direktivi o odpadkih ta pojma ločena. 
Sodba Komisija/Italija (Massafra, C-486/04, EU:C:2006 :732, točka 44). Če razmejitev iz drugih 
predpisov ni povezana s posledicami za okolje in v Direktivi PVO n i izrecne napotitve n a dr ug 
predpis, je treba namreč pojem i z Direktive P VO ra zlagati neodvisno o d teh predpisov in zlasti glede 
na vp live n ačrta na okolje. 
Sodba Komisija/Italija (Massafra, C-486/04, EU:C:2006 :732, točki 42 in 43). Poleg tega, če bi omejitev p ojma odstranjevanja odpadkov v Direktivi PVO 
vodila do pomena iz Direktive o odpadkih, b i predelava odpadkov popolnoma izpadla iz področja 
uporabe presoje vp livov na okolje.
32. Vendar v tem p rimeru položaj ni tako jasen ko t pri ra zlikovanju me d odstranjevanjem o dpadkov in 
predelavo odpadkov. Vp livi na okolje pri trajnem č rpanju zemeljskega plina in pri testnem č rpanju 
s preizkusno v rtino s e na prvi pogled ra zlikujejo zlasti glede na njihovo trajanje ko t tudi gl ede na 
infrastrukturo za uporabo načrpanega plina.
33. Sicer ni mogoče izključiti, da z a resnost vp livov na okolje pri ra ziskovanju in črpanju niso zelo 
pomem bne ra zlične vrtine. Zato p ri tem n e obstaja znatna ra zlika me d vrtinami za črpanje 
zemeljskega plina v smislu točke 14 P riloge I k Direktivi PVO in dr ugim gl obinskim v rtanjem, za 
katerega je v skladu s členom 4(2) in (3) ter točke 2(d) Priloge II presoja obvezna le, če bi lahko 
pomem bno vp livalo na okolje. 
V zvezi s tem gl ej točko 60 v nadaljevanju in naslednje. Dejstvo obstoja vrtine zato ne pomeni nujno p ridobivanja zemeljskega 
plina.
34. Ker najverjetneje raziskovalno v rtanje praviloma spada p od globinsko v rtanje iz Direktive P VO, 
pojma pridobivanja zemeljskega plina ni treba razširiti zunaj jezikovne rabe v rudarskem p ravu, da b i 
bilo m ogoče zagotoviti presojo takih vp livov. Sicer Nemčija me ni, da ra zlaga teh vrst projektov ni 
jasna, saj pojem gl obinskega vrtanja ni opredeljen. Ve ndar dr žave č lanice tega pojma prava Unije ne 
morejo enostransko p ojasniti, ampak ga je treba razlagati samostojno in zlasti glede na cilje Direktive 
PVO.
35. Nadaljnji sistematični argument za to, da ra ziskovanje ni uvrščeno p od pridobivanje, je v uporabi 
dnevne me jne vrednosti v opredelitvi iz točke 14 P riloge I k Direktivi PVO. Z dnevno me jno 
vrednostjo bi bilo mogoče domnevati, da z akono dajalec ni imel v mislih začasnih testnih črpanj, temve č 
načrte, ki s e uresničujejo v daljšem č asovnem o bdobju. Sicer lahko tudi testno č rpanje traja več dni, kot 
je to razvidno iz spornega soglasja, ki d oloča skupno v išino n ačrpane ko ličine in nižjo dnevno v išino 
načrpane ko ličine. Ve ndar t estno č rpanje plina s preizkusno v rtino s kakovostnega vidika n i enako 
trajnemu črpanju.
