Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (tretji senat) 
14. julij 2016 * 
„Predhodno odločanje —Direktiva 2004 /18/ES —Javna naročila gradenj —Zakonitost obveznosti,  
naložene ponudnikom, da določen odstotek naročila opravijo brez oddaje v podizvajanje —Uredba  
(ES) št. 1083 /2006 —Splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem  
skladu in Kohezijskem skladu —Obveznost držav članic za izvedbo finančnega popravka v zvezi  
z ugotovljenimi nepravilnostmi —Pojem ‚nepravilnost‘—Nujnost finančnega popravka v primeru  
kršitve prava Unije s področja oddaje javnih naročil“  
V zadevi C-406/14, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (deželno upravno sodišče v Varšavi, Poljska) z odločbo 
z dne 3. junija 2014 , ki je prispela na Sodišče 27. avgusta 2014 , v postopku 
Wrocław – Miasto na prawac h powiatu 
proti 
Minister Infrastruktury i Rozwoju, 
SODIŠČE (tretji senat), 
v sestavi L. Bay Larsen, predsednik senata, D. Šváby (poročevalec), J. Malenovský, M. Safjan in 
M. Vilaras, sodniki,  
generalna pravobranilka: E. Sharpston,  
sodni tajnik: A. Calot Escobar,  
na podlagi pisnega postopka,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
— za Wrocław –Miasto na prawach powiatu W. Szuster, radca prawny,  
— za poljsko vlado B. Majczyna, agent,  
— za avstrijsko vlado M. Fruhmann, agent,  
— za Evropsko komisijo B.-R. Killmann, A. Tokár in M. Owsiany-Hornung, agenti,  
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 17. novembra 2015  
* Jezik postopka: poljščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :562 1 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 25 Direktive 2004 /18/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, 
blaga in storitev (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 7, str. 132), kakor je bila 
spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2083 /2005 z dne 19. decembra 2005 (UL L 333, str. 28) (v 
nadaljevanju: Direktiva 2004 /18) ter člena 98 Uredbe (ES) št. 1083 /2006 Sveta z dne 11. julija 2006 
o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260 /1999 (UL L 210, str. 25). 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Wrocław – Miasto na prawach powiatu (mesto Vroclav, 
Poljska) in Minister Infrastruktury i Rozwoju (minister za infrastrukturo in razvoj) zaradi odločbe, 
s katero je bil mestu naložen finančni popravek zaradi domnevne kršitve Direktive 2004 /18 
v postopku oddaje javnega naročila gradenj, ki so jih sofinancirali skladi Evropske unije. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
Direktiva 2004 /18 
3 V skladu s členom 7(c) Direktive 2004 /18 se je v času dejanskega stanja v postopku v glavni stvari ta 
uporabljala za javna naročila gradenj, ki niso izključena in katerih vrednost brez davka na dodano 
vrednost (DDV) je enaka ali večja od 5.278.000 EUR. 
4 Možnost, da ponudnik del naročila da v podizvajanje tretjim osebam, je določena zlasti v členu 25 te 
direktive takole: 
„Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji zahteva oziroma država članica lahko od njega zahteva, da 
obveže ponudnika, da v svoji ponudbi navede vsak del naročila, ki ga morebiti namerava dati 
v podizvajanje tretji osebi, ter vse predlagane podizvajalce. 
