SODBA SODIŠČA (prvi senat)
z dne 6. oktobra 2021 *
„Pritožba  –  Ničnostna tožba  –  Državne pomoči  –  Javno financiranje stalne cestne in železniške 
povezave prek ožine Fehmarn  –  Posamične pomoči  –  Pomoči, ki so bile priglašene in za katere 
je bilo ugotovljeno, da so združljive z notranjim trgom  –  Izvedba projekta, pomembnega za 
skupni evropski interes  –  Odločba o nenasprotovanju  –  Monopol  –  Izkrivljanje konkurence in 
vpliv na trgovino “
V združenih zadevah C-174/19 P in C-175/19 P,
zaradi dveh pritožb na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vloženih 
25. februarja 2019 ,
Scandlines Danmark ApS s sedežem v Københavnu (Danska),
Scandlines Deutschland GmbH s sedežem v Hamburgu (Nemčija),
ki ju zastopa L. Sandberg-Mørch, advokat,
pritožnici v zadevi C-174/19 P,
ob udeležbi
Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung eV s sedežem v Fehmarnu (Nemčija), ki ga 
zastopata L. Sandberg-Mørch, advokat, in W. Mecklenburg, Rechtsanwalt,
Rederi Nordö-Link AB s sedežem v Malmöju (Švedska), ki jo zastopata L. Sandberg-Mørch in 
A. Godsk Fallesen, advokater,
Trelleborg Hamn AB s sedežem v Trelleborgu (Švedska), ki jo zastopata L. Sandberg-Mørch, 
advokat, in J.L. Buendía Sierra, abogado,
intervenienti v pritožbenem postopku,
druge stranke v postopku so
Evropska komisija, ki jo zastopajo V. Bottka, S. Noë in L. Armati, agenti,
tožena stranka na prvi stopnji,
SLZbirka odločb sodne prakse
* Jezik postopka: angleščina.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                          1
Kraljevina Danska, ki jo je najprej zastopal J. Nymann-Lindegren, nato V. Jørgensen, agenta, 
skupaj z R. Holdgaardom, advokat,
Föreningen Svensk Sjöfart s sedežem v Göteborgu (Švedska), ki ga zastopa J.L. Buendía Sierra, 
abogado,
Naturschutzbund Deutschland (NABU) eV s sedežem v Stuttgartu (Nemčija), ki jo zastopata 
T. Hohmuth, Rechtsanwalt, in L. Sandberg-Mørch, advokat,
intervenienti na prvi stopnji,
in
Stena Line Scandinavia AB s sedežem v Göteborgu, ki jo zastopata L. Sandberg-Mørch, advokat, in 
P. Alexiadis, solicitor,
pritožnica v zadevi C-175/19 P,
ob udeležbi
Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung eV s sedežem v Fehmarnu, ki ga zastopata 
L. Sandberg-Mørch, advokat, in W. Mecklenburg, Rechtsanwalt,
Rederi Nordö-Link AB s sedežem v Malmöju, ki jo zastopata L. Sandberg-Mørch in A. Godsk 
Fallesen, advokater,
Trelleborg Hamn AB s sedežem v Trelleborgu, ki jo zastopata L. Sandberg-Mørch, advokat, in 
J.L. Buendía Sierra, abogado,
intervenienti v pritožbenem postopku,
druge stranke v postopku so
Evropska komisija, ki jo zastopajo V. Bottka, S. Noë in L. Armati, agenti,
tožena stranka na prvi stopnji,
Kraljevina Danska, ki jo je najprej zastopal J. Nymann-Lindegren, nato pa V. Jørgensen, agenta, 
skupaj z R. Holdgaardom, advokat,
Föreningen Svensk Sjöfart s sedežem v Göteborgu, ki ga zastopa J.L. Buendía Sierra, abogado,
intervenienta na prvi stopnji,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi J.-C. Bonichot (poročevalec), predsednik senata, L. Bay Larsen, sodnik, C. Toader, 
sodnica, M. Safjan in N. Jääskinen, sodnika,
generalni pravobranilec: G. Pitruzzella,
2                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
sodni tajnik: M. Longar, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 26. novembra 2020 ,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 11. marca 2021
izreka naslednjo
Sodbo
1 Družbi Scandlines Danmark ApS in Scandlines Deutschland GmbH na eni strani ter družba Stena 
Line Scandinavia AB na drugi strani predlagajo razveljavitev, prvič, sodbe z dne 
13. decembra 2018 , Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland/Komisija (T-630/15 , 
EU:T:2018:942 , v nadaljevanju: prva izpodbijana sodba), in drugič, sodbe z dne 
13. decembra 2018 , Stena Line Scandinavia/Komisija (T-631/15, neobjavljena, v nadaljevanju: 
druga izpodbijana sodba) (v nadaljevanju skupaj: izpodbijani sodbi), s katerima je Splošno sodišče 
za ničen razglasilo Sklep Komisije C(2015) 5023 final z dne 23. julija 2015 o državni pomoči 
SA.39078 (2014/N) (Danska) za financiranje projekta stalne povezave prek ožine Fehmarn 
(UL 2015, C 325, str. 5) (v nadaljevanju: sporni sklep) v delu, v katerem se je Evropska komisija 
odločila, da ne bo nasprotovala ukrepom, ki jih je Kraljevina Danska odobrila družbi Femern A/S 
za načrtovanje, izgradnjo in obratovanje stalne povezave prek ožine Fehmarn.
2 Komisija z nasprotnima pritožbama predlaga razveljavitev izpodbijanih sodb v delu, v katerem je 
bilo v njih ugotovljeno, da so tožbe, ki so jih vložile družbi Scandlines Danmark in Scandlines 
Deutschland ter družba Stena Line Scandinavia, dopustne v delu, v katerem se nanašajo na 
ukrepe, ki jih je Kraljevina Danska odobrila družbi Femern Landanlæg za načrtovanje, izgradnjo 
in obratovanje železniških in cestnih povezav z danskim zaledjem.
I.Pravni okvir
3 V skladu s členom 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih 
pravil za uporabo člena [108 PDEU] (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, 
str. 339) pojem „zainteresirana stranka“ pomeni katero koli državo članico ali osebo, podjetje ali 
združenje podjetij, na katerih interese bi lahko dodelitev pomoči vplivala, predvsem upravičenca 
pomoči, konkurenčna podjetja in poklicna združenja.
4 Člen 4, od (1) do (4), te uredbe določa:
„1. Komisija pregleda uradno priglasitev takoj, ko jo prejme. Brez poseganja v člen 8 Komisija 
sprejme odločbo skladno z odstavki 2, 3 ali 4.
2.Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da prijavljeni ukrep ni pomoč, to ugotovitev 
navede v odločbi.
3.Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da ni dvomov o združljivosti prijavljenega ukrepa 
[z notranjim] trgom, kolikor sodi na področje uporabe člena [107(1) PDEU], potem odloči, da je 
ukrep združljiv [z notranjim] trgom (v nadaljnjem besedilu ‚odločba o nenasprotovanju‘). 
V odločbi se navede, katera izjema na podlagi Pogodbe je bila uporabljena.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                  3SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
4.Če Komisija po predhodni preučitvi ugotovi, da obstajajo dvomi o združljivosti prijavljenega 
ukrepa [z notranjim] trgom, potem se odloči za začetek postopka na podlagi člena [108(2) PDEU] 
(v nadaljnjem besedilu ‚odločba o začetku formalnega postopka preiskave‘).“
5 Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo 
člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL 2015, L 248, str. 9), s katero je bila Uredba 
št. 659/1999 razveljavljena z učinkom od 14. oktobra 2015 , vsebuje enake določbe, kot so te, 
navedene v prejšnji točki.
II.Dejansko stanje
A.Projekt
6 Predmet spora je financiranje projekta povezave prek ožine Fehmarn med Dansko in Nemčijo 
severno od mesta Lübeck (Nemčija) (v nadaljevanju: projekt). Projekt je sestavljen, prvič, iz 
izgradnje podmorskega predora med mestom Rødby na otoku Lolland na Danskem in vasjo 
Puttgarden na otoku Fehmarn v Nemčiji, dolgega približno 19 km, v katerem bi potekali 
elektrificirana železniška proga in avtocesta (v nadaljevanju: stalna povezava), ter drugič, iz 
razširitve in izboljšanja cestnih in železniških povezav z danskim zaledjem, med drugim obstoječe 
železniške povezave med mestoma Ringsted (Danska) in Rødby, dolge približno 120 km. Projekt je 
bil odobren s pogodbo med Kraljevino Dansko in Zvezno republiko Nemčijo, podpisano 
3. septembra 2008 in ratificirano leta 2009.
7 Skupni ocenjeni strošek projekta – glede na fiksne cene iz leta 2014 – znaša 64,4 milijarde danskih 
kron (DKK) (približno 8,7 milijarde EUR), od tega 54,9 milijarde DKK (približno 7,4 milijarde 
EUR) za načrtovanje in izgradnjo stalne povezave ter 9,5 milijarde DKK (približno 1,3 milijarde 
EUR) za načrtovanje in izgradnjo izboljšav cestnih in železniških povezav z danskim zaledjem.
8 V skladu z navedeno pogodbo, podpisano 3. septembra 2008 , in z Lov nr. 575 om anlæg og drift af 
en fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende landanlæg i Danmark (zakon št. 575 
o izgradnji in obratovanju stalne povezave prek ožine Fehmarn in povezav z zaledjem na 
Danskem) z dne 4. maja 2015 sta bili za izvedbo projekta zadolženi danski javni podjetji. Prvo 
podjetje, družba Femern A/S, ustanovljena leta 2005, je odgovorna za financiranje, izgradnjo in 
obratovanje stalne povezave. Drugo podjetje, družba Femern Landanlæg A/S, ustanovljena 
leta 2009, je odgovorna za financiranje, izgradnjo in obratovanje cestnih in železniških povezav 
z danskim zaledjem. Družba Femern Landanlæg je hčerinska družba družbe Sund & Bælt Holding 
A/S, ki je v lasti danske države. Družba Femern je po ustanovitvi družbe Femern Landanlæg 
postala njena hčerinska družba.
9 Lastništvo zadevnih železniških povezav bo razdeljeno med družbo Banedanmark (20 %), ki je 
javni upravljavec danske nacionalne železniške infrastrukture, in družbo Femern Landanlæg 
(80 %).
10 Projekt financirata družbi Femern in Femern Landanlæg s posojili, pridobljenimi na mednarodnih 
finančnih trgih z jamstvom danske države ali s subsidiarnimi posojili danske centralne banke. Ti 
družbi pa ne bosta mogli pridobiti posojil za druge dejavnosti kot za financiranje, načrtovanje, 
izgradnjo in obratovanje stalne povezave ter cestne in železniške povezave z danskim zaledjem. 
Ti družbi sta prejeli tudi kapitalsko injekcijo danske države.
4                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
11 Družba Femern bo uporabnikom stalne povezave zaračunavala uporabnino, da bo lahko vrnila ta 
dolg in družbi Femern Landanlæg izplačala dividende, s katerimi bo ta povrnila svoj dolg.
12 Družba Femern Landanlæg bo prejela 80 % zneska uporabnin, ki jih operaterji v železniškem 
prometu plačajo družbi Banedanmark za uporabo železniških povezav, v skladu z razdelitvijo 
lastništva nad temi železniškimi povezavami med njo in tem upravljavcem.
