SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2016 :496 1Zadeva C-1 2 3 / 1 5
Max-Heinz Feilen
proti
Finanzamt Fulda
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Bundesfinanzhof)
„Predhodno o dločanje — Obdavčenje — Prosti pretok ka pitala — Davek na dediščine — 
Zakono daja države članice, ki d oloča znižanje davka n a dediščine, ki s e uporablja za zapuščine, v katere 
je vključeno p remoženje, ki j e že bilo predmet dedovanja, ki j e bilo s tem da vkom obdavčeno v tej 
državi članici — Omejitev — Upravičenost — Doslednost davčnega sistema“
Povzetek – Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 30. junija 2016
Prosti pretok kapitala in svoboda plačil — Omejitve — Davek na ded iščine — Nacionalna zakonodaja 
v zvezi z izračunom d avka na ded iščine, ki določa znižanje navedenega davka, ki se u porablja za 
zapuščine, v katere je vključeno premoženje, ki je že bilo predmet ded ovanja, ki je bilo s tem davkom 
obdavčeno v tej državi članici — Različno obravnavanje glede n a to, kje sta bila ob predhodnem 
dedovanju p remoženje in kraj stalnega p rebivališča strank pri ded ovanju — Nedopustnost — 
Upravičenost — Nujnost zagotovitve doslednosti davčnega sistema
(člen 63(1) PDEU in člen 65 P DEU)
Člena 63(1) PD EU in 65 PD EU n e nasprotujeta zakono daji države č lanice, ki z a osebe določenega 
davčnega razreda, ki p odedujejo premoženje, določa znižanje da vka n a dediščine, če zapuščina zajema 
premoženje, ki j e bilo v desetih letih pred tem d edovanjem ž e podedovano, če je bil da vek na 
dediščine pri tem p redhodnem d edovanju pobran v tej državi članici.
Ta zakono daja sicer določa, da j e pravica do znižanja da vka n a dediščine odvisna od tega, kje je bilo 
premoženje, ki j e vključeno v zapuščino, v času predhodnega dedovanja, in od kra ja stalnega 
prebivališča zapustnika a li prejemnika v času tega predhodnega dedovanja. Njena posledica je, da j e 
dediščina, ki z ajema premoženje, ki j e bilo v drugi državi članici v času predhodnega dedovanja, ko 
nobena od strank ni stalno p rebivala v zadevni državi članici, obdavčena z višjim da vkom na dediščine 
kot premoženje, ki j e bilo prejeto v okviru zapuščine, ki j e zajemala le premoženje, ki j e bilo v času 
predhodnega dedovanja v zadnjenavedeni državi članici, ali ki j e zajemala premoženje, ki j e bilo 
v drugi državi članici v času predhodnega dedovanja, ko j e vsaj ena od strank stalno p rebivala 
v zadevni državi članici. Njen učinek je zmanjševanje vrednosti zapuščine in ta zakono daja pomeni 
omejitev p retoka ka pitala v smislu člena 63(1) PD EU.
V zvezi z morebitno u pravičenostjo navedene omejitve, ki t emelji na členu 65 PD EU, je treba 
razlikovati me d ra zličnim o bravnavanjem, ki g a člen 65(1)(a) PD EU d opušča, in samovoljno 
diskriminacijo, ki j e s členom 65(3) PD EU prepovedana. Nujno je, da s e različno o bravnavanje nanaša 
na položaje, ki n iso objektivno p rimerljivi, ali da j e utemeljeno z nujnim ra zlogom v splošnem
2 ECLI:EU:C:2016 :496POVZETEK–ZADEVAC-123/15
FEILEN
 interesu. V zvezi s primerljivostjo zadevnih položajev n i sporno, da z akono daja za namene da vka n a 
dediščine enako o bravnava osebe iz nekega da včnega razreda, ki p rebivajo na nacionalnem o zemlju in 
ki podedujejo premoženje, ki z ajema premoženje, ki j e bilo v desetih letih pred dedovanjem ž e predmet 
dedovanja, pri ka terem s o prejemniki spadali v isti davčni razred, ne glede na položaj tega premoženja 
ali kra j stalnega prebivališča strank pri tem d edovanju v času predhodnega dedovanja. Le pri uporabi 
znižanja da vka n a dediščine ta zakono daja različno o bravnava te osebe glede na to, ali je bilo zadevno 
premoženje v času predhodnega dedovanja na nacionalnem o zemlju, in glede na to, ali so stranke p ri 
tem d edovanju stalno p rebivale na tem o zemlju. Iz tega izhaja, da s e ra zlično o bravnavanje, ki j e 
določeno v navedeni zakono daji, nanaša na položaje, ki s o objektivno p rimerljivi.
Vendar s tem, da d oloča, da i majo do znižanja da vka n a dediščine pravico le osebe, ki s o podedovale 
premoženje, glede ka terega je bil ta da vek že pobran v državi članici obdavčitve o b predhodnem 
dedovanju, kon cept te da včne ugodnosti izraža simetrično l ogiko, s čimer ustvarja neposredno 
povezavo me d navedeno da včno u godnostjo in predhodno o bdavčitvijo. V nasprotju s to logiko b i 
bilo, če bi do te da včne ugodnosti imele pravico tudi o sebe, ki s o podedovale premoženje, glede 
katerega da vek na dediščine ni bil pobran v tej državi članici. Ker je namen da včne ugodnosti, ki j o 
določa nacionalna zakono daja, v določenem o bsegu zmanjšati da včno b reme d ediščine, ki z ajema 
premoženje, ki j e bilo preneseno me d ožjimi sorodniki in ki j e bilo prej že obdavčeno, tako da s e 
delno p repreči dvojna obdavčitev tega premoženja v državi članici obdavčitve v kratkem č asovnem 
razmiku, obstaja neposredna povezava me d znižanjem da vka n a dediščino i n predhodno p obranim 
davkom n a dediščino, ker se ta da včna ugodnost in ta predhodna obdavčitev n anašata na isti davek, 
isto premoženje in ožje člane iste družine.
Zato lahko n ujnost zagotovitve d oslednosti davčnega sistema upraviči omejitev p retoka ka pitala, ki 
izhaja iz take n acionalne zakono daje.
(Glej točke 21, 22, 24, od 26 d o 28 , 33, 34, 37, 38, 42 in izrek.)