Ta navedba ne sme posegati v vprašanje […] odgovornosti [osnovnega] gospodarskega subjekta.“ 
5 Člen 26 Direktive 2004 /18 z naslovom „Pogoji za izvedbo naročil“ določa: 
„Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvajanjem naročila, če so ti pogoji v skladu 
z zakono dajo Skupnosti in so navedeni v javnem razpisu ali v razpisni dokumentaciji. Pogoji, ki 
urejajo izvedbo naročila, se lahko nanašajo zlasti na socialne in okoljske vidike.“ 
6 Ta določba je dodatno pojasnjena z uvodno izjavo 33 te direktive, v kateri je navedeno, da so pogoji za 
izvajanje naročil v skladu s to direktivo, „če niso neposredno ali posredno diskriminacijski in so 
navedeni v javnem razpisu ali v razpisni dokumentaciji. Namenjeni so lahko zlasti za spodbujanje 
poklicnega usposabljanja na delovnem mestu, zaposlovanja ljudi, ki imajo težave pri vključevanju, boja 
proti nezaposlenosti ali varovanja okolja. Med drugimi stvarmi se lahko navedejo zahteve – ki veljajo 
med izvajanjem naročila – glede zaposlitve dolgoročnih iskalcev zaposlitve ali glede izvajanje ukrepov 
za usposabljanje nezaposlenih [ali] mlajših oseb, glede osnovne skladnosti z določbami temeljnih 
ECLI:EU:C:2016 :562 2 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) ob domnevi, da te določbe niso uveljavljene 
v nacionalni zakono daji, ter glede zaposlovanja […] [več] prizadetih oseb, kakor je to določeno 
v nacionalni zakono daji.“ 
7 Z Direktivo 2004 /18 so prav tako določena merila za priznanje sposobnosti, ki omogočajo izbiro 
kandida tov, ki se jim dovoli sodelovanje v postopku oddaje javnega naročila. Člen 48 te direktive, ki se 
nanaša na tehnično in poklicno sposobnost, določa: 
„[…] 
2. Dokazila o tehnični sposobnosti gospodarskega subjekta se lahko glede na lastnosti, količino ali 
pomen gradenj, blaga ali storitev predložijo na naslednje načine: 
[…] 
(b) z navedbo strokovnega osebja ali strokovnih organov, ki bodo sodelovali pri izvedbi naročila, ne 
glede na to, ali neposredno pripadajo gospodarskem u subjektu ali ne, in zlasti tistih organov, ki so 
odgovorni za kontrolo kvalitete, ter v primeru javnih naročil gradenj tistih, od katerih lahko 
naročnik zahteva, da opravijo gradnjo; 
[…] 
(i) z navedbo deleža naročila, ki ga ponudnik storitev morebiti namerava oddati v podizvajanje; 
[…] 
3. Gospodarski subjekt se lahko, če je to primerno in v zvezi s posameznim naročilom, sklicuje na 
zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo povezave z njimi. V tem primeru mora 
naročniku predložiti dokazilo, da bo imel na voljo potrebna sredstva za izvedbo naročila, na primer 
s predstavitvijo obveznosti navedenih subjektov, da gospodarskem u subjektu dajo na voljo potrebna 
sredstva. 
[…] 
5. Pri postopkih za oddajo javnih naročil – katerih predmet so dobave blaga, v zvezi s katerim je treba 
izbrati lokacijo ali opraviti dela instalacij, opravljanje storitev in/ali izvedba gradenj – se lahko 
sposobnost gospodarskih subjektov, da opravijo storitev ali izvedejo instalacije ali gradnje, oceni zlasti 
glede na njihove veščine, učinkovitost, izkušnje in zanesljivost. 
6. Naročnik mora v obvestilu ali razpisu za zbiranje ponudb navesti, katera spričevala iz odstavka 2 želi 
prejeti.“ 
Uredba št. 1083 /2006 
8 V uvodni izjavi 66 Uredbe št. 1083 /2006 je navedeno: 
„Treba bi bilo določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja 
izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti ali kršitev prava Skupnosti, da se 
zagotovi učinkovito in pravilno izvajanje operativnih programov. […]“ 
ECLI:EU:C:2016 :562 3 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
9 Člen 1 te uredbe določa: 
„Ta uredba določa splošna pravila, ki urejajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski 
socialni sklad (ESS) (v nadaljevanju: ‚Strukturni skladi‘) in Kohezijski sklad […] 
[…] 
Uredba v ta namen določanačela in pravila partnerstva, programiranja, vrednotenja, upravljanja, 
vključno s finančnim upravljanjem, spremljanja in nadzora na podlagi delitve pristojnosti med 
državami članicami in Komisijo.“ 
10 V členu 2, točka 7, te uredbe je „nepravilnost“ opredeljena kot „kakršna koli kršitev določbe zakono daje 
Skupnosti, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki zaradi 
neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovalo splošnemu proračunu Evropske unije“. 