13 Družba Banedanmark bo krila vse stroške obratovanja železniških povezav z danskim zaledjem, 
stroške njihovega vzdrževanja pa si bosta delili družbi Femern Landanlæg in Banedanmark 
sorazmerno s svojima lastniškima deležema.
B.Ozadje spora
14 Pred projektom je bila izvedena faza načrtovanja, financiranje katere so danski organi priglasili 
Komisiji.
15 Komisija je s sklepom z dne 13. julija 2009 v zvezi z državno pomočjo N 157/2009 – Financiranje 
faze načrtovanja stalne povezave prek ožine Fehmarn (UL 2009, C 202, str. 2) ugotovila, prvič, da 
ukrepi, povezani s financiranjem načrtovanja projekta, lahko ne pomenijo državne pomoči, in 
drugič, da so ti ukrepi vsekakor združljivi z notranjim trgom. Zato se je odločila, da ne bo 
nasprotovala v skladu s členom 4(2) in (3) Uredbe št. 659/1999.
16 Danski organi so 22. decembra 2014 Komisiji priglasili načine javnega financiranja projekta, in 
sicer kapitalske injekcije v delniški kapital obeh družb ter državna poroštva in posojila.
17 Komisija je te ukrepe odobrila s spornim sklepom. Med drugim je menila, da ukrepi javnega 
financiranja, ki so bili družbi Femern Landanlæg odobreni za financiranje železniških povezav 
z danskim zaledjem, ne pomenijo državne pomoči, saj ti ukrepi ne povzročajo izkrivljanja 
konkurence, ker ne obstaja konkurenca „na“ trgu ali „za“ trg upravljanja in obratovanja 
nacionalnega železniškega omrežja ter ker bo družba Banedanmark železniške povezave, ki 
pripadajo družbi Femern Landanlæg, izboljšala in njihovo upravljanje zagotavljala pod enakimi 
pogoji kot na drugih odsekih danskega nacionalnega železniškega omrežja.
18 Komisija je tudi menila, da ti ukrepi ne morejo vplivati na trgovino med državami članicami, ker 
sta se upravljanje in obratovanje zadevnega železniškega omrežja izvajala na nacionalnem trgu, ki 
je ločen in geografsko zaprt ter ni odprt za konkurenco.
19 Komisija je v zvezi z ukrepi, ki so bili družbi Femern odobreni za financiranje stalne povezave, 
navedla, da bi bili ti ukrepi, če bi pomenili državno pomoč, vsekakor združljivi z notranjim trgom 
v skladu s členom 107(3)(b) PDEU.
III. Postopka pred Splošnim sodiščem in izpodbijani sodbi
A.Zadeva T-630/15
20 Družbi Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland sta 10. novembra 2015 v sodnem tajništvu 
Splošnega sodišča vložili tožbo za razglasitev ničnosti spornega sklepa.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                  5SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
21 Kraljevina Danska je v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 6. aprila 2016 vložila predlog za 
intervencijo v tem postopku v podporo predlogom Komisije. Predsednik devetega senata 
Splošnega sodišča je s sklepom z dne 29. junija 2016 to intervencijo dovolil in ugodil predlogu za 
zaupno obravnavanje, ki sta ga pritožnici vložili v zvezi s Kraljevino Dansko.
22 Föreningen Svensk Sjöfart (v nadaljevanju: FSS), združenje lastnikov ladij s sedežem na Švedskem, 
in Naturschutzbund Deutschland (NABU) eV, organizacija za varstvo okolja s sedežem v Nemčiji, 
sta 7. aprila 2016 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila predlog za intervencijo v podporo 
predlogom pritožnic. Predsednik petega senata Splošnega sodišča je s sklepom z dne 
30. novembra 2016 ti intervenciji dovolil in ugodil predlogu pritožnic za zaupno obravnavanje 
v zvezi z združenjem FSS in organizacijo NABU.
23 Splošno sodišče je s prvo izpodbijano sodbo sporni sklep razglasilo za ničen v delu, v katerem je 
Komisija odločila, da ne bo nasprotovala ukrepom, ki jih je Kraljevina Danska odobrila družbi 
Femern za načrtovanje, izgradnjo in obratovanje stalne povezave, v preostalem pa tožbo zavrnilo.
B.Zadeva T-631/15
24 Družba Stena Line Scandinavia je 11. novembra 2015 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila 
tožbo za razglasitev ničnosti spornega sklepa.
25 Kraljevina Danska je v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 7. aprila 2016 vložila predlog za 
intervencijo v tem postopku v podporo predlogom Komisije. Predsednik devetega senata 
Splošnega sodišča je s sklepom z dne 29. junija 2016 to intervencijo dovolil.
26 Združenje FSS je 7. aprila 2016 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložilo predlog za 
intervencijo v podporo predlogom pritožnice. Predsednik petega senata Splošnega sodišča je 
s sklepom z dne 30. novembra 2016 to intervencijo dovolil.
27 Splošno sodišče je z drugo izpodbijano sodbo sporni sklep razglasilo za ničen v delu, v katerem je 
Komisija odločila, da ne bo nasprotovala ukrepom, ki jih je Kraljevina Danska odobrila podjetju 
Femern za načrtovanje, izgradnjo in obratovanje stalne povezave, za kar je navedlo enako 
obrazložitev kot v prvi izpodbijani sodbi, razen dodatnih pojasnil v točkah od 162 do 165 druge 
izpodbijane sodbe. V preostalem je tožbo zavrnilo.
IV. Postopek pred Sodiščem
28 Predsednik Sodišča je s sklepom z dne 22. oktobra 2019 , Scandlines Danmark in Scandlines 
Deutschland/Komisija (C-174/19 P, neobjavljen, EU:C:2019:1096 ), družbama Rederi Nordö-Link 
AB in Trelleborg Hamn AB ter združenju Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarntquerung eV 
(v nadaljevanju: Aktionsbündnis) dovolil intervencijo v podporo predlogom družb Scandlines 
Danmark in Scandlines Deutschland.
29 S sklepom predsednika Sodišča z dne 22. oktobra 2019 , Stena Line Scandinavia/Komisija
(C-175/19 P, neobjavljen, EU:C:2019:1095 ), je bila družbama Rederi Nordö-Link in Trelleborg 
Hamn ter združenju Aktionsbündnis dovoljena intervencija v podporo predlogom družbe Stena 
Line Scandinavia.
6                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
30 S sklepom predsednika Sodišča z dne 2. septembra 2020 sta bili zadevi C-174/19 P in 
C-175/19 P združeni za ustni postopek in izdajo sodbe.
V.Predlogi strank
A.Zadeva C-174/19 P
31 Družbi Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland Sodišču predlagata, naj:
– prvo izpodbijano sodbo razveljavi v delu, v katerem se nanaša na finančne ukrepe, odobrene 
družbi Femern Landanlæg;
– ugotovi, da je nasprotna pritožba nedopustna ali vsekakor neutemeljena in
– Komisiji naloži, naj poleg lastnih stroškov nosi stroške, ki so nastali pritožnicama.
32 Komisija Sodišču predlaga, naj:
– glavno pritožbo zavrne;
– razglasi ničnost implicitne odločitve Splošnega sodišča, da je tožba pritožnic dopustna v delu, 
v katerem se nanaša na finančne ukrepe, odobrene družbi Femern Landanlæg, in
– pritožnicama naloži plačilo stroškov postopka pred Splošnim sodiščem in Sodiščem.
33 Kraljevina Danska Sodišču predlaga, naj zavrne glavno pritožbo in ugodi nasprotni pritožbi.
34 Združenje FSS Sodišču predlaga, naj:
– prvo izpodbijano sodbo razveljavi v delu, v katerem so bili z njo zavrnjeni tožbeni razlogi družb 
Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland;
– sporni sklep razglasi za v celoti ničen;
– Komisiji naloži, naj začne formalni postopek preiskave za vse ukrepe pomoči, povezane 
s projektom;
– ugotovi, da je nasprotna pritožba nedopustna in vsekakor neutemeljena, ter
– Komisiji naloži, naj poleg svojih stroškov nosi stroške družb Scandlines Danmark in Scandlines 
Deutschland ter združenja FSS v postopkih pred Splošnim sodiščem in Sodiščem.
35 Organizacija NABU Sodišču predlaga, naj:
– ugodi glavni pritožbi in prvo izpodbijano sodbo razveljavi;
– ugotovi, da je nasprotna pritožba nedopustna in vsekakor neutemeljena;
– sporni sklep razglasi za v celoti ničen in
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                  7SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
– Komisiji naloži, naj poleg svojih stroškov nosi stroške organizacije NABU.
36 Družbi Rederi Nordö-Link in Trelleborg Hamn ter združenje Aktionsbündnis Sodišču predlagajo, 
naj:
– ugodi glavni pritožbi in prvo izpodbijano sodbo delno razveljavi ter
– Komisiji naloži plačilo stroškov in stroškov intervenientk v pritožbenem postopku.
B.Zadeva C-175/19 P
37 Družba Stena Line Scandinavia Sodišču predlaga, naj:
– drugo izpodbijano sodbo razveljavi v delu, v katerem se nanaša na finančne ukrepe, odobrene 
družbi Femern Landanlæg;
– ugotovi, da je nasprotna pritožba nedopustna ali vsekakor neutemeljena in
– Komisiji naloži, naj poleg lastnih stroškov nosi stroške, ki so nastali pritožnici.
38 Komisija Sodišču predlaga, naj:
– glavno pritožbo zavrne;
– ugodi njeni nasprotni pritožbi in razglasi ničnost implicitne odločitve Splošnega sodišča, da je 
tožba pritožnice dopustna v delu, v katerem se nanaša na finančne ukrepe, odobrene družbi 
Femern Landanlæg;
– ugotovi, da je tožba nedopustna v delu, v katerem se nanaša na te ukrepe, in
– pritožnici naloži plačilo stroškov postopka pred Splošnim sodiščem in Sodiščem.
39 Kraljevina Danska predlaga sodišču, naj zavrne glavno pritožbo in ugodi nasprotni pritožbi 
Komisije.
40 Združenje FSS Sodišču predlaga, naj:
– drugo izpodbijano sodbo razveljavi;
– sporni sklep razglasi za v celoti ničen;
– Komisiji naloži, naj začne formalni postopek preiskave za vse ukrepe pomoči, povezane 
s projektom;
– ugotovi, da je nasprotna pritožba nedopustna in vsekakor neutemeljena, ter
– Komisiji naloži, naj poleg svojih stroškov nosi tudi stroške pritožnice in združenja FSS 
v postopkih pred Splošnim sodiščem in Sodiščem.
8                                                                                                                  ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
41 Družbi Rederi Nordö-Link in Trelleborg Hamn ter združenje Aktionsbündnis Sodišču predlagajo, 
naj:
– ugodi glavni pritožbi in drugo izpodbijano sodbo delno razveljavi ter
– Komisiji naloži plačilo njenih stroškov in stroškov intervenientk v pritožbenem postopku.
VI. Glavni pritožbi
42 V zadevi C-174/19 P družbi Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland v utemeljitev 
pritožbe navajata sedem razlogov. Prvi in drugi pritožbeni razlog se nanašata na presojo 
Splošnega sodišča v zvezi s financiranjem dela projekta, ki se nanaša na železniške povezave 
z danskim zaledjem, ostali pritožbeni razlogi pa se nanašajo na presojo Splošnega sodišča v zvezi 
s financiranjem stalne povezave. V zadevi C-175/19 P družba Stena Line Scandinavia 
v utemeljitev pritožbe navaja šest razlogov, ki so v bistvu enaki prvim šestim razlogom, ki sta jih 
navedli pritožnici v zadevi C-174/19 P.