11
12
13
14
11—
12—
13—
14—
ECLI:EU:C:2014 :2279 7SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
36. Ob upoštevanju te utemeljitve, ustaljene sodne prakse – da i ma D irektiva PVO, kar z adeva 
obveznost presoje vp livov na okolje, obsežno p odročje uporabe in širok cilj 
Sodbe Kraaijeveld in dr ugi (C-72/95, EU:C:1996 :404, točka 31); WW F in dr ugi (C-435/97, EU:C:1999 :418, točka 40); Komisija/Španija 
(C-227/01, EU:C:2004 :528, točka 46); Komisija /Italija (C-486/04, EU:C:2006 :732, točka 37); Abraham in dr ugi (C-2/07, EU:C:2008 :133, 
točka 32); Ecologistas en A cción-CODA (C-142/07, EU:C:2008 :445, točka 28); Umweltanwalt von K ärnten (C-205/08, EU:C:2009 :767, 
točka 48); Brussels Hoofdstedelijk G ewest in dr ugi (C-275/09, EU:C:2011 :154, točka 29); Komisija/Španija (C-404/09, EU:C:2011 :768, 
točka 79); Komisija/Španija (C-560/08, EU:C:2011 :835, točka 103) in Iberdrola Distribución E léctrica (C-300/13, EU:C:2014 :188, točka 22) 
ter sklep A iello in dr ugi (C-156/07, EU:C:2008 :398, točka 33). – ni mogoče odločiti 
drugače.
37. Zato je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da s e časovno i n ko ličinsko o mejeno t estno č rpanje 
zemeljskega plina s preizkusno v rtino, namenjeno p reizkusu d onosnosti trajnega pridobivanja 
zemeljskega plina, ne šteje za „pridobivanje […] zemeljskega plina v komercialne namene“ v smislu 
točke 14 P riloge I k Direktivi PVO.
B – Drugo vprašanje
38. Na dr ugo vp rašanje bom o dgovorila za primer, če Sodišče ne bi upoštevalo m ojega odgovora n a 
prvo vp rašanje. Vp rašanje se nanaša na to, ali točka 14 P riloge I k Direktivi PVO dopušča ureditev 
nacionalnega prava, v skladu s katero pri pridobivanju zemeljskega plina v točki 14 P riloge I navedene 
mejne vrednosti niso ve zane na pridobivanje ko t tako, temve č na „črpanje na sondo“, torej na 
posamezno v rtino.
39. Iz besedila točke 14 P riloge I k Direktivi PVO ne izhaja omejitev me jne vrednosti na črpanje na 
sondo. Zato že obstaja dvom, ali je ta pogoj združljiv z obsežnim p odročjem u porabe Direktive in 
njenimi cilji.
40. Poleg tega se cilj Direktive P VO ne sme z aobiti z razdrobitvijo projektov in zaradi n eupoštevanja 
kumulativnih vp livov projektov se projekti ne smejo v celoti izogniti obveznosti presoje, če bi lahko 
skupaj pomem bno vp livali na okolje v smislu člena 2(1). 
Sodbe Komisija/Irska ( C-392/96, EU:C:1999 :431, točka 76); Abraham in dr ugi (C-2/07, EU:C:2008 :133, točka 27) in K omisija/Španija 
(C-560/08, EU:C:2011 :835, točka 98).41. To je sicer večinoma določeno v povezavi s projekti iz Priloge II k Direktivi PVO, 
Poleg v točki 12 n avedene sodbe to ve lja tudi z a sodbe Ecologistas en A cción-CODA (C-142/07, EU:C:2008 :445, točka 44); Brussels 
Hoofdstedelijk Gewest in dr ugi (C-275/09, EU:C:2011 :154, točka 36) in Salzburger Flughafen (C-244/12, EU:C:2013 :203, točka 37). ve ndar s e tudi 
projekti iz Priloge I ne smejo razdrobiti tako, da b i se obšla obveznost presoje vp livov na okolje. 
Sodbe Komisija/Španija (C-227/01, EU:C:2004 :528, točka 53); Umweltanwalt von K ärnten (C-205/08, EU:C:2009 :767, točka 53) in Iberdrola 
Distribución E léctrica (C-300/13, EU:C:2014 :188, točka 24). Kot 
je pravilno n avedla občina, preverjanje me jnih vrednosti iz točke 14 P riloge I, ki j e omejeno n a črpanje 
na sondo, vodi ra vno d o take ra zdrobitve.
42. Tudi če so trditve dr užbe RAG pravilne in je taka ra zdrobitev izključena iz znanstvenih razlogov, 
o tem n i treba odločati. Dejstvo, da b i se odpovedalo posameznim s ondam, naj ne bi ničesar 
spremenilo.