11 V skladu s členom 9(5) Uredbe št. 1083 /2006 morajo biti projekti, ki jih financirajo Strukturni skladi in 
Kohezijski sklad, predvsem v skladu z določbami aktov sekundarne zakono daje. 
12 Člen 98 te uredbe z naslovom „Finančni popravki držav članic“ določa: 
„1. [Predvsem države članice so odgovorne] za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji 
spremem bi, ki vpliva na naravo okoliščin izvajanja ali nadzora projektov ali operativnih programov, in 
[za izvedbo] potrebnih finančnih popravkov. 
2. Država članica izvede potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi 
nepravilnostmi, ki so odkrite v delovanju projektov ali operativnih programov. Popravki države članice 
obsegajo preklic celote ali dela javnega prispevka iz operativnega programa. Država upošteva naravo in 
resnost nepravilnosti ter finančno izgubo sklada. 
[…]“ 
Poljsko pravo 
13 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da je člen 36(5) ustawa – Prawo zamόwień publicznych (zakon 
o javnih naročilih) z dne 29. januarja 2004 (v nadaljevanju: p.z.p.) v različici, ki je upoštevna za 
dejansko stanje v postopku v glavni stvari, določal: 
„Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji določi, katerega dela naročila se ne sme oddati podizvajalcu.“ 
14 Ta določba je bila pozneje spremenjena, tako da lahko naročnik izvajanje naročila, ki mu je bilo 
dodeljeno, odda v podizvajanje, razen če zaradi posebne narave tega naročila naročnik v razpisni 
dokumentaciji določi, da se naročilo kot celota ali njegov del ne sme oddati podizvajalcem. 
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje 
15 Pristojna služba mesta Vroclav je 18. maja 2007 začela omejeni postopek oddaje javnega naročila za 
izgradnjo dela voznega pasu na obvoznici. Ta projekt, katerega strošek je znašal približno 
65 milijonov EUR, je prejel finančno pomoč Unije prek operativnega progama pomoči Unije Republiki 
Poljski s področja infrastrukture in okolja v okviru cilja „Konvergenca“, ki sta ga sofinancirala 
Kohezijski sklad in ESRR. 
ECLI:EU:C:2016 :562 4 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
16 Od sedmih gospodarskih subjektov, ki so želeli sodelovati v tem postopku, jih je bilo pet povabljenih 
k oddaji ponudbe. Razpisna dokumentacija, ki je bila poslana tem petim subjektom, je vsebovala 
klavzulo s tem besedilom: 
„Ponudnik mora vsaj 25 % del, ki jih obsega naročilo, opraviti z lastnimi sredstvi.“ 
17 Mesto Vroclav je 1. avgusta 2008 sklenilo pogodbo za oddajo javnega naročila s subjektom, ki ga je 
izbralo. 
18 Na podlagi upravnega postopka, ki je bil opravljen po izvedbi tega naročila in ki so ga začeli pristojni 
nacionalni organi za nadzor nad pravilnostjo nekaterih dejavnosti, ki jih sofinancira Unija, je bil zaradi 
domnevne nepravilnosti navedene klavzule v odnosu na Direktivo 2004 /18, ki se uporablja za zadevno 
naročilo glede na njegovo vrednost, od mesta Vroclav zahtevan finančni popravek z glavnico 
8.600.473,38 poljskih zlotov (PLN) (približno 1.960.000 EUR), ki je ustrezal 5 % zneska stroškov, ki so 
bili predmet javnega financiranja. 