A.Dopustnost pritožbenih razlogov od tretjega do šestega v zadevah C-174/19 P in 
C-175/19 P
1.Trditve strank
43 Komisija in Kraljevina Danska se najprej sklicujeta na nedopustnost tretjega, četrtega, petega in 
šestega pritožbenega razloga pritožnic, ki se nanašajo na to, da naj bi Splošno sodišče napačno 
uporabilo pravo, kar zadeva spodbujevalni učinek, upravičenost stroškov povezav z danskim 
zaledjem in izkrivljanje konkurence, ki naj bi bili posledica ukrepov, odobrenih družbi Femern. 
Opirata se na člen 169(1) Poslovnika Sodišča in na sodno prakso, povezano s to določbo, ter 
trdita, da so ti pritožbeni razlogi nedopustni v delu, v katerem se nanašajo na obrazložitev, ne pa 
na izrek izpodbijanih sodb.
44 Pritožnice trdijo, da imajo pravni interes in da so ti pritožbeni razlogi dopustni, zlasti ker 
omogočajo, da se prepreči, da bi obrazložitev izpodbijanih sodb, ki se s tem izpodbijata, postala 
pravnomočna. Organizacija NABU in združenje FSS se v bistvu strinjata z argumentacijo 
pritožnic.
2.Presoja Sodišča
45 V skladu s členom 169(1) Poslovnika Sodišča se s pritožbo predlaga, naj se odločba Splošnega 
sodišča, kakor izhaja iz izreka te odločbe, v celoti ali deloma razveljavi.
46 Splošno sodišče je z izpodbijanima sodbama razglasilo ničnost obrazložitve spornega sklepa 
v zvezi z ukrepi, odobrenimi družbi Femern za stalno povezavo.
47 Pritožnici pa s tretjim, četrtim, petim in šestim pritožbenim razlogom trdita, da je Splošno sodišče 
napačno uporabilo pravo pri presoji spodbujevalnega učinka teh ukrepov, upravičenosti stroškov 
povezav z danskim zaledjem in izkrivljanja konkurence, ki je posledica navedenih ukrepov.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                  9SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
48 Zato je treba ugotoviti, da pritožnice s temi pritožbenimi razlogi ne poskušajo izpodbijati izreka 
izpodbijanih sodb, temveč njuni obrazložitvi, in da sprejetje teh pritožbenih razlogov ne bi 
omogočilo popolne ali delne razveljavitve izreka posamezne od teh dveh sodb.
49 Iz tega sledi, da je te pritožbene razloge treba zavreči kot nedopustne.
50 Te presoje ne more omajati argument organizacije NABU in združenja FSS, ki temelji na 
pravnomočnosti obrazložitve izpodbijanih sodb, na kateri se nanašajo ti tožbeni razlogi.
51 V zvezi s tem je treba opozoriti, da iz sodne prakse Sodišča izhaja, da pravnomočnost zajame le 
tisti del obrazložitve sodbe, ki je nujna podlaga njenega izreka in sta zato nerazdružljiva (sodba 
z dne 25. julija 2018 , Société des produits Nestlé in drugi/Mondelez UK Holdings & Services , 
C-84/17 P, C-85/17 P in C-95/17 P, EU:C:2018:596 , točka 52in navedena sodna praksa).
52 Zato se takrat, kadar Splošno sodišče razveljavi sklep Komisije, za dele obrazložitve, na podlagi 
katerih je to sodišče zavrnilo nekatere argumente strank, ne more šteti, da so postali pravnomočni 
(glej v tem smislu sodbo z dne 25. julija 2018 , Société des produits Nestlé in drugi/Mondelez UK 
Holdings & Services , C-84/17 P, C-85/17 P in C-95/17 P, EU:C:2018:596 , točka 53).
53 Tretji, četrti, peti in šesti pritožbeni razlog v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P pa se nanašajo na 
argumente, navedene na prvi stopnji, ki jih je Splošno sodišče v izpodbijanih sodbah zavrnilo. 
V teh okoliščinah argumenti, ki so jih pritožnice navedle v tretjem, četrtem, petem in šestem 
pritožbenem razlogu, tem pritožnicam ne morejo zagotoviti koristi niti ne morejo vplivati na del 
izreka izpodbijanih sodb, s katerim se za nično razglaša obrazložitev spornega sklepa v zvezi 
z ukrepi, odobrenimi družbi Femern.
54 Iz tega sledi, da je treba tretji, četrti, peti in šesti pritožbeni razlog v zadevah C-174/19 P in 
C-175/19 P zavreči kot nedopustne.
B.Sedmi pritožbeni razlog v zadevi C-174/19 P
55 Pritožnici ob podpori družbe Rederi Nordö-Link in združenja Aktionsbündnis s sedmim 
pritožbenim razlogom v zadevi C-174/19 P trdita, da je Splošno sodišče v točkah od 40 do 52 
prve izpodbijane sodbe napačno uporabilo pravo, ker je njune tožbene razloge v zvezi z ukrepi 
pomoči v obliki uporabnin za železnice in za uporabo sredstev, ki pripadajo danski državi, 
zavrnilo kot nedopustne z obrazložitvijo, da se sporni sklep na te ukrepe ni nanašal. Organizacija 
NABU in združenje FSS se s to argumentacijo v bistvu strinjata.
56 Pritožnici se v zvezi s tem sklicujeta na protislovje med to sodbo in sklepom z dne 
13. decembra 2018 , Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland/Komisija (T-890/16 , 
neobjavljen, EU:T:2018:1004 ), v katerem naj bi Splošno sodišče ugotovilo, da se ta sklep, 
nasprotno, na navedene ukrepe nanaša. Trdita, da je to protislovje v nasprotju s členom 263, prvi 
in četrti odstavek, PDEU ter členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
57 Komisija in Kraljevina Danska trdita, da je treba sedmi pritožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen, 
Komisija pa poleg tega meni, da je ta pritožbeni razlog vsekakor brezpredmeten.
58 V zvezi s tem je treba poudariti, da se Splošno sodišče v prvi izpodbijani sodbi ni izreklo tako, kot 
trdita pritožnici.
10                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
59 Na eni strani, Splošno sodišče je namreč v točki 48 te sodbe argumente pritožnic v zvezi s temi 
ukrepi zavrglo kot nove in zato nedopustne. Na drugi strani in zaradi celovitosti, Splošno sodišče 
v točki 52 navedene sodbe ni ugotovilo, da se sklep o gradnji leta 2015 ni nanašal na uporabnine za 
železnice in na brezplačno uporabo sredstev, ki pripadajo danski državi, temveč je zgolj zavrnilo 
argument pritožnic, da ta sklep v zvezi s temi ukrepi ni bil obrazložen, ker je menilo, da se ta 
argument v ožjem smislu ne nanaša na neobrazložitev navedenega sklepa. Poleg tega se je 
Splošno sodišče v tej točki 52 sklicevalo le na trditve pritožnic, ne da bi kakor koli presojalo 
vprašanje, ali se je ta isti sklep dejansko nanašal na navedene ukrepe (sklep z dne 
3. septembra 2021 , Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland/Komisija , C-173/19 P, 
neobjavljen, EU:C:2021:699 , točka 53).
60 Iz tega sledi, da je treba sedmi pritožbeni razlog v zadevi C-174/19 P zavrniti kot neutemeljen.
C.Prvi in drugi pritožbeni razlog v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P
61 Pritožnice s prvim pritožbenim razlogom, ki ima štiri dele, trdijo, da je Splošno sodišče kršilo 
člen 107(1) PDEU in člen 108(2) PDEU, ker je presodilo, da Komisija ni napačno uporabila prava 
niti ni naletela na resne težave pri ugotovitvi, da ukrepi, odobreni družbi Femern Landanlæg, ne 
morejo izkrivljati konkurence. Z drugim pritožbenim razlogom trdijo, da je Splošno sodišče te 
določbe prav tako kršilo s tem, da je ugotovilo, da ti ukrepi niso mogli vplivati na trgovino med 
državami članicami.
1.Uvodne ugotovitve
62 Ponoviti je treba, da je v skladu s členom 107(1) PDEU, razen če Pogodbi ne določata drugače, 
vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki 
izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali 
proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med 
državami članicami.
63 Poleg tega je, ker se prvi in drugi pritožbeni razlog pritožnic nanašata na domnevno kršitev njunih 
procesnih pravic, treba spomniti tudi, da člen 4 Uredbe št. 659/1999 določa fazo predhodne 
preučitve priglašenih ukrepov pomoči, namen katere je omogočiti Komisiji, da si ustvari prvo 
mnenje o združljivosti zadevne pomoči z notranjim trgom. Komisija na koncu te faze lahko 
ugotovi, da ta ukrep bodisi ne pomeni pomoči bodisi spada na področje uporabe člena 107(1) 
PDEU. Če v zadnjenavedenem primeru ni dvomov o združljivosti ukrepa z notranjim trgom, 
sprejme odločbo o nenasprotovanju, v kateri ugotovi, da je ukrep združljiv z notranjim trgom. 
V nasprotnem primeru pa mora Komisija začeti formalni postopek preiskave (glej v tem smislu 
sodbo z dne 24. maja 2011 , Komisija/Kronoply in Kronotex , C-83/09 P, EU:C:2011:341 , točke 43, 
44 in 46).
64 Kadar Komisija sprejme odločbo o nenasprotovanju, ne samo ugotovi, da je ukrep združljiv 
s skupnim trgom, ampak tudi – implicitno, a nujno – odloči, da ne bo začela formalnega postopka 
preiskave, določenega v členu 108(2) PDEU in členu 6(1) Uredbe št. 659/1999 (glej v tem smislu 
sodbo z dne 24. maja 2011 , Komisija/Kronoply in Kronotex , C-83/09 P, EU:C:2011:341 , točka 45).
65 Postopek, določen v členu 108(2) PDEU, je nujno potreben, če ima Komisija resne težave pri 
presoji združljivosti pomoči s skupnim trgom. Da bi v zvezi z neko pomočjo sprejela ugodno 
odločitev, torej Komisija ne more opraviti zgolj faze predhodne preučitve iz člena 108(3) PDEU, 
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                11SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
razen kadar je na podlagi prve preučitve prepričana, da je ta pomoč združljiva z notranjim trgom. 
Če pa se Komisija na podlagi prve preučitve prepriča o nasprotnem ali če z njo ne more premostiti 
vseh težav, ki so se pokazale pri presoji združljivosti navedene pomoči z notranjim trgom, je 
dolžna zbrati vsa potrebna mnenja in v ta namen začeti postopek iz člena 108(2) PDEU (sodba 
z dne 2. aprila 2009 , Bouygues in Bouygues Télécom/Komisija , C-431/07 P, EU:C:2009:223 , 
točka 61in navedena sodna praksa).
66 Merilo „resnih težav“ je objektivno, zato je treba obstoj teh težav ugotavljati ne samo na podlagi 
okoliščin sprejetja sklepa Komisije ob koncu predhodne preučitve, temveč tudi na podlagi 
ugotovitev, na katere se je Komisija oprla (sodba z dne 21. decembra 2016 , Club Hotel Loutraki in 
drugi/Komisija , C-131/15 P, EU:C:2016:989 , točka 31in navedena sodna praksa).