43. Avstrija in dr užba RAG sicer pojasnjujeta, da a vstrijsko p ravo, natančneje člen 3(2) UVP-Gesetz 
2000 , zahteva upoštevanje ku mulativnih učinkov. Vendar Ve rwaltungsgerichtshof (upravno s odišče) te 
določbe ni uporabilo ko t podlago svojega predloga za sprejetje predhodne odločbe.
15
15—
8 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
44. To tudi ni presenetljivo. Če so me jne vrednosti dosežene z več projekti, predpisi o kumulaciji, ki j ih 
je sprejela A vstrija, ne vodijo n amreč nujno d o p resoje vp livov n a okolje, ko t je določena 
v členu 4(1) in točki 14 P riloge I k Direktivi PVO. Pogosto bo presoja opravljena le, če se dodatno 
ugotovi, da b odo ve rjetno n astali pomem bni, škodljivi, moteči in obremenjujoči vp livi. Avstrijske 
predpise o kumulaciji je zato m ogoče videti največ ko t ukrep z a izvajanje člena 4(2) in (3) in 
Priloge II, ko j e taka d odatna ugotovitev p otrebna.
45. Ureditev n acionalnega prava, v skladu s katero so pri pridobivanju zemeljskega plina v točki 14 
Priloge I k Direktivi PVO n avedene me jne vrednosti, vezane na „črpanje na sondo“, je v nasprotju 
z navedeno točko.
C – Tretje vprašanje
46. Upravno s odišče želi s tretjim vp rašanjem i zvedeti, katere dr uge projekte je treba upoštevati pri 
preverjanju, ali obstaja obveznost izvedbe presoje vp livov na okolje. Ker se to vp rašanje nanaša na 
točko 14 P riloge I k Direktivi PVO, bom n a to vp rašanje odgovorila le za primer, če bi Sodišče 
v odgovoru na prvo vp rašanje odločilo drugače.
47. Ker je to vp rašanje postavljeno l e za primer pritrdilnega odgovora n a prvo vp rašanje, upravno 
sodišče očitno p redpostavlja, da j e obveznost presoje vp livov na okolje m ogoče utemeljiti le 
s členom 4(1) in točko 14 P riloge I k Direktivi PVO, ki s e nanaša na pridobivanje zemeljskega plina 
v komercialne namene, pri čemer načrpana ko ličina presega 500 .000 m3/dan (o tem p od točko 1). Ta 
obveznost pa izhaja tudi iz člena 4(2) in (3) ter točke 2(d) Priloge II k Direktivi, če se preizkusna 
vrtina neodvisno o d načrpane ko ličine šteje za globinsko v rtanje. Zato naj bi Sodišče presojalo tudi ta 
vidik, da b i dalo ko risten odgovor na predlog (o tem p od točko 2). 
Sodbe Teckal (C-107/98, EU:C:1999 :562, točka 39); Abraham in dr ugi (C-2/07, EU:C:2008 :133, točka 24) in Bonnier Au dio in dr ugi 
(C-461/10, EU:C:2012 :219, točka 47).1. Obveznost presoje pri pridobivanju zemeljskega plina
48. Če je treba testno č rpanje zemeljskega plina, ki s e izvaja s preizkusno v rtino, šteti za pridobivanje 
zemeljskega plina, se mora za to črpanje v skladu s členom 4(1) in točko 14 P riloge I k Direktivi PVO 
izvesti presoja, če načrpana ko ličina presega 500 .000 m3 na da n. Ker načrpane ko ličine ni mogoče 
oceniti s posameznimi sondami, se postavi vprašanje, kako se to izmeri.
49. Upravno s odišče omenja možnost, da s e vključijo vse vrtine, ki d elujejo na ozemlju občine. S tem 
poudari d va vidika, ki b i bila v zvezi s tem l ahko p omem bna, in sicer, prvič, vrste projektov oziroma 
delov projektov, ki j ih je treba upoštevati, in, drugič, geografsko o mejitev o bmočja, na ka terem s o 
projekti, ki s o pomem bni. Poleg tega je treba vključiti še tretji vidik, in sicer trenutek izvedbe 
posameznega dela projekta.
a) Upoštevni projekti oziroma deli projektov
50. Občina zagovarja stališče, da j e treba iz ra zličnih sond tudi p ovleči plinovode in jih povezati 
s skladišči zemeljskega plina.