19 Glede na predložitveno odločbo je pristojni organ v zadnji fazi tega upravnega postopka ta finančni 
popravek po eni strani upravičil s tem, da bi sporna klavzula omejila uporabo podizvajalcev, pri tem 
pa ne bi upoštevala člena 36(5) p.z.p. Cilj te določbe naj bi bil namreč zagotoviti, da dele naročila, ki 
zahtevajo posebno strokovno znanje in sposobnosti ter v zvezi s katerim je kakovost izvedbe torej 
pogojena s posebno usposobljenostjo izvajalca, dejansko opravi gospodarski subjekt, katerega 
usposobljenost se je presojala v okviru postopka oddaje naročila. Ta cilj naj bi bil še posebej 
pomem ben, ker z določbami nacionalnega prava v različici, ki je upoštevna za dejansko stanje 
v postopku v glavni stvari, gospodarskim subjektom ni bilo omogočeno, da bi izpolnjevanje pogojev 
glede sposobnosti, zahtevanih za udeležbo v postopku oddaje javnega naročila, dokazovali 
s sklicevanjem na sposobnosti tretjih oseb. 
20 Po navedbah tega organa je moral torej naročnik, ki je uporabil člen 36(5) p.z.p., konkretno opredeliti, 
katere dele zadevnega naročila mora nujno opraviti izbrani ponudnik sam. Vendar klavzula, kakršna je 
ta iz postopka v glavni stvari, ki je omejena zgolj na implicitno določitev odstotka gradenj, ki ustrezajo 
deležu del, ki jih mora opraviti izbrani ponudnik, ne omogoča ugotovitve, ali se omejitev oddaje naročil 
podizvajalcem nanaša na gradnje, katerih izvedba zahteva posebne sposobnosti – s čimer krši cilj 
člena 36(5) p.z.p. Ta kršitev nacionalnega prava pomeni tudi kršitev člena 25 Direktive 2004 /18, pri 
čemer se navedeni organ v zvezi s tem sklicuje na sodbo z dne 18. marca 2004 , Siemens in ARGE 
Telekom (C-314/01, EU:C:2004 :159). 
21 Po drugi strani pa omejitev sklepanja pogodb s podizvajalci, čeprav zatrjevana kršitev prava Unije ni 
vplivala na dodelitev zadevnega naročila iz postopka v glavni stvari, škoduje splošnemu proračunu 
Unije. Ta omejitev bi namreč lahko privedla do posega v konkurenčno ravnotežje, kar bi lahko 
povzročilo zvišanje cen, navedenih v ponudbah, tako tveganje pa zadošča za ugotovitev nepravilnosti 
v smislu člena 2, točka 7, Uredbe št. 1083 /2006 . 
22 Iz podatkov v spisu, ki je na voljo Sodišču, je razvidno, da je bila stopnja finančnega popravka, ki se je 
uporabila v tej zadevi, ugotovljena na podlagi lestvice, ki jo uporablja pristojni organ. 
23 Mesto Vroclav se je pritožilo zoper odločbo o finančnem popravku pri predložitvenem sodišču ter 
oporekalo utemeljenost dveh smeri obrazložitve, na katerih temelji ta odločba. V zvezi z zakonitostjo 
sporne klavzule iz razpisne dokumentacije trdi, da naj bi bilo v členu 36(5) p.z.p. v različici, ki je 
upoštevna za čas dejanskega stanja v postopku v glavni stvari, vsebovano načelo, v skladu s katerim 
mora izbrani ponudnik izvršiti naročilo z lastnimi sredstvi, uporaba podizvajalcev pa je izjema, in da jo 
lahko zato naročnik odobri, ni pa tega zavezan storiti. Očitno se tej razlagi zadevne določbe pridružuje 
tudi predložitveno sodišče. 
ECLI:EU:C:2016 :562 5 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
24 Slednje meni, da je za rešitev spora, o katerem odloča, nujno pridobiti razlago Sodišča o, prvič, 
členu 25 Direktive 2004 /18, zlasti o pojmu „del naročila“, da bi se ugotovilo, ali ta določba nasprotuje 
temu, da naročnik določi maksimalni odstotek dela naročila, ki ga bodoči izbrani ponudnik lahko odda 
v podizvajanje. To sodišče se sprašuje tudi, ali bi lahko za tako omejitev veljal člen 26 te direktive kot 
pogoj v zvezi z izvajanjem v smislu te zadnje določbe. 