67 Pri tej analizi je treba torej ugotoviti, ali bi morala presoja informacij in elementov, ki jih je imela 
Komisija v fazi predhodne preučitve priglašenega ukrepa, objektivno vzbuditi dvome 
o združljivosti ukrepa z notranjim trgom, ker je treba ob takih dvomih začeti formalni postopek 
preiskave, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane stranke iz člena 1(h) Uredbe št. 659/1999, 
enaka načela pa se uporabljajo, kadar Komisija dvomi o sami opredelitvi preučenega ukrepa za 
pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej v tem smislu sodbo z dne 21. decembra 2016 , Club 
Hotel Loutraki in drugi/Komisija , C-131/15 P, EU:C:2016:989 , točki 32in 33ter navedena sodna 
praksa).
2.Prvi del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P
a)Trditve strank
68 Pritožnice ob podpori intervenientov s prvim delom prvega pritožbenega razloga v zadevah 
C-174/19 P in C-175/19 P trdijo, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker je menilo, da 
ukrepi, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg, ne morejo vplivati na konkurenco, čeprav so 
stalna povezava in železniške povezave globalen projekt, v okviru katerega ni sporno, da ukrepi, 
odobreni družbi Femern, lahko izkrivljajo konkurenco. Združenje FSS in organizacija NABU se 
s to argumentacijo v bistvu strinjata.
69 Po mnenju pritožnic je Splošno sodišče napačno ugotovilo, da dejavnosti družbe Femern 
Landanlæg ne vključujejo opravljanja prevoznih storitev v ožini Fehmarn, čeprav te povezave in 
stalna povezava pomenijo enoten integriran projekt in so bile vzpostavljene za zagotavljanje 
prevoznih storitev v tej ožini. Tako naj bi bil cilj ukrepov, ki so bili odobreni družbi Femern na eni 
strani, in ukrepov, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg na drugi strani, enak in sicer 
opravljanje prevoznih storitev v ožini Fehmarn.
70 Poleg tega in vsekakor naj bi ukrepi, odobreni samo za železniške povezave, konkurenco izkrivljali 
enako kot ukrepi, namenjeni železniški infrastrukturi stalne povezave.
71 Zato naj bi Splošno sodišče v točki 88 prve izpodbijane sodbe in v točki 63 druge izpodbijane 
sodbe napačno presodilo, da se ukrepi, odobreni družbama Femern in Femern Landanlæg, 
nanašajo na isti projekt, vendar imajo drugačen cilj in upravičence.
72 Pritožnice prav tako trdijo, da ugovor nedopustnosti, ki sta ga podali Komisija in Kraljevina 
Danska, ni utemeljen.
12                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
73 Združenje FSS trdi, da okoliščina, da projekt izvajata dve ločeni družbi, ne upravičuje, da se 
odobreni finančni ukrepi preučijo ločeno, in meni, da bi bilo treba analizo učinkov na 
konkurenco opraviti na ravni celotnega projekta. Trdi, da je del projekta, ki se nanaša na 
železniške povezave z danskim zaledjem, povezan z obstojem stalne povezave in da se 
financiranje prvih poleg tega zagotavlja z dividendami, ki jih družba Femern izplačuje družbi 
Femern Landanlæg.
74 Družba Rederi Nordö-Link trdi, da ukrepi, odobreni družbi Femern Landanlæg, vsekakor vplivajo 
na trg prevoznih storitev za prečenje ožine Fehmarn in na konkurenco na trgih, ki so nižje 
v prodajni verigi, kot je trg dobave gradbenega materiala, in višje v prodajni verigi, kot je trg 
storitev železniškega prevoza na Danskem.
75 Komisija trdi, da pritožnici izpodbijanih točk obrazložitve izpodbijanih sodb nista natančno 
opredelili.
76 Dodaja, da je prvi del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P tudi sicer 
neutemeljen.
77 Kraljevina Danska najprej trdi, da se Komisija v spornem sklepu ni dokončno izrekla o vprašanju, 
ali ukrepi, odobreni družbi Femern, lahko izkrivljajo konkurenco, niti o vprašanju, ali gre za 
podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. Trdi, da za podjetje ni mogoče opredeliti niti družbe 
Femern niti družbe Femern Landanlæg.
78 Poleg tega trdi, da pritožnice pred Sodiščem navajajo iste argumente, kot so ti, ki jih je Splošno 
sodišče zavrnilo.
79 Uveljavlja tudi nedopustnost teh argumentov, ker naj se pritožnice ne bi natančno sklicevale na 
izpodbijane točke obrazložitve izpodbijanih sodb in ker naj bi izpodbijale tudi presojo dejstev, ki 
jo je opravilo Splošno sodišče v zvezi s ciljem in funkcijo povezav z zaledjem, ne da bi zatrjevale, 
da je ta dejstva izkrivilo.
80 Nazadnje trdi, da je prvi del prvega pritožbenega razloga v obeh zadevah vsekakor neutemeljen.
b)Presoja Sodišča
81 Kar zadeva ugovor nedopustnosti, ki sta ga podali Komisija in Kraljevina Danska in ki se nanaša na 
neobstoj dovolj natančne opredelitve izpodbijanih točk obrazložitve izpodbijanih sodb, je očitno, 
da so pritožnice te točke jasno opredelile.
82 Zadostuje namreč ugotoviti, da sta se družbi Scandlines Danmark in Scandlines Deutschland 
v utemeljitev svoje argumentacije, navedene v utemeljitev prvega dela prvega pritožbenega razloga 
v zadevi C-174/19 P, izrecno sklicevali na točke od 87 do 93 prve izpodbijane sodbe, zlasti na 
točko 88 te sodbe, v katerih se je Splošno sodišče izreklo o upoštevnosti tega, ali preučeni ukrepi 
spadajo v isti projekt, za uporabo člena 107(1) PDEU. Družba Stena Line Scandinavia pa se je 
v utemeljitev prvega dela prvega pritožbenega razloga v zadevi C-175/19 P sklicevala na točke od 
62 do 71 druge izpodbijane sodbe, zlasti na točko 63 te sodbe.
83 Ta ugovor nedopustnosti je torej treba zavrniti.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                13SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
84 Prav tako ugovora nedopustnosti, ki ga je podala Kraljevina Danska in ki se nanaša na to, da naj bi 
pritožnice v okviru prvega dela prvega pritožbenega razloga zgolj ponovile argumente, navedene 
na prvi stopnji, ni mogoče sprejeti, ker pritožnice s temi argumenti izpodbijajo presojo Splošnega 
sodišča, s katero je to v točkah od 87 do 93 prve izpodbijane sodbe in v točkah od 62 do 71 druge 
izpodbijane sodbe njihove argumente zavrnilo.
85 Iz ustaljene sodne prakse Sodišča namreč izhaja, da se pravna vprašanja, obravnavana na prvi 
stopnji, lahko ponovno obravnavajo v pritožbi. Če namreč pritožnica svoje pritožbe ne bi mogla 
utemeljiti z razlogi in argumenti, ki jih je že navedla pred Splošnim sodiščem, bi pritožbeni 
postopek deloma izgubil smisel (glej zlasti sodbo z dne 21. decembra 2016 , Club Hotel Loutraki in 
drugi/Komisija , C-131/15 P, EU:C:2016:989 , točka 26).
86 Nasprotno pa, kot trdi Kraljevina Danska, argumenti, ki so jih pritožnice navedle, da bi pokazale, 
da dejavnosti družbe Femern Landanlæg vključujejo opravljanje prevoznih storitev prek ožine 
Fehmarn, niso dopustne, ker pritožnice s temi argumenti Sodišču predlagajo, naj ponovno presodi 
dejstva, ne da bi zatrjevale, da je Splošno sodišče ta dejstva izkrivilo. Presoja dejstev in dokazov, 
razen v primeru njihovega izkrivljanja, namreč ni pravno vprašanje, ki je kot tako predmet 
nadzora Sodišča v okviru pritožbe (glej v tem smislu sodbo z dne 2. marca 2021 , Komisija/Italija in 
drugi , C-425/19 P, EU:C:2021:154 , točka 52in navedena sodna praksa).
87 Ob tem, kot je generalni pravobranilec navedel v točki 92 sklepnih predlogov, iz argumentov 
o integralnosti projekta, zlasti tistih, ki se nanašajo na cilj in način financiranja projekta, nikakor 
ne izhaja, da dejavnosti družbe Femern Landanlæg zajemajo opravljanje prevoznih storitev 
v ožini Fehmarn.
88 Poleg tega se argumenti družbe Rederi Nordö-Link, da naj bi ukrepi, odobreni družbi Femern 
Landanlæg, vplivali tudi na konkurenco na trgih, ki so v prodajni verigi nižje, kot je trg dobave 
materiala za gradnjo, in višje, kot je trg storitev železniškega prevoza na Danskem, v resnici 
nanašajo na točko 91 prve izpodbijane sodbe in na točko 66 druge izpodbijane sodbe, s katerima 
je Splošno sodišče napotilo na točke izpodbijanih sodb v zvezi z obstojem konkurence. Ti 
argumenti tako ne vplivajo na pravne posledice, ki bi jih imelo to, da različni preučevani ukrepi 
spadajo v isti projekt, zato jih ni mogoče uspešno navajati v utemeljitev prvega dela prvega 
pritožbenega razloga.
89 Za presojo prvega dela prvega pritožbenega razloga prav tako ni upoštevno vprašanje, ali sta 
družbi Femern in Femern Landanlæg podjetji v smislu člena 107(1) PDEU.
90 Nazadnje, vrsta ciljev, ki se jih uresničuje z državnimi ukrepi, in razlogi zanje nikakor ne vplivajo 
na opredelitev ukrepov za državno pomoč. Člen 107(1) PDEU namreč ne razlikuje glede na vzroke 
ali cilje državnih ukrepov, temveč jih opredeljuje glede na njihove učinke (sodba z dne 
4. marca 2021 , Komisija/Fútbol Club Barcelona , C-362/19 P, EU:C:2021:169 , točka 61in 
navedena sodna praksa).
91 Iz tega sledi, da čeprav so ukrepi, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg, del projekta, ki ima 
kot celota cilj, kot je navedel generalni pravobranilec v točki 99 sklepnih predlogov, izboljšati 
pogoje prevoza potnikov in blaga med nordijskimi državami in Srednjo Evropo, ostaja dejstvo, da 
jih zgolj iz tega razloga ni mogoče v okviru člena 107(1) PDEU presojati skupaj z ukrepi, ki so bili 
odobreni družbi Femern, saj so dejavnosti prvega in drugega izmed teh podjetij različne. Ni 
namreč sporno, da se bodo, ko bo projekt izveden, dejavnosti družbe Femern Landanlæg omejile 
14                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
na upravljanje in obratovanje železniških povezav, medtem ko se bodo dejavnosti družbe Femern 
nanašale zgolj na stalno povezavo, ti različni infrastrukturi pa se poleg tega lahko uporabljata 
neodvisno druga od druge.