16
16—
ECLI:EU:C:2014 :2279 9SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
51. Vendar t a trditev n i prepričljiva. Če je treba odločati o obveznosti izvedbe presoje vplivov na okolje 
v okviru točke 14 P riloge I k Direktivi PVO, ta ne m ore biti odvisna od plinovodov in skladišč 
zemeljskega plina. Ti objekti namreč tam niso navedeni. Niti ne morejo prispevati k doseganju me jnih 
vrednosti, kajti s plinovodom in skladišči se zemeljski plin ne črpa . T emve č je treba le preveriti, ali je 
v okviru pridobivanja zemeljskega plina v komercialne namene presežena me jna vrednost 500 .000 m3 
/dan, torej ali je – ko t trdita tudi N emčija in Poljska – načrpana ko ličina iz sond oziroma vrtin 
upoštevna.
b) Geografska o mejitev območja
52. Nato se postavlja vp rašanje, katere sonde je treba vključiti v merjenje načrpane ko ličine.
53. Strinjati se je treba s Poljsko in Komisijo, da o mejitev n a ozemlje občine, ki j o je nakazalo upravno 
sodišče, ni ustrezno me rilo. Taka ad ministrativna geografska o mejitev, ki j e ozemlje občine, namreč ni 
nujno v povezavi z mejo projekta oziroma z dosegom n jegovih vp livov na okolje. Ozemlje občine se 
lahko i zkaže za preveč omejeno a li preveč ra zširjeno. Možno j e tudi, da v ključuje le del območja 
projekta.
54. Ker iz načrpane ko ličine izhaja donosnost projekta, je veliko b olj prepričljiv poljski predlog, da j e 
treba vključiti vse tehnološko i n geološko p ovezane vrtine. Nemčija to opisuje s pojmom lokacija 
črpanja in tudi K omisija gre v tej smeri, ko p rostorski okvir opredeljuje funkcionalno.
55. Meril za tehnološko in geološko p ovezane vrtine na lokaciji črpanja v obravnavanem p ostopku n i 
mogoče nadalje opredeliti, ker manjkajo potrebne informacije. Zlasti ni mogoče odločiti, ali je pravilen 
opis družbe RAG, da n aj bi bil vsak načrt za vrtanje s tehnološkega in geološkega vidika ločen od 
ostalih načrtov. Pri takem p reverjanju je ve ndarle treba paziti na to, da i ma Direktiva PVO obsežno 
področje uporabe in da s ledi zelo širokem u cilju. 
Glej točko 36 zgoraj. Zahteve z a tehnološko in geološko p ovezanost naj 
zato ne bi bile prestroge, z njimi pa naj bi se ustrezno u poštevala možnost skupnih vp livov vrtin na 
okolje.
c) Časovna razsežnost
56. Nazadnje je treba upoštevati časovno ra zsežnost, ki v predlogu za sprejetje predhodne odločbe ni 
bila poudarjena. Za uporabo točke 14 P riloge I k Direktivi PVO n amreč ni mogoče preprosto na 
lokaciji črpanja sešteti vseh ko ličin, načrpanih s tehnološko in geološko p ovezanimi vrtinami.
57. Kot je opozorila Nemčija, je me jno v rednost 500 .000 m3/dan mogoče doseči – tudi če se upošteva 
skupne vrtine – le če se s temi vrtinami sočasno, se pravi v istem d nevu črpa zemeljski plin.