25 Navedeno sodišče meni, da iz sodbe z dne 18. marca 2004 , Siemens in ARGE Telekom (C-314/01, 
EU:C:2004 :159), izhaja, da je z Direktivo 2004 /18 dovoljena omejitev sklepanja pogodb s podizvajalci 
za izvedbo javnih naročil, če to gospodarskim subjektom, ki želijo uporabiti tehnične in poklicne 
sposobnosti podizvajalcev, ne onemogoči sodelovanja v postopku javnega razpisa. Vendar naj s to 
sodbo ne bi bilo rešeno vprašanje, ali sme naročnik obseg del, ki jih mora opraviti izbrani ponudnik 
sam, navesti z odstotkom. 
26 Poleg tega se predložitveno sodišče sprašuje, ali klavzula, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, s tem 
ko omejuje možnost za sodelovanje majhnih in srednjih podjetij (MSP) pri izvedbi gradenj, ki so 
predmet javnega naročila, ne kršinačela odpiranja javnih naročil neizkrivljeni konkurenci, pri čemer 
se to odpiranje nanaša na vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost, pri tem pa je treba posebno 
pozornost nameniti MSP. Glede tega se to sodišče sklicuje na sodno prakso Sodišča, zlasti na sodbo 
z dne 10. oktobra 2013 , Swm Costruzioni 2 in Mannocchi Luigino (C-94/12, EU:C:2013 :646, 
točka 33). 
27 Drugič, navedeno sodišče meni, da je – zato da bi lahko ob upoštevanju okoliščin zadeve, o kateri 
odloča, ugotovilo, ali je morebitna kršitev prava Unije, ki je vplivala na postopek oddaje zadevnega 
naročila, tako pomem bna, da zahteva finančni popravek – prav tako nujno pridobiti pojasnila o pojmu 
„nepravilnost“ v smislu Uredbe št. 1083 /2006 . 
28 V zvezi s tem se sprašuje, ali kršitev prava Unije na področju javnih naročil lahko pomeni tako 
nepravilnost, ki mora pripeljati do finančnega popravka, oziroma ali je treba upoštevati konkretne 
okoliščine vsakega primera, predvsem učinke morebitne kršitve tega prava. V zvezi s konkretnimi 
okoliščinami v obravnavani zadevi navaja, da se je zakon, ki se uporabi, razlagal tako, da ne izključuje 
klavzule, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, da je bila s to klavzulo vendarle dovoljena sklenitev 
pogodb s podizvajalci za 75 % del, ki so predmet naročila, da se določba ni izpodbijala in da je bila 
posledica javnega razpisa močna konkurenca. 
29 V teh okoliščinah je Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (deželno upravno sodišče 
v Varšavi) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji: 
„1. Ali lahko naročnik v razpisni dokumentaciji ob upoštevanju člena 25 Direktive 2004 /18 določi, da 
[bo moral izbrani] ponudnik najmanj 25 % del, ki so predmet naročila, opraviti z lastnimi sredstvi? 
2. Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, ali uporaba zahteve, opisane v prvem vprašanju, v okviru 
postopka za oddajo javnega naročila povzroči tako kršitev določb prava Evropske unije, da terja 
izvedbo finančnega popravka na podlagi člena 98 Uredbe št. 1083 /2006 ?“ 
Vprašanji za predhodno odločanje 
Prvo vprašanje 
30 Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba Direktivo 2004 /18 razlagati 
tako, da lahko naročnik s klavzulo v razpisni dokumentaciji za oddajo javnih naročil gradenj zahteva, 
da bodoči izbrani ponudnik določen odstotek del, ki so predmet tega naročila, opravi z lastnimi 
sredstvi. 
ECLI:EU:C:2016 :562 6 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
31 V skladu s členom 25, prvi odstavek, Direktive 2004 /18 lahko naročnik zahteva oziroma lahko država 
članica od njega zahteva, da obveže ponudnika, da v ponudbi navede vsak del naročila, ki ga morebiti 
namerava oddati v podizvajanje tretji osebi, ter vse predlagane podizvajalce. 
