Keywords

Summary



Keywords

1. Evropske skupnosti – Institucije in ustanove Skupnosti – Izvrševanje pooblastil – Prenos – Pogoji – Evropska centralna banka – Prenos pristojnosti sveta guvernerjev na področju določanja pravil za zaposlene na izvršilni odbor – Zakonitost

(Protokol o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, člena 12.3 in 36.1; Poslovnik Evropske centralne banke, člen 21.3)

2. Uradniki – Uslužbenci Evropske centralne banke – Pravila, ki se uporabljajo za zaposlene – Sprejetje s strani izvršilnega odbora na podlagi prenosa pooblastil, ki ga opravi svet guvernerjev – Pravila glede poskusne dobe – Pravila, ki upoštevajo pogoje za zaposlitev, ki jih je sprejel svet guvernerjev, in omejitve prenosa pooblastila

(Poslovnik Evropske centralne banke, člen 21.3; Pogoji za zaposlitev zaposlenih v Evropski centralni banki, člena 10(b) in 11(a)(i))

3. Evropska centralna banka – Pooblastilo za notranjo organizacijo – Prenos pooblastila za sprejetje odločb o podaljšanju poskusne dobe na novo zaposlenih uslužbencev z izvršilnega odbora banke na podpredsednika – Dopustnost

4. Uradniki – Uslužbenci Evropske centralne banke – Zaposlovanje – Poskusna doba – Izjemen primer, ki lahko utemelji podaljšanje – Dvomi o usposobljenosti uslužbenca – Vključitev

(Pravila za zaposlene Evropske centralne banke, člen 2.1.2)

5. Pritožba – Pritožbeni razlogi – Napačna presoja dejstev – Nedopustnost – Nadzor Sodišča nad presojo dokazov – Izključitev, razen v primeru izkrivljanja

(člen 225(1) ES; Statut Sodišča, člen 51, prvi odstavek)

6. Pritožba – Pritožbeni razlogi – Pritožbeni razlog zoper odločitev Sodišča prve stopnje o stroških – Nedopustnost ob zavrnitvi vseh drugih pritožbenih razlogov

(Statut Sodišča, člen 51, drugi odstavek)

Summary

1. Institucija ali ustanova Skupnosti je pooblaščena za določitev vseh organizacijskih pravil in za prenos pooblastil na svoje notranje instance odločanja, zlasti glede upravljanja s svojimi zaposlenimi.

V okviru takih prenosov pooblastil je treba spoštovati določene pogoje. Prvič, organ, ki prenese pooblastila, ne more organu, ki pooblastila sprejme, dodeliti drugih pooblastil, kot jih je sprejel sam. Dalje, za izvrševanje pooblastil, dodeljenih organu, ki pooblastila sprejme, morajo veljati enaki pogoji, kot če bi jih organ, ki prenese pooblastila, izvrševal neposredno, zlasti glede zahtev po obrazložitvi in objavi. Nazadnje, čeprav je organ, ki prenese svoja pooblastila, za to pooblaščen, mora o prenosu sprejeti odločitev, prenos pa lahko zajema samo natančno določena izvedbena pooblastila.

Prenosi pristojnosti, ki se v Evropski centralni banki izvršujejo na področju zaposlenih, so povsem v skladu s temi pogoji. Svet guvernerjev banke, ki je pristojen za sprejetje kadrovskih predpisov za zaposlene ter zlasti Pogojev za zaposlitev, je namreč v členu 21.3 Poslovnika Evropske centralne banke izrecno predvidel, da Izvršilni odbor sprejme in spremeni podrobna pravila za izvedbo omenjenih Pogojev za zaposlitev.

(Glej točke od 42 do 45.)

2. V okviru izvedbenih pooblastil, ki jih člen 21.3 Poslovnika banke dodeljuje Izvršilnemu odboru Evropske centralne banke, ostajata člena 2.1.2 in 2.1.3 Pravil za zaposlene v banki, ki jih je sprejel Izvršilni odbor, ki predvidevata nekaj okoliščin, do katerih lahko pride med poskusno dobo, in med drugim omogočata po eni strani podaljšanje poskusne dobe in po drugi strani odpoved pogodbe med to dobo.