92 Iz navedenega izhaja, da je lahko Splošno sodišče, ne da bi napačno uporabilo pravo, v točki 88 
prve izpodbijane sodbe in v točki 63 druge izpodbijane sodbe ugotovilo, da ukrepi, ki so bili 
odobreni družbi Femern Landanlæg in ki so bili sprejeti v okviru istega projekta, kot je ta, ki 
vključuje ukrepe, ki so bili odobreni družbi Femern za stalno povezavo in ki jih je Komisija 
opredelila za državno pomoč, ne morejo „zgolj iz tega razloga“ pomeniti državne pomoči, saj 
imata ti različni vrsti ukrepov drugačen cilj in upravičence. Splošno sodišče je zato v točkah od 90 
do 92 prve izpodbijane sodbe in v točkah od 65 do 67 druge izpodbijane sodbe prav tako 
upravičeno razlikovalo med učinki ukrepov, ki so bili odobreni prvi ali drugi družbi, na 
konkurenco.
93 Iz tega sledi, da je prvi del prvega pritožbenega razloga pritožnic v zadevah C-174/19 P in 
C-175/19 P treba zavreči kot delno nedopusten in zavrniti kot delno neutemeljen.
3.Drugi in tretji del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P
a)Trditve strank
94 Pritožnice ob podpori intervenientov z drugim in tretjim delom prvega pritožbenega razloga 
v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P, ki ju je treba preučiti skupaj, trdijo, da je Splošno sodišče 
napačno uporabilo pravo, ker je ugotovilo, da trg upravljanja železniške infrastrukture na 
Danskem ni odprt za konkurenco. V točkah od 108 do 120 prve izpodbijane sodbe in v točkah od 
83 do 95 druge izpodbijane sodbe naj bi napačno zavrnilo njihove argumente glede obstoja 
dejanske konkurence in konkurence v pravu za upravljanje in obratovanje danske železniške 
infrastrukture. Organizacija NABU in združenje FSS se s to argumentacijo v bistvu strinjata.
95 Pritožnice najprej trdijo, da želijo s svojimi argumenti izpodbijati tudi presojo Splošnega sodišča iz 
točk od 94 do 96 prve izpodbijane sodbe in iz točk od 69 do 71 druge izpodbijane sodbe, da so 
železniške povezave z zaledjem del nacionalnega železniškega omrežja.
96 Kar zadeva obstoj konkurence v pravu, pritožnice menijo, da sistem licenc – predviden za 
upravljanje, obratovanje in vzdrževanje danske železniške infrastrukture ter uveden z dansko 
zakonodajo, na podlagi katere je treba za upravljanje železniške infrastrukture pridobiti licenco 
pri nacionalnem organu, pristojnem za promet, ki je bil leta 2015 nadomeščen s sistemom 
varnostnih dovoljenj – pomeni, da so te dejavnosti odprte za konkurenco, vsaj kar zadeva 
konkurenco „za“ trg upravljanja železniške infrastrukture. Vsaka družba, ki je pridobila licenco in 
varnostno dovoljenje, naj bi tako lahko zagotavljala obratovanje železniške infrastrukture. Poleg 
tega naj bi na Danskem obstajalo več subjektov, ki zagotavljajo obratovanje železniške 
infrastrukture.
97 Pritožnice se sklicujejo na „analizno mrežo“, ki jo je Komisija navedla v dokumentu 
o infrastrukturi za železnice, podzemne železnice in lokalni prevoz („Infrastructure Analytical 
Grid for Railway, Metro and local transport infrastructure“), v katerem je navedeno, da je 
upravljanje železniške infrastrukture zaprto za konkurenco le takrat, kadar sta upravljanje in 
obratovanje predmet zakonskega monopola, kar pomeni, da je storitev z zakonom rezervirana za 
izključnega izvajalca in da je vsakemu drugemu operaterju jasno prepovedano, da bi jo zagotavljal.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                15SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
98 To naj za Dansko ne bi veljalo, licenčni sistem pa naj bi podjetjem omogočal, da si konkurirajo 
tako pri izgradnji in zagotavljanju obratovanja infrastrukture kot pri zagotavljanju storitev na 
obstoječih infrastrukturah, če bi družbi Femern Landanlæg ali Banedanmark svoje dejavnosti 
prenesli na podizvajalce.
99 Poleg tega se pritožnice sklicujejo na druge gospodarske sektorje, v katerih dejavnost prav tako 
temelji na uporabi omrežja, kot so telekomunikacije, električna energija ali plin, da bi 
argumentirale, da je ugotovitev, da je neki trg odprt za konkurenco, odvisna zgolj od sistema, ki je 
bil uveden za to, da bi se konkurenčnim operaterjem omogočil dostop do infrastrukture, ne glede 
na to, ali so ti operaterji na trgu dejansko prisotni.
100 Prav tako naj bi Splošno sodišče v točki 112 prve izpodbijane sodbe in v točki 87 druge izpodbijane 
sodbe napačno uporabilo pravo, ker je menilo, da to, da so poleg družbe Banedanmark tudi druga 
podjetja pridobila licence in svoje dejavnosti upravljanja in obratovanja opravljajo na odsekih 
železniškega omrežja, ki imajo naravo „naravnih monopolov“, ne zadostuje za dokaz obstoja 
konkurence „na“ trgu ali „za“ trg zagotavljanja obratovanja in upravljanja nacionalne železniške 
infrastrukture.
101 Poleg tega naj dejstvo, da naj pravo Unije ne bi določalo, da je treba upravljanje železniške 
infrastrukture odpreti konkurenci, kot je Splošno sodišče opozorilo v točki 111 prve izpodbijane 
sodbe in v točki 86 druge izpodbijane sodbe, in dejstvo, da naj bi se gospodarski subjekti iz drugih 
držav članic lahko na Danskem sklicevali na dovoljenja, ki so jih izdale njihove države izvora, kot je 
navedlo v točki 113 prve izpodbijane sodbe in v točki 88 druge izpodbijane sodbe, ne bi bili 
upoštevni.
102 Vsekakor naj bi ukrepi, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg, izkrivljali konkurenco na 
trgih, ki so v prodajni verigi nižje, kot je trg dobave gradbenega materiala, in višje, kot je trg 
zagotavljanja storitev prevoza na Danskem.
103 Pritožnice nato s podobnimi argumenti trdijo, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo tudi 
s tem, da ni ugotovilo obstoja dejanske konkurence na trgu, na katerem deluje družba Femern 
Landanlæg, zlasti ob upoštevanju obstoja družb, pooblaščenih za upravljanje lokalnih železniških 
omrežij, ločenih od nacionalnega omrežja.
104 Sklicujejo se tudi na Sporočilo Komisije o Smernicah Evropske unije za uporabo pravil o državni 
pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL 2013, C 25, str. 1), ki se lahko 
dodelijo operaterjem za gradnjo in zagotavljanje obratovanja infrastrukture, in trdijo, da je 
upoštevno merilo za ugotovitev, ali pomoč, dodeljena družbi Femern Landanlaeg, pomeni državno 
pomoč, to, ali je ta operater financiranje prejel pod tržnimi pogoji ali ne. V obravnavani zadevi 
menijo, da to ni bilo tako.
105 V repliki trdijo, da ugovora nedopustnosti, ki sta ju podali Komisija in Kraljevina Danska, nista 
utemeljena.
106 Združenje FSS poudarja edinstvenost analize Komisije v spornem sklepu, saj naj bi se redki 
primeri, v katerih je ta institucija do zdaj ugotovila, da je prišlo do izkrivljanja konkurence, 
nanašali v bistvu le na dejavnosti drugotnega pomena, ki so se najpogosteje opravljale daleč od 
meja in so imele izključno lokalne učinke.
16                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
107 Združenje FSS trdi, da je v zvezi s sistemom licenc, ki se uporablja na Danskem, Splošno sodišče 
napačno presodilo, da ni konkurence „za“ trg železniške infrastrukture, saj naj bi bilo mogoče 
naročilo za zagotavljanje obratovanja povezav z zaledjem dodeliti kateremu koli zainteresiranemu 
operaterju. Čeprav ima vsaka železniška infrastruktura značilnosti naravnega monopola, naj to ne 
bi pomenilo, da operaterji ne morejo biti konkurenti „za“ ta trg, tako da bi finančna podpora, 
dodeljena enemu samemu od njih, izkrivljala konkurenco.
108 Tudi če bi bili ti trgi zaradi zakonskega monopola zaprti za konkurenco, bi finančna pomoč po 
mnenju združenja FSS vplivala na konkurenco v prevoznem sektorju. Javno financiranje gradnje 
infrastrukture naj bi tako moralo imeti znatne posledice za konkurenčnost sektorja v škodo 
drugih načinov prevoza, zlasti z zmanjšanjem možnosti podjetij s sedežem v drugih državah 
članicah, da opravljajo prevozne storitve na trgu te države. Združenje FSS se sklicuje zlasti na 
točki 77 in 78 sodbe z dne 24. julija 2003 , Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg
(C-280/00 , EU:C:2003:415 ), ter na sodbo z dne 30. aprila 2019 , UPF/Komisija (T-747/17 , 
EU:T:2019:271 ).
109 Združenje FSS trdi tudi, da bo imelo financiranje železniških povezav z danskim zaledjem velike 
konkurenčne posledice za trge, ki so v prodajni verigi nižje, zlasti na področju gradbeništva, ker 
bodo podjetja, ki izvajajo gradnje, povečala svoj promet.
110 Po njegovem mnenju lahko financiranje povezav z zaledjem vpliva na konkurenco kot katera koli 
druga infrastruktura omrežne industrije, ki ima značilnosti naravnega monopola. Tako naj bi 
Komisija morala financiranje takih infrastruktur vsakič skrbno preučiti glede na pravila 
o državnih pomočeh. Združenje FSS se v zvezi s tem sklicuje na točko 214 in naslednje Obvestila 
Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL 2016, 
C 262, str. 1).
111 Organizacija NABU, družbi Rederi Nordö-Link in Trelleborg Hamn ter združenje 
Aktionsbündnis se s to argumentacijo strinjajo. Družba Rederi Nordö-Link prav tako trdi, da 
obstoj zakonskega monopola ne zadošča za ugotovitev neobstoja konkurence, ker železniška 
infrastruktura konkurira drugi prometni infrastrukturi, kot so pristanišča.
112 Komisija trdi, da so argumenti pritožnic nedopustni, ker Splošno sodišče v izpodbijanih sodbah ni 
ugotovilo, da z vidika prava konkurence ni.
113 Poleg tega naj se argumenti pritožnic v zvezi z morebitno dejansko konkurenco ne bi dovolj 
natančno nanašali na izpodbijane točke obrazložitve izpodbijanih sodb in naj bi bili zato 
nedopustni.
114 Trdi tudi, da argument, da je bila konkurenca na trgih, ki so v prodajni verigi nižje in višje, 
izkrivljena, ni bil naveden pred Splošnim sodiščem in zato pomeni nov pritožbeni razlog.
115 Nazadnje, po njenem mnenju je treba argumente, s katerimi pritožnice izpodbijajo razlago 
danskega prava, ki jo je podalo Splošno sodišče, zlasti v točkah 110 in 112 prve izpodbijane sodbe 
ter v točkah 85 in 87 druge izpodbijane sodbe, zavreči kot nedopustne v delu, v katerem se 
nanašajo na presojo dejstev.
116 Komisija podredno trdi, da drugi in tretji del prvega pritožbenega razloga v obeh zadevah nista 
utemeljena.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                17SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
117 Kraljevina Danska trdi, da ta dela prvega pritožbenega razloga nista dopustna, ker le ponavljata 
argumente, navedene na prvi stopnji, in ker se nanašata na presojo dejanskega stanja, ki jo je 
opravilo Splošno sodišče, čeprav se ne zatrjuje nobeno izkrivljanje tega dejanskega stanja.