32 Kot je Sodišče ugotovilo v točki 31 sodbe z dne 10. oktobra 2013 , Swm Costruzioni 2 in Mannocchi 
Luigino (C-94/12, EU:C:2013 :646), je s tem členom Direktive 2004 /18 določena sklenitev pogodb 
s podizvajalci, ne da bi bile v tem pogledu postavljene omejitve. 
33 Nasprotno, s členom 48(3) te direktive – v delu, v katerem je določena možnost, da ponudniki 
dokažejo, da izpolnjujejo minimalne ravni tehnične in poklicne sposobnosti, ki jih je določil naročnik, 
s sposobnostmi tretjih subjektov, če dokažejo, da bodo dejansko imeli na voljo potrebna sredstva za 
izvedbo naročila, ki jih nimajo sami, če bi jim bilo naročilo podeljeno – je potrjena možnost, da lahko 
ponudniki za izvedbo naročila sklenejo pogodbe s podizvajalci, in to načeloma neomejeno. 
34 Vendar sme naročnik za izvedbo bistvenih delov naročila prepovedati sklepanje pogodb s podizvajalci, 
katerih sposobnosti ni mogel preveriti ob pregledu ponudb in izbiri izbranega ponudnika, čeje 
v razpisni dokumentaciji v skladu s členom 25, prvi odstavek, Direktive 2004 /18, od ponudnikov 
zahtevano, da v ponudbah navedejo del naročila, ki ga bodo morda oddali v podizvajanje, in 
predlagane podizvajalce (glej v tem smislu sodbo z dne 18. marca 2004 , Siemens in ARGE Telekom, 
C-314/01, EU:C:2004 :159, točka 45). 
35 Klavzula, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, s katero se sklepanje pogodb s podizvajalci za 
abstraktno določen delež naročila omeji na določen odstotek naročila – in to ne glede na to, ali je 
mogoče preveriti sposobnosti morebitnih podizvajalcev, in brez kakršne koli navedbe o tem, da so 
zadevne naloge bistvenega pomena – pa nima takega dometa. Ob upoštevanju vsega navedenega je 
očitno, da taka klavzula ni združljiva z Direktivo 2004 /18, ki je upoštevna v okviru spora o glavni 
stvari. 
36 Poleg tega taka klavzula, kot je generalna pravobranilka navedla v točki 41 sklepnih predlogov, pod 
predpostavko, da pomeni pogoj za izvršitev naročila v smislu člena 26 Direktive 2004 /18, na podlagi 
tega člena ne more biti dovoljena že zaradi njegovega besedila, ker nasprotuje členu 48(3) te direktive 
in torej pravu Unije. 
37 Zato je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba Direktivo 2004 /18 razlagati tako, da naročnik 
s klavzulo v razpisni dokumentaciji za oddajo javnih naročil gradenj ne sme zahtevati, da bodoči 
izbrani ponudnik tega naročila z lastnimi sredstvi izvrši določen odstotek del, ki so predmet tega 
naročila. 
Drugo vprašanje 
38 Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 98 Uredbe št. 1083 /2006 
v povezavi s členom 2, točka 7, te uredbe razlagati tako, da dejstvo, da je naročnik v okviru javnega 
naročila gradenj za projekt, ki je prejel finančno pomoč Unije, v nasprotju z Direktivo 2004 /18 
zahteval, da bodoči izbrani ponudnik z lastnimi sredstvi opravi vsaj 25 % teh del, v okoliščinah, 
kakršne so te v postopku v glavni stvari, pomeni „nepravilnost“ v smislu navedenega člena 2, točka 7, 
s katero je upravičena potreba po uporabi finančnega popravka na podlagi navedenega člena 98. 
39 V zvezi s konkretnimi okoliščinami te zadeve predložitveno sodišče navaja, da se je nacionalni zakon, ki 
se uporabi, razlagal tako, da ne prepoveduje klavzule, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, da je bila 
s to klavzulo kljub vsemu dovoljena sklenitev pogodb s podizvajalci za 75 % del, ki so predmet naročila, 
da je kandida ti, ki so bili pozvani k predložitvi ponudbe in ki so zanjo edini vedeli, niso izpodbijali in 
da je bila posledica javnega razpisa močna konkurenca. 