58. Kot je razvidno iz prvega vprašanja, pa testno č rpanje s preizkusno v rtino n i le ko ličinsko, ampak je 
tudi časovno o mejeno. Le pri ve čjem š tevilu preizkusnih vrtin je zato manj verjetno, da s e z več takimi 
vrtinami sočasno p oskusno č rpa zemeljski p lin. Če je taka o cena pravilna, ni nujno, da p reizkusne 
vrtine, za ka tere je n ajvečja dovoljena n ačrpana ko ličina 250 .000 m3/dan, skupaj z drugimi 
preizkusnimi vrtinami dosežejo me jno v rednost 500 .000 m3/dan. Možno p a je, da s e z dovoljeno 
količino, načrpano s preizkusno v rtino, skupaj s količino ž e obstoječih vrtin za črpanje doseže me jna 
vrednost. Pogoj za to je ve ndarle tehnološka in geološka p ovezanost vrtin. Naloga predložitvenega 
sodišča oziroma pristojnih organov je, da t o preverijo v dejanskem p rimeru.
17
18
19
20
21
22
17—
18—
19—
20—
21—
22—
10 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
d) Vme sni predlog
59. Tako je treba na ta del tretjega vp rašanja odgovoriti, da j e za oceno, ali projekt za pridobivanje 
zemeljskega plina v komercialne namene presega načrpano me jno v rednost 500 .000 m3/dan v skladu 
s točko 14 P riloge I k Direktivi PVO in je zato zanj treba opraviti presojo vp livov na okolje, upoštevati 
vso sočasno n ačrpano ko ličino v okviru tehnološko in geološko p ovezanih vrtin na lokaciji črpanja.
2. Obveznost presoje pri globinskem v rtanju
60. Obveznost presoje vp livov na okolje pa lahko izhaja tudi iz členov 2(1) in 4(2) in (3) Direktive 
PVO, ker je treba preizkusno v rtino z globino v rtanja ve č od 4000 m neodvisno o d njene načrpane 
količine v vsakem p rimeru šteti za globinsko v rtanje v smislu točke 2(d) Priloge II.
61. V skladu s členom 4(2) Direktive P VO m orajo države članice pri projektih iz Priloge II, ki b i lahko 
pomem bno š kodljivo vp livali na okolje, s pomočjo preverjanja za vsak primer posebej ali me jnih 
vrednosti oziroma me ril, ki s o jih določile, odločiti, ali je treba za tak projekt opraviti presojo vp livov 
na okolje.
62. Za odločitev, ali je za tak projekt treba opraviti presojo vp livov na okolje, člen 4(2)(b) Direktive 
PVO gl ede določitve me jnih vrednosti in me ril sicer državam članicam p riznava polje proste presoje. 
To polje proste presoje pa je omejeno z obveznostjo, določeno v členu 2(1), da j e treba pri projektih, 
ki bodo me d dr ugim zaradi s voje narave, velikosti ali lokacije ve rjetno p omem bno vp livali na okolje, 
preveriti njihove vp live. 
Sodbe Kraaijeveld in dr ugi (C-72/95, EU:C:1996 :404, točka 50); WW F in dr ugi (C-435/97, EU:C:1999 :418, točka 36) in Salzburger Flughafen 
(EU:C:2013 :203, točka 29).63. Tako lahko n eposredno i z členov 2(1), 4(2) in Priloge II k Direktivi PVO izhaja nujnost presoje 
vplivov na okolje, če projekt spada v to prilogo in lahko p omem bno vp liva na okolje. 
Sodbe Kraaijeveld in dr ugi (EU:C:1996 :404, točka 61); W ells (C-201/02, EU:C:2004 :12, točka 65) in Salzburger Flughafen (C-244/12, 
EU:C:2013 :203, točke o d 41 d o 43). P ristojni 
nacionalni organi, ki s e jim predloži zahteva za soglasje za izvedbo projekta iz Priloge II k tej direktivi, 
morajo zlasti preizkusiti, ali je ob upoštevanju me ril iz Priloge III k Direktivi 
Glej sodbo Salzburger Flughafen (C-244/12, EU:C:2013 :203, točka 32). treba presoditi njihove 
vplive n a okolje. 
Sodba Mellor (C-75/08, EU:C:2009 :279, točka 51). Poleg tega morajo imeti zadevni posamezniki, tako ko t zadevni nacionalni organi, 
možnost, da z agotovijo spoštovanje te obveznosti preveritve, ki j o ima pristojen organ; če je treba, tudi 
po sodni poti. 