118 Trdi tudi, da drugi in tretji del prvega pritožbenega razloga v obeh zadevah nista utemeljena.
b)Presoja Sodišča
1)Dopustnost
119 V nasprotju s trditvami Komisije in Kraljevine Danske so pritožnice dovolj natančno opredelile 
točke obrazložitve izpodbijanih sodb, ki jih izpodbijajo.
120 V zadevi C-174/19 P se točka 35 glavne pritožbe nanaša na analizo Splošnega sodišča v zvezi 
z neobstojem konkurence „de lege“, navedenim v točkah od 108 do 116 prve izpodbijane sodbe, 
natančneje v točki 110 te sodbe. Prav tako se točka 47 te pritožbe nanaša na točke od 117 do 120 te 
sodbe, v katerih je Splošno sodišče odločilo o vprašanju, ali je bil ta isti trg „de facto“ odprt za 
konkurenco. Podobno je mogoče navesti glede glavne pritožbe, vložene v zadevi C-175/19 P, saj 
je družba Stena Line Scandinavia natančno opredelila točke od 83 do 91 druge izpodbijane sodbe, 
natančneje njeno točko 85, in točke od 92 do 95 te sodbe.
121 Poleg tega je treba poudariti, da pritožnicam ni mogoče očitati, da se niso specifično sklicevale na 
točke obrazložitve izpodbijanih sodb, v katerih je Splošno sodišče menilo, da je Komisija 
upravičeno ugotovila, da zadevni ukrepi ne povzročajo izkrivljanja konkurence, ker je Splošno 
sodišče na splošno izpeljalo pravne posledice svoje presoje v zvezi z izkrivljanjem konkurence in 
vplivom na trgovino v točkah 133 in 134 prve izpodbijane sodbe ter v točkah 108 in 109 druge 
izpodbijane sodbe.
122 Prav tako je treba zavrniti ugovor nedopustnosti, ki ga je vložila Komisija in ki se nanaša na to, da 
naj Splošno sodišče v izpodbijanih sodbah ne bi ugotovilo neobstoja konkurence z vidika prava. Iz 
točk 97 in 98 ter od 108 do 116 prve izpodbijane sodbe in iz naslova „,De lege‘ odprtje upoštevnih 
trgov z zakonom št. 1249“, ki je naveden pred točko 108 te sodbe, namreč izrecno izhaja, da je 
Splošno sodišče zadevne ukrepe preučilo glede na merilo izkrivljanja konkurence. Te preučitve so 
navedene tudi v točkah 72 in 73 ter od 83 do 91 druge izpodbijane sodbe.
123 Ugovor nedopustnosti, ki ga uveljavlja Kraljevina Danska in ki se nanaša na to, da argumenti 
pritožnic pomenijo le ponovitev argumentov, navedenih na prvi stopnji, je poleg tega oblikovan 
preveč splošno in nenatančno, da bi ga bilo mogoče sprejeti.
124 Nasprotno pa je treba delno ugoditi ugovoru nedopustnosti, ki sta ga podali Komisija in Kraljevina 
Danska in ki se nanaša na to, da naj bi pritožnice izpodbijale presojo dejstev, ki jo je opravilo 
Splošno sodišče, ne da bi zatrjevale ali dokazale izkrivljanje.
125 V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora očitano izkrivljanje, da se ga lahko zatrjuje, očitno izhajati 
iz listin v spisu, ne da bi bilo treba ponovno presojati dejstva in dokaze (glej v tem smislu zlasti 
sodbi z dne 2. marca 2021 , Komisija/Italija in drugi , C-425/19 P, EU:C:2021:154 , točka 52in 
navedena sodna praksa, in z dne 6. novembra 2018 , Scuola Elementare Maria 
Montessori/Komisija, Komisija/Scuola Elementare Maria Montessori in Komisija/Ferracci , od 
C-622/16 P do C-624/16 P, EU:C:2018:873 , točka 107).
18                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
126 Iz tega izhaja, da pritožnice ne morejo izpodbijati presoje Splošnega sodišča iz točk od 94 do 96 
prve izpodbijane sodbe in iz točk od 69 do 71 druge izpodbijane sodbe, da so železniške povezave 
z danskim zaledjem, na katere se projekt nanaša, del danskega nacionalnega železniškega omrežja, 
saj niso zatrjevale izkrivljanja, da bi izpodbile to presojo, ki v bistvu temelji na ugotovitvi, navedeni 
v točki 95 prve izpodbijane sodbe in točki 70 druge izpodbijane sodbe, da bo železniške povezave, 
ki bodo nastale z razširitvijo in izboljšanjem železniške povezave, ki obstaja med mestoma 
Ringsted in Rødby ter ki pripada družbi Banedanmark, upravljala zadnjenavedena družba 
v skladu s pravili, ki se uporabljajo za celotno nacionalno omrežje, ter da bodo zato te povezave 
zgolj povezale stalno povezavo z obstoječim nacionalnim omrežjem, s čimer bodo postale 
sestavni del tega nacionalnega omrežja.
127 Iz tega tudi izhaja, da pritožnice prav tako ne morejo nasprotovati analizi Splošnega sodišča v zvezi 
s trgi, na katerih bi ukrepi, odobreni družbi Femern Landanlæg, lahko izkrivljali konkurenco, tako 
da bi v okviru svojih pritožb zatrjevale izkrivljanje konkurence na drugih trgih, ki so v prodajni 
verigi nižje ali višje od tistih, ki jih je analiziralo Splošno sodišče.
128 V nasprotju s tem, kar trdi zlasti Komisija, pa pritožnice z argumenti – usmerjenimi zoper presojo 
Splošnega sodišča v točkah 110 in 112 prve izpodbijane sodbe ter v točkah 85 in 87 druge 
izpodbijane sodbe, da danska ureditev licenc ne pomeni, da mora biti trg upravljanja in 
zagotavljanja obratovanja nacionalne železniške infrastrukture odprt za konkurenco – ne 
izpodbijajo zgolj presoje dejstev, ki jo je opravilo Splošno sodišče, temveč se sklicujejo tudi na 
pravno presojo, ki jo je opravilo v zvezi s tako ureditvijo, kar zadeva obstoj konkurence „za“ 
zadevni trg v položaju, v katerem je del obratovanja infrastrukture tudi predmet monopola, zato 
je treba šteti, da so ti argumenti na ravni pritožbe dopustni.
2)Vsebinska presoja
129 Kot je bilo navedeno v točki 62 te sodbe, opredelitev za „državno pomoč“ v smislu člena 107(1) 
PDEU med drugim zahteva, da zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco v smislu te 
določbe.
130 Kot je Komisija v bistvu navedla v točkah 188 in 219 svojega obvestila o pojmu „državna pomoč“ 
po členu 107(1) PDEU, dejstvo, da država članica javno službo, ki je predmet zakonskega 
monopola, dodeli javnemu podjetju, v nekaterih okoliščinah ne povzroči izkrivljanja konkurence 
in prednost, dana subjektu, ki zagotavlja obratovanje infrastrukture, ki je predmet zakonskega 
monopola, v takih okoliščinah ne more izkrivljati konkurence. Vendar je, kot je Komisija prav 
tako pojasnila v točki 188(b) tega obvestila, za to, da bi bilo tako izkrivljanje v takih okoliščinah 
lahko izključeno, nujno, da zakonski monopolist ne izključuje le konkurence „na“ trgu, ampak 
tudi konkurenco „za“ trg, ker izključuje kakršno koli morebitno konkurenco, da bi postal 
izključni ponudnik zadevne storitve (glej v tem smislu sodbo z dne 19. decembra 2019 , Arriva 
Italia in drugi , C-385/18 , EU:C:2019:1121 , točka 57).
131 V obravnavani zadevi pritožnici nista izpodbijali ugotovitve Splošnega sodišča iz točke 112 prve 
izpodbijane sodbe in točke 87 druge izpodbijane sodbe, da družba Banedanmark nacionalno 
železniško omrežje upravlja kot zakonski monopol.
132 Zato ni sporno, da ima družba Banedanmark tak zakonski monopol za upravljanje in zagotavljanje 
obratovanja nacionalne železniške infrastrukture, ki jo ima in katere del so železniške povezave 
z zaledjem.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                19SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
133 Iz izpodbijanih sodb je razvidno tudi, da bo družba Banedanmark ostala odgovorna za upravljanje 
in obratovanje železniških povezav po izvedbi projekta, vključno s povezavami, ki pripadajo družbi 
Femern Landanlæg.
134 Poleg tega, čeprav zlasti iz točke 112 prve izpodbijane sodbe in točke 87 druge izpodbijane sodbe 
izhaja, da danska ureditev podjetjem, ki izpolnjujejo določene pogoje, omogoča pridobitev licence 
za upravljanje in obratovanje odsekov železniškega omrežja, gre za dele tega omrežja, ki so ločeni 
od nacionalnega železniškega omrežja.
135 V zvezi s tem ni bilo dokazano niti zatrjevano, da bi dodelitev licenc ali pozneje izdaja varnostnih 
dovoljenj omogočila drugim podjetjem poleg družbe Banedanmark, da opravljajo dejavnosti na ali 
za trg upravljanja in obratovanja nacionalne železniške infrastrukture.
136 Dodati je treba, da je na podlagi dejstva, da ima družba Banedanmark zakonski monopol za 
upravljanje in obratovanje nacionalne železniške infrastrukture, mogoče ugotoviti, da je 
Kraljevina Danska s predpisi zavezana upravljanje in obratovanje nacionalne železniške 
infrastrukture dodeliti izključno temu upravljavcu v smislu, kot to zahteva sodna praksa Sodišča 
(glej v tem smislu sodbo z dne 19. decembra 2019 , Arriva Italia in drugi , C-385/18 , 
EU:C:2019:1121 , točka 58in navedena sodna praksa).
137 Poleg tega je Splošno sodišče, potem ko je v točki 113 prve izpodbijane sodbe in v točki 88 druge 
izpodbijane sodbe ugotovilo, da danska zakonodaja gospodarskim subjektom s sedežem v drugih 
državah članicah Unije omogoča, da se sklicujejo na dovoljenja, izdana v državi izvora, iz tega 
sklepalo, ne da bi napačno uporabilo pravo, da trg upravljanja ali obratovanja železniške 
infrastrukture na Danskem samo zato ni odprt za konkurenco.
138 Kar zadeva argument združenja FSS, da je treba tudi v primeru takega monopola preučiti obstoj 
potencialne konkurence z drugimi načini prevoza, ki temelji na točki 97 sodbe z dne 
30. aprila 2019 , UPF/Komisija (T-747/17 , EU:T:2019:271 ), iz te točke 97 izhaja, da se je ta zadeva 
nanašala na drugačen položaj kot v obravnavanih zadevah, v katerem Komisija ni ugotovila, da 
obstaja potencialna konkurenca za pristaniške storitve, ki se ponujajo v okviru monopola, temveč 
za prevozne storitve, ki jih ponujajo pristanišča in ki so v neki meri konkurenčne s prevoznimi 
storitvami, ki jih ponujajo druga pristanišča ali drugi prevozniki.