Omenjene določbe ne kršijo člena 10(b) Pogojev za zaposlitev osebja Evropske centralne banke, ki določa, da lahko Izvršilni odbor v skladu s Pravili za zaposlene določi ureditev preizkusne dobe. Te določbe prav tako ne presegajo okvira, določenega s členom 11(a)(i) Pogojev za zaposlitev v zvezi z okoliščinami, v katerih lahko Banka odpove pogodbe, sklenjene s svojimi uslužbenci.

Ob tem, da je Izvršilni odbor v skladu s členom 10(b) Pogojev za zaposlitev pooblaščen za določitev podrobnih pravil za poskusno dobo, je ta organ namreč ostal v okviru svojih pristojnosti s tega področja, s tem ko je določil, da je med omenjeno dobo, ko je posebna pozornost namenjena storitvam zadevnega zaposlenega, pogodba lahko odpovedana „v primeru nezadostne učinkovitosti ali usposobljenosti“. V položaju, ko lahko Izvršilni odbor pogodbo odpove med poskusno dobo, je toliko bolj upravičen enostransko podaljšati omenjeno dobo.

(Glej točke od 47 do 50.)

3. Institucije in ustanove Skupnosti so pristojne za notranjo organizacijo, tako da lahko njihove kolegijske instance prenesejo na enega ali več svojih članov pristojnost, sprejeti posamezne odločbe glede zaposlenih na področju, ki ga je zadevna kolegijska instanca že uredila na splošni ravni.

Odločba izvršilnega odbora Evropske centralne banke, s katero je na podpredsednika preneseno pooblastilo, sprejeti odločbe o podaljšanju poskusne dobe za nove uslužbence, je veljavna pooblastitev. Taka odločba nima za posledico tega, da bi Izvršilni odbor izgubil normodajno pristojnost, ampak se omejuje na posamične odločbe glede podaljšanja poskusne dobe novega uslužbenca in se v ničemer ne nanaša na splošno ureditev. Poleg tega so odločbe o podaljšanju poskusne dobe ki jih sprejme podpredsednik banke sprejete v imenu odbora, ki je zanje v celoti odgovoren.

(Glej točki 57 in 60.)

4. Evropska centralna banka ima za to, da lahko izpolni nalogo v splošnem interesu, ki ji je naložena, široko pristojnost za odločanje po prostem preudarku glede upravljanja s svojimi zaposlenimi.

Iz navedenega izhaja, da se mora institucija ali ustanova Skupnosti zlasti med poskusno dobo prepričati, da zaposleni izpolnjuje vse osebnostne in poklicne pogoje za zasedbo delovnega mesta, za katerega je bil zaposlen, in za izpolnjevanje pripadajočih nalog. V tem okviru je podaljšanje poskusne dobe lahko primeren ukrep za dosego tega cilja.

Zato obstoj dvomov o usposobljenosti novega zaposlenega lahko pomeni „izjemen primer“ v smislu člena 2.1.2 Pravil za zaposlene v Evropski centralni banki, ki upravičuje podaljšanje njegove poskusne dobe.

(Glej točke od 71 do 73.)

5. Sodišče v okviru pritožbe ni pristojno za ugotavljanje dejstev in v načelu niti za presojo dokazov, ki jih je Sodišče prve stopnje sprejelo za utemeljitev teh dejstev. Če so bili dokazi dobljeni zakonito in če so bila spoštovana splošna pravna načela in postopkovna pravila glede dokaznega bremena in izvajanja dokazov, je Sodišče prve stopnje izključno pristojno za presojo vrednost dokazov, ki so mu bili predloženi. Ta presoja torej ni, z izjemo primera izkrivljanja teh dokazov, pravno vprašanje, ki je predmet nadzora Sodišča.

(Glej točko 78.)

6. V primeru, ko so bili vsi pritožbeni razlogi zavrnjeni, je treba predloge glede domnevne nezakonitosti odločitve Sodišča prve stopnje o stroških ob upoštevanju člena 51, drugi odstavek, Statuta Sodišča, v skladu s katerim se lahko pritožba nanaša le na naložitev in znesek stroškov, zavreči kot nedopustne.

(Glej točko 88.)