ECLI:EU:C:2016 :562 7 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
40 S postavljenim vprašanjem se tako porajata dva vidika, od katerih se eden nanaša na pojem 
„nepravilnost“ v smislu člena 2, točka 7, Uredbe št. 1083 /2006 , drugi pa na mehanizem finančnega 
popravka, ki ga morajo v smislu člena 98 te uredbe v primeru nepravilnosti uporabiti nacionalni 
organi. 
41 Prvič, navedeni pojem „nepravilnost“ se v skladu s členom 2, točka 7, Uredbe št. 1083 /2006 nanašana 
kakršno koli kršitev določbe zakono daje Unije, ki je posledica delovanja ali opustitve gospodarskega 
subjekta, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovalo splošnemu proračunu 
Unije. 
42 Ugotoviti je treba, da zadnji del te opredelitve vzbuja dvome predložitvenega sodišča, ker se mu 
v obravnavani zadevi zdi, da klavzula, za katero je treba glede na odgovor na prvo vprašanje šteti, da je 
v nasprotju s pravom Unije, ni imela konkretnih posledic. 
43 V tem pogledu je treba opozoriti, da je – kot je ob sklicevanju zlasti na člen 9(5) Uredbe 
št. 1083 /2006 in po analogiji na sodbo z dne 21. decembra 2011 , Chambre de comme rce et d’industrie 
de l’Indre (C-465/10, EU:C:2011 :867, točki 46 in 47), opozorila generalna pravobranilka v točkah od 53 
do 55 sklepnih predlogov – naloga Unije, da prek Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada financira 
samo dejavnosti, ki se izvajajo ob polni skladnosti s pravom Unije. 
44 Kljub temu iz opredelitve iz člena 2, točka 7, te uredbe izhaja, da kršitev prava Unije pomeni 
nepravilnost v smislu te določbe, le če zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko 
škodovala splošnemu proračunu Unije. Zato je treba tako kršitev šteti za nepravilnost, če lahko kot 
taka vpliva na proračun. Ni pa zahtevano, da se dokaže obstoj natančnega finančnega vpliva (glej po 
analogiji sodbo z dne 21. decembra 2011 , Chambre de comme rce et d’industrie de l’Indre, C-465/10, 
EU:C:2011 :867, točka 47). 
45 Zato je treba šteti, da neupoštevanje pravil oddaje javnih naročil pomeni nepravilnost v smislu člena 2, 
točka 7, Uredbe št. 1083 /2006 , če ni mogoče izključiti možnosti, da bo to neupoštevanje vplivalo na 
proračun zadevnega sklada. 
46 Drugič, glede mehanizma finančnega popravka iz člena 98 Uredbe št. 1083 /2006 je treba ugotoviti, da 
je v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena državam članicam naloženo, da izvedejo finančni popravek, 
če se ugotovi, da je prišlo do nepravilnosti. 
47 Kljub temu pa je s prvim pododstavkom odstavka 2 tega člena pristojnemu nacionalnemu organu 
naloženo tudi, da določi znesek popravka, ki se uporabi, ob upoštevanju treh meril, namreč narave 
ugotovljene nepravilnosti, njene resnosti ter finančne izgube zadevnega sklada. 
48 Če gre tako kot v obravnavani zadevi za posamično in ne sistemsko nepravilnost, ta zadnja zahteva 
pomeni, da je nujna preučitev od primera do primera, pri čemer se upoštevajo vse okoliščine vsake 
zadeve, ki so upoštevne glede na eno od teh treh meril. 