139 Nazadnje, v nasprotju s trditvami pritožnic je ugotovitev Splošnega sodišča iz točke 111 prve 
izpodbijane sodbe in točke 86 druge izpodbijane sodbe, da pravo Unije priznava, da železniška 
infrastruktura pomeni naravni monopol, upoštevna za preverjanje, ali pravo Unije ne glede na to, 
kar določa dansko pravo, nasprotuje zakonskemu monopolu družbe Banedanmark.
140 Iz navedenega izhaja, da je Splošno sodišče v točkah 110 in 112 prve izpodbijane sodbe ter 
v točkah 85 in 87 druge izpodbijane sodbe lahko upravičeno ugotovilo, da iz danske zakonodaje, 
ki vzpostavlja sistem licenc za upravljanje železniške infrastrukture, ne izhaja, da je obstajala 
konkurenca „de lege“ „na“ ali „za“ trg upravljanja in obratovanja nacionalne infrastrukture, za 
katera ima družba Banedanmark zakonski monopol.
141 Dodati je treba, da to, da se zadevni ukrepi dodelijo drugemu podjetju, kot je družba Femern 
Landanlæg, ki ga je danski zakonodajalec ustanovil za zagotovitev financiranja dela projekta, ki se 
nanaša na železniške povezave z danskim zaledjem, in ki bo odgovorno tudi za obratovanje in 
vzdrževanje teh povezav, te ugotovitve ne more spremeniti.
20                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
142 Zlasti je treba poudariti dejstvo, da je Splošno sodišče v točki 119 prve izpodbijane sodbe in 
v točki 94 druge izpodbijane sodbe, ne da bi bilo to izpodbijano, ugotovilo, da niti iz danske 
zakonodaje v zvezi z družbo Femern Landanlæg niti iz statuta te družbe ne izhaja, da ta družba 
opravlja ali bi lahko opravljala druge naloge, kot so te, ki so ji bile zaupane za izvedbo projekta.
143 Prav tako je upoštevna ugotovitev Splošnega sodišča v točki 132 prve izpodbijane sodbe in 
v točki 107 druge izpodbijane sodbe v okviru preučitve vprašanja, ali sporni ukrepi pomoči lahko 
vplivajo na trgovino med državami članicami, da okoliščina, da družba Banedanmark opravlja 
dejavnosti vzdrževanja danskega železniškega omrežja v konkurenci z drugimi družbami in da 
lahko vstopi na druge nacionalne trge, tudi če bi bila dokazana, ne dokazuje, na eni strani, da 
ukrepi, ki so bili odobreni družbi Femerg Lanemerg, ne pa družbi Banedanmark, pomenijo 
posredno pomoč družbi Banedanmark, niti na drugi strani, da so ti ukrepi taki, da bi lahko 
povzročili izkrivljanje konkurence na trgu, na katerem deluje družba Femerg Lanemerg.
144 Iz navedenega izhaja, da je Splošno sodišče lahko upravičeno zavrnilo argumente, ki so jih 
pritožnice navedle v okviru drugega dela prvega tožbenega razloga v zvezi z obstojem konkurence 
„de lege“ na trgu, na katerem deluje družba Femern Landanlæg.
145 Iz istih razlogov argumenti, ki so jih pritožnice navedle v okviru tretjega dela prvega pritožbenega 
razloga, ki se nanašajo na „de facto“ odprtje za konkurenco in ki so analogni argumentom v zvezi 
z odprtjem „de lege“ za konkurenco, te analize ne morejo ovreči.
146 Glede argumenta pritožnic, da naj bi bilo upoštevno merilo za analizo v resnici to, ali so bila 
finančna sredstva, ki jih je prejela družba Femern Landanlæg, dodeljena pod pogoji, ki ustrezajo 
tržnim pogojem, je treba opozoriti, da gre za ločen pogoj, potreben za opredelitev za državno 
pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni upošteven glede vprašanja, ali je trg, na katerem deluje 
podjetje, odprt za konkurenco.
147 Iz tega sledi, da je treba drugi in tretji del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in 
C-175/19 P zavreči kot delno nedopustna in zavrniti kot delno neutemeljena.
4.Četrti del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P
a)Trditve strank
148 Pritožnice ob podpori intervenientov s četrtim delom prvega pritožbenega razloga v zadevah 
C-174/19 P in C-175/19 P trdijo, da je Splošno sodišče v točkah od 121 do 127 prve izpodbijane 
sodbe in v točkah od 96 do 102 druge izpodbijane sodbe napačno uporabilo pravo, ker je za 
presojo učinkov ukrepov, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg, na konkurenco 
razlikovalo med dejavnostmi gradnje in vzdrževanja železniške infrastrukture na eni strani ter 
dejavnostmi upravljanja in obratovanja te infrastrukture na drugi strani. Organizacija NABU in 
združenje FSS se s to argumentacijo v bistvu strinjata.
149 Pritožnice trdijo, da danski sistem licenc, ki je bil pozneje nadomeščen s sistemom varnostnega 
dovoljenja, brez razlikovanja zajema vse te dejavnosti. Pojasnjujejo, da je v danskem pravu 
upravljavec infrastrukture opredeljen kot vsak subjekt, ki je za to infrastrukturo odgovoren.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                21SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
150 Dodajajo, da razlogi, iz katerih Splošno sodišče razlikuje med temi dejavnostmi, niso razvidni iz 
izpodbijanih sodb in da to razlikovanje ne izhaja iz Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta 
in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja 
(UL 2012, L 343, str. 32), ki je sicer omenjena v točkah od 101 do 104 prve izpodbijane sodbe in 
v točkah od 76 do 79 druge izpodbijane sodbe. Sklicujejo se zlasti na člen 3, točka 2, te direktive, ki 
določa, da „upravljavec infrastrukture“ pomeni vsak organ ali podjetje, ki je odgovoren zlasti za 
„upravljanje in vzdrževanje“ železniške infrastrukture, in na člen 7(1) te direktive, ki se brez 
dodatnih pojasnil sklicuje na „bistvene funkcije“ upravljavca infrastrukture.
151 Trdijo, da je Splošno sodišče v točkah 125 in 127 prve izpodbijane sodbe ter točkah 100 in 102 
druge izpodbijane sodbe napačno uporabilo pravo in izkrivilo dokaze, ker je ugotovilo, da niti iz 
danske zakonodaje, niti iz spornega sklepa, niti iz statuta družbe Femern Landanlæg ne izhaja, da 
je to podjetje odgovorno za opravljanje nalog gradnje in vzdrževanja železniškega omrežja 
v konkurenci z drugimi operaterji.
152 Dodajajo, da v nasprotju s trditvami Kraljevine Danske argumentov zoper točko 125 prve 
izpodbijane sodbe in točko 100 druge izpodbijane sodbe, v katerih je Splošno sodišče ugotovilo, 
da družba Femern Landanlæg ne more opravljati teh nalog, ni mogoče šteti za nov in zato 
nedopusten pritožbeni razlog, ker presoja, navedena v teh točkah, ne izhaja iz spornega sklepa in 
je zato ni bilo mogoče izpodbijati pred Splošnim sodiščem.
153 Družbi Rederi Nordö-Link in Trelleborg Hamn ter združenje Aktionsbündnis trdijo tudi, da je 
Splošno sodišče v točkah 122 in 127 prve izpodbijane sodbe ter v točkah 97 in 102 druge 
izpodbijane sodbe izkrivilo dokaze, vključno s spornim sklepom, ker je menilo, da dejavnosti 
upravljanja in obratovanja omrežja Femern Landanlæg ne zajemajo gradnje in vzdrževanja tega 
omrežja.
154 Komisija in Kraljevina Danska menita, da četrti del prvega pritožbenega razloga ni utemeljen.
155 Kraljevina Danska dodaja, da so argumenti, s katerimi pritožnice izpodbijajo razlago Splošnega 
sodišča glede danske zakonodaje, novi in jih je treba vsekakor zavreči kot nedopustne.
b)Presoja Sodišča
156 Najprej je treba navesti, da je Splošno sodišče, potem ko je v točkah od 122 do 124 prve 
izpodbijane sodbe in v točkah od 98 do 100 druge izpodbijane sodbe navedlo upoštevne 
nacionalne določbe, v točki 125 prve izpodbijane sodbe in v točki 100 druge izpodbijane sodbe 
ugotovilo, da je družba Femern Landanlæg odgovorna za izvajanje dejavnosti gradnje in 
obratovanja železniških povezav, ne more pa sama izpolniti nalog v zvezi z vzdrževanjem in 
gradnjo omrežja, v konkurenci z drugimi operaterji. Zato je v nasprotju s trditvami pritožnic ta 
presoja zadostno obrazložena.
157 Dalje, ne da bi bilo treba odločiti o ugovoru nedopustnosti, ki ga je podala Kraljevina Danska, je 
treba ugotoviti, da je argumente pritožnic, s katerimi želijo dokazati, da je Splošno sodišče 
izkrivilo dokaze z ugotovitvijo, da družba Femern Landanlæg ni pristojna za gradbene naloge in 
naloge vzdrževanja železniške infrastrukture, vsekakor treba zavrniti kot brezpredmetne.
158 Kot poudarjata Komisija in Kraljevina Danska, namreč niti iz točke 125 prve izpodbijane sodbe 
niti iz točke 100 druge izpodbijane sodbe ne izhaja, da družba Femern Landanlæg ni odgovorna 
za gradnjo in vzdrževanje železniških povezav. Splošno sodišče je zgolj navedlo, da to podjetje ne 
22                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
„more samo izpolniti“ teh nalog ali, kot je pojasnilo v točki 127 prve izpodbijane sodbe in 
v točki 102 druge izpodbijane sodbe, da navedeno podjetje teh dejavnosti „ne opravlja 
neposredno“, ne da bi bila ta presoja dejstev izpodbijana.
159 Splošno sodišče je v točki 9 izpodbijanih sodb v opisu projekta tudi opozorilo, da bo družba 
Femern Landanlæg „odgovorna“ za gradnjo in upravljanje „vključno z vzdrževanjem“ železniških 
povezav z zaledjem ter da bo stroške nosila sorazmerno s svojim lastniškim deležem, drugi del pa 
bo nosila družba Banedanmark. Poleg tega zlasti iz točke 124 prve izpodbijane sodbe in iz točke 99 
druge izpodbijane sodbe izhaja, da bo družba Banedanmark odgovorna za izvajanje teh dejavnosti.
160 Iz tega sledi, da razlikovanje, ki ga je Splošno sodišče vzpostavilo v točki 122 prve izpodbijane 
sodbe in v točki 97 druge izpodbijane sodbe, med trgom gradnje in vzdrževanja železniške 
infrastrukture, na katerem družba Femern Landanlæg ni „dejavna“, ter trgom upravljanja in 
obratovanja „v ožjem smislu“ temelji izključno na razlikovanju med tem, ali to podjetje te različne 
dejavnosti dejansko izvaja.
161 Vendar je treba, kot poudarja Komisija, pri presoji učinka ukrepov, ki so bili odobreni družbi 
Femern Landanlæg, na konkurenco upoštevati prav tiste dejavnosti, za katere je to podjetje 
dejansko zadolženo.
162 Ker družba Femern Landanlæg ne more sama zagotavljati niti gradbene dejavnosti niti dejavnosti 
vzdrževanja železniških povezav, je Splošno sodišče v točki 126 prve izpodbijane sodbe in 
v točki 101 druge izpodbijane sodbe lahko upravičeno ugotovilo, da obstoj družb, ki te dejavnosti 
opravljajo v danskem železniškem omrežju, zlasti na podlagi javnega razpisa za oddajo javnih 
naročil, ne dokazuje, da so dejavnosti upravljanja ali zagotavljanja obratovanja železniške 
infrastrukture, ki jih na tem področju izvaja družba Femern Landanlæg, prav tako odprte za 
konkurenco.