Sodba M ellor (C-75/08, EU:C:2009 :279, točka 58). Razsežnost te pravice je povezana s predmetom iz avstrijske z adeve G ruber (C-570/13), 
v kateri še ni odločeno.64. Člen 2(1) Direktive P VO vsebuje napotek za odgovor na vp rašanje, ali ima lahko gl obinsko v rtanje 
pomem bne vp live n a okolje. Obveznost presoje se namreč nanaša na projekte, ki b odo ve rjetno 
pomem bno vp livali na okolje, zlasti zaradi s voje narave, velikosti ali lokacije. Zato ni pomem bna le 
načrpana ko ličina, ampak je treba upoštevati tudi dr uge značilnosti projekta, zlasti njegovo lokacijo. 
Sodba Abraham in dr ugi (C-2/07, EU:C:2008 :133, točka 38).65. Zato se ne sme i zključiti, da b odo na podlagi okoliščin posameznega primera, na primer narave 
vrtine ali občutljivosti zadevnega območja, že pri posameznem gl obinskem v rtanju ve rjetno n astali 
pomem bni vplivi na okolje.
23
24
25
23—
24—
25—
ECLI:EU:C:2014 :2279 11SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
66. Ravno p ri projektih iz Priloge II pa poleg tega ve lja, da p osledica neupoštevanja ku mulativnih 
učinkov ve č projektov v praksi ne sme b iti, da s e projekti skupno i zognejo obveznosti za presojo 
vplivov na okolje, če bi lahko v si skupaj imeli pomem bne vp live n a okolje v smislu člena 2(1) Direktive 
PVO. 
Glej točki 40 in 43 zgoraj. V skladu s točko 1 in 2, prvi odstavek, Priloge III je namreč treba pri oceni tovrstnih projektov 
zlasti upoštevati kumulativne vp live in obstoječo rabo zemljišč.
67. Zato je treba za ugotovitev, ali ima lahko p rojekt pomem bne vplive, upoštevati tudi objekte, ki n iso 
sistematično p ovezani s spornim projektom.
68. Najpomem bnejši ku mulativni vp livi na okolje, ki j ih je treba upoštevati pri oceni globinskega 
vrtanja, so dr uga gl obinska v rtanja, zlasti taka, ki s o na lokaciji črpanja tehnološko i n geološko 
povezana z vrtino, ki s e preverja.
69. Poleg tega je Sodišče iz istih ra zlogov ugotovilo, da j e lahko p ri predhodnem p reverjanju, ali ima 
lahko p rojekt „prenosa električne energije po nadzemnih vodah“ iz točke 3(b) Priloge II k Direktivi 
PVO p omem bne vp live, pomem bna tudi ra zširitev n a stikalne naprave. S tem s e predpostavlja, da 
pristojno s odišče ugotavlja, da j e ta ra zširitev d el projekta, katerega predmet je prenos električne 
energije. 
Sodba Iberdrola Distribución E léctrica (C-300/13, EU:C:2014 :188, točka 29).70. Enako ve lja v postopku v glavni stvari z a plinovode, skladišča zemeljskega plina in dr uge objekte; 
pristojno s odišče oziroma pristojni organi morajo preveriti, ali je treba te objekte pripisati istemu 
projektu ko t preizkusne vrtine. Temu nasprotuje okoliščina, da n aj preizkusna vrtina ne bi bila 
priključena na plinovod oziroma povezana s skladiščem z emeljskega plina. Vendar n i izključeno, da j e 
bila preizkusna vrtina vzpostavljena zaradi o koliščine, da b i bilo mogoče v primeru uspeha odkriti plin 
enostavno izkoriščati zaradi o bstoječe infrastrukture.
71. Poleg tega je treba v predhodno p reverjanje vključiti vprašanje, ali bi lahko imeli vplivi preizkusnih 
vrtin na okolje zaradi vp livov drugih projektov na lokaciji ali okolici, na primer plinovodov in skladišč 
plina, večjo težo, kot če vp livov takih projektov ne bi bilo.