49 Kot je generalna pravobranilka poudarila v točki 60 sklepnih predlogov, zato to, čeprav ne izključuje 
prvega pristopa na podlagi lestvice, ki upošteva načelo sorazmernosti, ne spremeni dejstva, da morajo 
biti pri določitvi končnega zneska popravka, ki se uporabi, upoštevane vse posebnosti, ki so značilne 
za ugotovljeno nepravilnost, glede na elemente, ki so bili upoštevani za vzpostavitev te lestvice in ki 
lahko upravičijo uporabo višjega ali, nasprotno, nižjega popravka. 
50 Tako lahko okoliščine, kot so skladnost nacionalne klavzule, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, 
z nacionalnim zakono m, obveznost izvedbe omejenega dela naročila z lastnimi sredstvi in dejstvo, da 
je ugotovljeno zgolj – morda šibko – tveganje za finančne posledice, vplivajo na končni znesek 
finančnega popravka, ki se uporabi. 
ECLI:EU:C:2016 :562 8 
SODBA Z DNE 14. 7. 2016 – ZADEVA C-406/14  
WROCŁAW – MIASTO NA PRAWACH POWIATU  
51 Zato je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 98 Uredbe št. 1083 /2006 v povezavi 
s členom 2, točka 7, te uredbe razlagati tako, da dejstvo, da je naročnik v okviru javnega naročila 
gradenj za projekt, ki je prejel finančno pomoč Unije, v nasprotju z Direktivo 2004 /18 zahteval, da 
bodoči izbrani ponudnik z lastnimi sredstvi opravi vsaj 25 % teh del, pomeni „nepravilnost“ v smislu 
navedenega člena 2, točka 7, s katero je upravičena potreba po uporabi finančnega popravka na 
podlagi navedenega člena 98, če ni mogoče izključiti možnosti, da bo to neupoštevanje vplivalo na 
proračun zadevnega sklada. Znesek tega popravka je treba določiti ob upoštevanju vseh konkretnih 
upoštevnih okoliščin in pri tem upoštevati merila iz člena 98(2), prvi pododstavek, te uredbe, namreč 
naravo ugotovljene nepravilnosti, njeno resnost ter finančno izgubo zadevnega sklada. 
Stroški 
52 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo: 
1. Direktivo 2 0 0 4 / 1 8 / E S E v ropskega parlamenta in Sveta z dne 3 1. mar ca 2 0 0 4 o usklajevanju 
postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, kakor je bila spremenjena 
z Uredbo Komisije (ES) št. 2 0 8 3 / 2 0 0 5  z dne 1 9. decembra 2 0 0 5 , je treba razlagati tako, da 
naročnik s klav zulo v razpisni dokumentaciji za oddajo javnih naročil gradenj ne sme 
zahtevati, da bodoči izbrani ponudnik tega naročila z lastnimi sredstvi iz v rši določen odstotek 
del, ki so predmet navedenega naročila. 
2. Člen 9 8 Uredbe (ES) št. 1 0 8 3 / 2 0 0 6  Sveta z dne 1 1. julija 2 0 0 6 o splošnih določbah 
o E v ropskem skladu za regionalni raz voj, E v ropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu 
in raz veljavitvi Uredbe (ES) št. 1 2 6 0 / 1 9 9 9  v povezavi s členom 2, točka 7, te uredbe je treba 
razlagati tako, da dejstvo, da je naročnik v okviru javnega naročila gradenj za projekt, ki je 
prejel finančno pomoč Unije, v nasprotju z Direktivo 2 0 0 4 / 1 8 zahteval, da bodoči izbrani 
ponudnik z lastnimi sredstvi opravi vsaj 2 5 % teh del, pomeni „nepravilnost“ v smislu 
navedenega člena 2, točka 7, s katero je upravičena potreba po uporabi finančnega popravka 
na podlagi navedenega člena 9 8, če ni mogoče izključiti možnosti, da bo to neupoštevanje 
vplivalo na proračun zadevnega sklada. Znesek tega popravka je treba določiti ob 
upoštevanju vseh konkretnih upoštevnih okoliščin in pri tem upoštevati merila iz člena 9 8(2), 
pr vi pododstavek, te uredbe, namreč naravo ugotovljene nepravilnosti, njeno resnost ter 
finančno izgubo zadevnega sklada. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2016 :562 9