Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Pravila Skupnosti – Podjetje – Pojem – „Speča družba“ – Izključitev

(člen 81(1) ES)

2. Konkurenca – Globe – Solidarna odgovornost za plačilo – Pogoji

(člen 81(1) ES)

3. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Odvračalni učinek globe

(člen 81 ES; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1(A), četrti in peti odstavek)

Summary

1. Konkurenčno pravo Skupnosti se nanaša na dejavnost podjetij. Pojem podjetja zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihovo pravno obliko in način financiranja. Gospodarska dejavnost je vsaka dejavnost, ki na nekem trgu ponuja blago ali storitve.

„Speče družbe“ v smislu angleškega prava družb, ki ne opravlja gospodarskih dejavnosti in ne ustvarja prometa, torej ni mogoče šteti za neposredno udeleženko v kartelu niti za odgovorno za kršitve, ki so jih v njenem imenu storili drugi subjekti skupine družb, katerim pripada.

(Glej točke od 46 do 49, 74, 86 in 87.)

2. Komisija ima možnost, da naloži odgovornost za kršitev matični družbi, hčerinski družbi ali solidarno matični in njeni hčerinski družbi.

Solidarna odgovornost dveh podjetij pomeni, da ko eno od njiju plača celotni znesek globe, obveznost plačila te globe za drugo podjetje preneha obstajati.

Solidarno odgovornost je mogoče naložiti podjetjem, tudi če pravni subjekti, ki so sestavljali podjetje med kršitvijo, ne pripadajo več isti skupini. Dejstvo, da je bilo podjetje, ki je opravljalo nezakonite dejavnosti, po koncu kršitve razdeljeno, tako da so se pravni subjekti, ki so ga sestavljali, ločili, ne vpliva na njihovo solidarno odgovornost v zvezi s storjeno kršitvijo.

(Glej točke 100, 101, 103 in 106.)

3. Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) ESPJ, določajo, da je treba upoštevati dejansko ekonomsko zmožnost kršiteljev, da drugim subjektom, zlasti potrošnikom, povzročijo precejšnjo škodo, in znesek globe določiti na ravni, ki zagotavlja njen zadostni odvračalni učinek. Poleg tega se lahko upošteva dejstvo, da imajo velika podjetja običajno pravno in gospodarsko znanje in infrastrukturo, ki jim omogoča, da lažje spoznajo, da njihovo ravnanje pomeni kršitev, in se zavedajo posledic, ki iz tega vidika izhajajo iz prava o konkurenci.

V okviru prvega dejavnika je treba ovrednotiti finančna sredstva podjetja na dan naložitve globe. V okviru drugega dejavnika se mora promet, na podlagi katerega Komisija določi velikost zadevnih podjetij, nanašati na njihovo stanje v času kršitve. Čeprav sta ta dejavnika tesno povezana z velikostjo podjetja, pa gre za različna razloga za povečanje izhodiščnega zneska globe.

Komisija sme med tema dejavnikoma izbrati tistega, ki ga ovrednoti kot pomembnejšega za svojo presojo. Vendar ločena uporaba teh dveh dejavnikov za družbi, ki sta del istega gospodarskega subjekta in od katerih je ena matična družba druge in se šteje za odgovorno za kršitev zgolj iz tega razloga, nikakor ni v skladu s pojmom podjetja v smislu člena 81 ES. Komisija sme pri izračunu izhodiščnega zneska globe seveda upoštevati promet v letu pred sprejetjem odločbe, v kateri se ugotovi ta kršitev (z uporabo prvega merila), ali pa tistega v času kršitve (z uporabo drugega merila). Vendar se Komisija ne sme opreti na eno merilo in ga uporabiti zgolj za enega od dveh subjektov, ki sta pred tem tvorila gospodarski subjekt, ki je storil kršitev. Če matična družba in njena hčerinska družba ob sprejetju odločbe, s katero jima je naložena globa za storjeno kršitev, ne tvorita več gospodarskega subjekta v smislu člena 81 ES, se Komisija ne sme opreti na promet nekdanje matične družbe v letu pred sprejetjem te odločbe, zato da bi določila dejavnik odvračanja, ki se uporabi za podjetji, ki sta v času dejanskega stanja tvorili eno podjetje, ki pa se je medtem razdelilo. Ta promet namreč ne izraža dejanske ekonomske zmožnosti tega podjetja, da drugim subjektom v času kršitve povzroči škodo.

(Glej točke od 123 do 125, 129, 132 in 133.)