72. Nazadnje je treba glede na trditve o bčine opozoriti na to, da l ahko o bstaja tudi obveznost, da s e 
v okviru poznejšega soglasja ponovi presoja vp livov na okolje. Če bi se namreč izkazalo, da s o bila po 
začetku ve ljavnosti Direktive PVO o pravljena dela ali fizični posegi, ki b i ko t projekt v smislu 
Direktive p otrebovali presojo vp livov na okolje, ne da b i bila ta presoja opravljena v predhodni fazi 
postopka z a izdajo soglasja, se tako z ahteva, da s e to upošteva pri izdaji poznejšega soglasja in se 
zagotovi polni učinek te dir ektive, pri čemer je taka p resoja opravljena vsaj v tej fazi. 
Sodba Brussels Hoofdstedelijk Gewest in dr ugi (C-275/09, EU:C:2011 :154, točka 37). Za preizkusno 
vrtino to vsekakor velja, če je na lokaciji črpanja tehnološko in geološko p ovezana s prejšnjimi projekti 
ali če skupaj s siceršnjo, prej zgrajeno infrastrukturo tvori skupni projekt.
73. Zato je treba na dr ugi del tretjega vp rašanja odgovoriti, da j e treba pri oceni, ali ima lahko 
globinsko v rtanje v skladu s členoma 2(1) ter 4(2) in (3) v povezavi s točko 2(d) Priloge II k Direktivi 
PVO p omem bne vp live n a okolje in je zato treba izvesti presojo vp livov na okolje, upoštevati me d 
drugim vp live v seh tehnološko i n geološko p ovezanih vrtin na lokaciji črpanja, vplive v seh dr ugih 
objektov, ki s o v projektu povezani z vrtinami, ter ku mulacijo vp livov tega projekta z drugimi projekti 
na lokaciji ali v okolici.
12 ECLI:EU:C:2014 :2279SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-531/13
MARKTGEMEINDESTRAßWALCHENIN DRU GI
V – Predlog
74. Sodišču zato predlagam, naj na vp rašanja za predhodno o dločanje odgovori:
1. Časovno in ko ličinsko o mejeno testno č rpanje zemeljskega plina s preizkusno v rtino, namenjeno 
preizkusu gospodarnosti trajnega pridobivanja zemeljskega plina, ne šteje za „pridobivanje […] 
zemeljskega plina v komercialne namene“ v smislu točke 14 P riloge I k Direktivi 85/337/EGS 
o presoji vp livov nekaterih javnih in zasebnih p rojektov na okolje v različici Direktive 
2009 /31/ES.
2. Za ugotovitev, ali lahko gl obinsko v rtanje iz člena 2(1) in 4(2) in (3) v povezavi s točko 2(d) 
Priloge II k Direktivi 85/337 v različici Direktive 2009 /31 p omem bno vp liva na okolje in je zato 
treba opraviti presojo vp livov na okolje, je treba me d dr ugim u poštevati vplive vseh tehnološko 
in geološko p ovezanih vrtin na lokaciji črpanja, vplive v seh dr ugih objektov, ki s o v projektu 
povezani z vrtinami, ter ku mulacijo vp livov tega projekta z drugimi projekti na lokaciji ali 
okolici.
75. Če bi Sodišče v odgovoru na prvo vp rašanje odločilo dr ugače, predlagam, da o dgovor pod točko 2 
postane odgovor pod točko 4, na drugo vp rašanje in prvi del tretjega vp rašanja pa se odgovori:
1. Ureditev n acionalnega prava, v skladu s katero so pri pridobivanju zemeljskega plina v točki 14 
Priloge I k Direktivi 85/337 v različici Direktive 2009 /31 n avedene me jne vrednosti vezane na 
„črpanje na sondo“, je v nasprotju z navedeno točko.
2. Za ugotovitev, ali projekt z a pridobivanje zemeljskega plina v komercialne namene presega 
načrpano me jno v rednost 500 .000 m3/dan v skladu s točko 14 P riloge I k Direktivi 85 /337 
v različici Direktive 2009 /31 in je zato treba opraviti presojo vp livov na okolje, je treba 
upoštevati vso sočasno n ačrpano ko ličino v okviru tehnološko in geološko p ovezanih vrtin na 
lokaciji črpanja.