163 Kar zadeva argumente, da se dejavnosti tega podjetja vseeno izvajajo na trgu, odprtem za 
konkurenco, kot naj bi to izhajalo zlasti iz sistema licenc, ki obstaja na Danskem, je treba 
poudariti, da se ti argumenti dejansko nanašajo na učinek – na konkurenco – ukrepov, 
odobrenih družbi Femern Landanlæg, ki je predmet drugega in tretjega dela prvega tožbenega 
razloga.
164 Iz tega sledi, da Splošno sodišče s tem, da je razlikovalo med dejavnostmi družbe Femern 
Landanlæg, ki se nanašajo na gradnjo in vzdrževanje železniškega omrežja, in dejavnostmi v zvezi 
z obratovanjem tega omrežja v ožjem smislu, ni napačno uporabilo prava.
165 Zato je treba četrti del prvega pritožbenega razloga v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P zavrniti 
kot neutemeljen.
166 Ker je treba zavrniti vse dele prvega tožbenega razloga, je treba prvi tožbeni razlog zavrniti.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                23SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
D.Drugi pritožbeni razlog v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P
1.Trditve strank
167 Pritožnice, združenje FSS in družba Rederi Nordö-Link z drugim pritožbenim razlogom v zadevah 
C-174/19 P in C-175/19 P trdijo, da ukrepi, ki so bili odobreni družbi Femern Landanlæg, lahko 
vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU, ker lahko vplivajo na 
konkurenco tako na trgu upravljanja železniške infrastrukture kot na trgu prevoza, ki se opravlja 
prek ožine Fehmarn. Upoštevati pa naj bi bilo treba tudi čezmejnost projekta, ki povezuje dve 
državi članici.
168 Komisija in Kraljevina Danska trdita, da drugi pritožbeni razlog ni dopusten, ker pritožnice niso 
natančno opredelile točk obrazložitve izpodbijanih sodb, ki jih izpodbijajo, in da je vsekakor 
neutemeljen.
169 Kraljevina Danska dodaja, da so argumenti, s katerimi pritožnice izpodbijajo točke od 129 do 132 
prve izpodbijane sodbe in točke od 104 do 107 druge izpodbijane sodbe, ne da bi zatrjevale, da je 
Splošno sodišče izkrivilo dejstva ali dokaze, nedopustne, ker se nanašajo na presojo dejstev, ki jo je 
opravilo Splošno sodišče.
2.Presoja Sodišča
170 V nasprotju s trditvami Komisije in Kraljevine Danske so v drugem pritožbenem razlogu 
v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P izpodbijane točke izpodbijanih sodb dovolj natančno 
opredeljene, saj se pritožnice sklicujejo zlasti na točke od 128 do 132 prve izpodbijane sodbe in 
točke od 103 do 107 druge izpodbijane sodbe, v katerih je Splošno sodišče odločilo o argumentih 
pritožnic v zvezi s tem, ali so sporni ukrepi pomoči vplivali na trgovino med državami članicami.
171 Navesti je treba tudi, da pritožnicam ni mogoče očitati, da niso specifično navedle točk 
izpodbijanih sodb, v katerih naj bi Splošno sodišče ugotovilo, da zadevni ukrepi ne morejo 
vplivati na trgovino, ker je Splošno sodišče v točkah 133 in 134 prve izpodbijane sodbe ter 
v točkah 108 in 109 druge izpodbijane sodbe v celoti zavrnilo prvi tožbeni razlog in prvi očitek 
drugega dela tretjega pritožbenega razloga pritožnic, ki sta se nanašala na kršitev člena 107(1) 
PDEU in kršitev obveznosti začetka formalnega postopka preiskave v zvezi z analizo ukrepov, 
odobrenih družbi Femern Landanlæg za načrtovanje, izgradnjo in obratovanje železniških 
povezav.
172 Nato je treba spomniti, da iz preučitve drugega in tretjega dela prvega pritožbenega razloga izhaja, 
da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, da je presodilo, da je Komisija upravičeno 
ugotovila, da na trgu upravljanja in obratovanja nacionalne železniške infrastrukture ni 
konkurence.
173 Iz tega sledi, da je Splošno sodišče v točkah 129 in 130 prve izpodbijane sodbe ter 
v točkah 104 in 105 druge izpodbijane sodbe prav tako lahko upravičeno ugotovilo, prvič, da 
neobstoj konkurence na tem trgu družbam s sedežem v drugih državah članicah preprečuje vstop 
na ta trg, in drugič, da zakon o načrtovanju, naveden v točki 13 obrazložitve spornega sklepa, in 
zakon o gradnji, naveden v točki 50 obrazložitve tega sklepa, družbi Femern Lanldanædag ne 
omogočata, da bi opravljala druge dejavnosti razen načrtovanja, gradnje in zagotavljanja 
obratovanja železniških povezav.
24                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
174 Iz tega je tako lahko v točki 131 prve izpodbijane sodbe in v točki 106 druge izpodbijane sodbe 
sklepalo, da pritožnice niso uspele dokazati, da bi lahko družba Femern Landanlæg opravljala 
druge dejavnosti razen dejavnosti v zvezi s projektom in bi tako lahko vstopila na trge v drugih 
državah članicah.
175 Kot poudarja Kraljevina Danska, te točke spadajo v okvir presoje dejanskega stanja, ki jo je 
opravilo Splošno sodišče in v zvezi s katero ni bilo izrecno niti zatrjevano niti dokazano nikakršno 
izkrivljanje.
176 Glede argumenta pritožnic, ki se nanaša na čezmejnost projekta, ker naj bi omogočil povezavo 
dveh držav članic, je treba poudariti, da se ukrepi, obravnavani v okviru tega pritožbenega 
razloga, vsekakor nanašajo le na železniške povezave z danskim zaledjem, ki niso „čezmejne“ 
v smislu, na katerega se sklicujejo pritožnice. V zvezi s financiranjem teh povezav je bila poleg 
tega opravljena presoja, ločena od presoje financiranja stalne povezave, kot je razvidno zlasti iz 
točke 88 prve izpodbijane sodbe in iz točke 63 druge izpodbijane sodbe.
177 Iz navedenega izhaja, da Splošno sodišče ni napačno uporabilo prava s tem, da je v točki 133 prve 
izpodbijane sodbe in v točki 108 druge izpodbijane sodbe presodilo, da Komisija pri preučitvi 
merila vpliva na trgovino med državami članicami ni napačno uporabila prava in da ni imela 
resnih težav, zaradi katerih bi morala začeti formalni postopek preiskave.
178 Iz tega sledi, da drugi pritožbeni razlog v zadevah C-174/19 P in C-175/19 P ni utemeljen.
179 Ker so bili vsi pritožbeni razlogi, ki so jih pritožnice navedle v utemeljitev svojih glavnih pritožb, 
zavrnjeni, je treba ti pritožbi zavrniti v celoti.
VII. Nasprotni pritožbi
180 Komisija v nasprotnih pritožbah navaja en sam pritožbeni razlog, ki se nanaša na to, da naj bi 
Splošno sodišče neupravičeno implicitno priznalo procesno upravičenje pritožnic za izpodbijanje 
spornega sklepa v delu, v katerem se nanaša na ukrepe, odobrene družbi Femern Landanlæg.
181 Pritožnice, organizacija NABU in združenje FSS trdijo, da sta ti nasprotni pritožbi nedopustni.
182 V zvezi s tem in ne da bi bilo treba odločiti o tem ugovoru nedopustnosti nasprotnih pritožb, je 
treba navesti, na eni strani, da Splošno sodišče v izpodbijanih sodbah, kot je generalni 
pravobranilec navedel v točki 43 sklepnih predlogov, ni odločilo o dopustnosti tožb, ki so jih 
pritožnice pri njem vložile zoper sporni sklep v delu, v katerem se nanaša na ukrepe, odobrene 
družbi Femern Landanlæg, in na drugi strani, da je lahko upravičeno ravnalo tako, saj s tem, da je 
ti tožbi zavrnilo, ni napačno uporabilo prava.
183 Iz tega sledi, da je treba nasprotni pritožbi zavrniti.
VIII. Stroški
184 Člen 184(2) Poslovnika Sodišča določa, da če pritožba ni utemeljena, o stroških odloči Sodišče.
185 Člen 138(1) tega poslovnika, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi člena 184(1) 
navedenega poslovnika, določa, da se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki.
ECLI:EU:C:2021:801                                                                                                                25SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA
186 Ker je Komisija predlagala, naj se pritožnicam naloži plačilo stroškov in te s svojimi pritožbenimi 
razlogi niso uspele, se jim naloži, naj poleg svojih stroškov nosijo tudi stroške, ki so Komisiji nastali 
v okviru glavnih pritožb.
187 Ker Komisija s svojimi predlogi v okviru nasprotnih pritožb ni uspela, je treba odločiti, da nosi 
svoje stroške v zvezi s tema pritožbama.
188 Člen 184(4) Poslovnika določa, da če pritožbe ni vložil intervenient na prvi stopnji, se mu lahko 
plačilo stroškov pritožbenega postopka naloži le, če je sodeloval pri pisnem ali ustnem delu 
postopka pred Sodiščem. Če je intervenient sodeloval v postopku, lahko Sodišče odloči, da nosi 
svoje stroške.
189 V skladu s temi določbami Kraljevina Danska, združenje FSS in organizacija NABU, intervenienti 
na prvi stopnji, ki so sodelovali v postopku pred Sodiščem, nosijo svoje stroške v zadevah, v katerih 
so intervenirali.
190 Nazadnje, v skladu s členom 140(3) Poslovnika, ki se za pritožbeni postopek uporablja na podlagi 
člena 184(1) tega poslovnika, lahko Sodišče intervenientu, ki ni eden od subjektov iz 
odstavkov 1 in 2 tega člena, naloži, da nosi svoje stroške.
191 V skladu s temi določbami družbi Rederi Nordö-Link in Trelleborg Hamn ter združenje 
Aktionsbündnis nosijo svoje stroške v obeh zadevah.
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1.Glavni pritožbi in nasprotni pritožbi se zavrnejo.
2.Družbe Scandlines Danmark ApS, Scandlines Deutschland GmbH in Stena Line 
Scandinavia AB poleg svojih stroškov nosijo stroške, ki so Evropski komisiji nastali 
v zvezi z glavnima pritožbama.
3.Evropska komisija nosi svoje stroške v zvezi z nasprotnima pritožbama.
4.Kraljevina Danska, združenje Föreningen Svensk Sjöfart in organizacija Naturschutzbund 
Deutschland (NABU) eV nosijo vsak svoje stroške.
5.Družbi Rederi Nordö-Link AB in Trelleborg Hamn AB ter združenje Aktionsbündnis 
gegen eine feste Fehmarnbeltquerung eV nosijo svoje stroške.
Podpisi
26                                                                                                                ECLI:EU:C:2021:801SODBA Z DNE 6. 10. 2021 – ZDRUŽENI ZADEVI C-174/19 P IN C-175/19 P 
SCANDLINES DANMARK IN SCANDLINES DEUTSCHLAND /KOMISIJA