ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Zamrznitev sredstev oseb, ki so odgovorne za ogrožanje pravne države ali sodelujejo pri izvrševanju dejanj, ki pomenijo hude kršitve človekovih pravic – Obveznost opredelitve posamičnih in specifičnih razlogov, ki take ukrepe upravičujejo, v obrazložitvi – Sklep, sprejet v okoliščinah, ki so zadevni osebi znane in ki ji omogočajo, da razume obseg ukrepa, sprejetega proti njej (Člen 296 PDEU; uredbi Sveta št. 1183/2005, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2016/2230, Priloga Ia, in št. 2017/904; sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2016/2231, Priloga II, in (SZVP) 2017/905) (Glej točke 41, 47, 49, 58 in 59.)
Sodba Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 20. marca 2019 – Prim/EUIPO – Primed Halberstadt Medizintechnik (PRIMED)

(Zadeva T‑138/17)

„Znamka Evropske unije – Postopek za ugotovitev ničnosti – Besedna znamka Evropske unije PRIMED – Prejšnje nacionalne figurativne znamke PRIM S.A., PRiM, S.A. SUMINISTROS MEDICOS in GRUPO PRiM – Resna in dejanska uporaba prejšnjih znamk – Člen 57(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 (postal člen 64(2) in (3) Uredbe (EU) 2017/1001) – Pravica do izjave – Člen 75(1), drugi stavek, Uredbe št. 207/2009 (postal člen 94(1), drugi stavek, Uredbe 2017/1001) – Predložitev dokazov prvič pred odborom za pritožbe – Diskrecijska pravica odbora za pritožbe – Opredelitev novih ali dodatnih dokazov – Člen 76(2) Uredbe št. 207/2009 (postal člen 95(2) Uredbe 2017/1001“

1. Znamka Evropske unije – Odločba Urada – Spoštovanje pravice do obrambe – Obseg načela (Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(a); Uredba Sveta št. 207/2009, člen 75, drugi stavek) (Glej točke od 25 do 28 in 42.)

2. Znamka Evropske unije – Tožbeni postopek – Tožba, vložena zoper odločbo oddelka za izbris Urada – Preizkus s strani odbora za pritožbe – Obseg – Dejstva in dokazi, ki v utemeljitev ugovora niso bili predloženi v predpisanem roku – Upoštevanje – Diskrecijska pravica odbora za pritožbe – Neobstoj nasprotne določbe (Uredba Sveta št. 207/2009, členi 53(1)(a), 57(2) in (3), 63(2), 76(2) in 78; Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 40(6)) (Glej točke od 46 do 53.)

3. „Znamka Evropske unije – Postopek za ugotovitev ničnosti – Tožba pri sodišču Unije – Pooblastilo Splošnega sodišča za spremembo izpodbijane odločbe – Meje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(3)) (Glej točko 63.)

4. Znamka Evropske unije – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Pristojnost Splošnega sodišča – Ugotovitvene sodbe – Izključitev (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(2) in (3)) (Glej točko 67.)

5. Znamka Evropske unije – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Pristojnost Splošnega sodišča – Odredba, naslovljena na Urad – Izključitev (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(6)) (Glej točko 69.)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 19. decembra 2016 (združeni zadevi R 2494/2015-4 in R 163/2016-4) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbama Prim in Primed Halberstadt Medizintechnik.

Izrek

1. Odločba četrtega odbora za pritožbe Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) z dne 19. decembra 2016 (združeni zadevi R 2494/2015-4 in R 163/2016-4) se razveljavi.

2. Tožba se v preostalem zavrne.

3. EUIPO nosi svoje stroške in polovico stroškov družbe Prim, SA.
5.

Uradniki – Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev – Ukrepi za preprečevanje zlorab veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas – Prepoved veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas, katerih predmet je trajno opravljanje stalnih nalog – Zaporedne pogodbe, ki se nanašajo na začasne naloge in ki imajo različne pravne podlage – Dopustnost (Kadrovski predpisi za uradnike, člen 1(1); Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, členi od 2 do 5 in 88) (Glej točke od 64 do 69 in 76.)
5.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) – Preiskave – Končno poročilo o preiskavi in priporočila – Obveznost obvestitve zadevne osebe – Neobstoj – Obveznost posredovanja anonimnega dopisa, ki je bil povod za preiskavo – Neobstoj – Razglasitev ničnosti sklepa, sprejeta na podlagi poročila o preiskavi zaradi kršitve pravic do obrambe – Pogoji (Uredba Evropskega parlamenta in sveta št. 883/2013, člen 10(2) in člen 11(4)) (Glej točki 66 in 70.)
6.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij – Prevladujoč javni interes, ki upravičuje razkritje dokumentov – Sklicevanje na načelo preglednosti in pravico javnosti do obveščenosti o delu institucij – Nujnost uveljavljanja posebnih preudarkov v zvezi z obravnavanim primerom (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), tretja alinea) (Glej točke 58, 59 in 64.)
6.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Besedna znamka COOKING CHEF GOURMET (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 26 do 30, od 34 do 38, od 43 do 45 in od 49 do 52.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka welly – Figurativni znamki Kelly’s in kelly’s www.kellys.eu CHIPS (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 32, 33, 41, 55, 62, 76 in od 80 do 86.)
Kar zadeva uporabo člena 8(1) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije je treba poudariti, da se številne alkoholne in brezalkoholne pijače praviloma mešajo, zaužijejo ali celo tržijo skupaj, bodisi v istih objektih bodisi kot vnaprej zmešane alkoholne pijače.. Ugotovitev, da bi bilo treba te proizvode zgolj zato šteti za podobne, čeprav niso namenjeni zaužitju niti v enakih okoliščinah, niti v enakem razpoloženju, niti, če gre za tak primer, s strani istih kategorij potrošnikov, bi pomenila, da bi se številni proizvodi, ki jih je mogoče opredeliti kot „pijače“, združili v eno samo kategorijo za namene uporabe člena 8(1) Uredbe št. 207/2009.

Ni torej mogoče šteti, da sta si alkoholna pijača in energijski napitek podobna samo zato, ker ju je mogoče zmešati, zaužiti ali tržiti skupaj, saj se narava, namen in uporaba teh proizvodov razlikujejo glede na prisotnost ali odsotnost alkohola v njihovi sestavi. Poleg tega je treba ugotoviti, da podjetja, ki tržijo alkoholne pijače, ki so vnaprej zmešane z brezalkoholno sestavino, te sestavine ne prodajajo ločeno in pod isto znamko kot zadevno vnaprej zmešano alkoholno pijačo ali pod podobno znamko.

(Glej točki 80 in 81.)
Iz sodne prakse je na eni strani razvidno, da organi Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) svoje odločbe utemeljijo s splošno znanimi dejstvi, ki jih prijavitelj ni navedel, ne da bi morali ugotoviti njihovo resničnost, in na drugi, da lahko prijavitelj, ki mu Urad navede taka splošno znana dejstva, njihovo resničnost izpodbija pred Splošnim sodiščem, pri čemer ima Urad v takem položaju in glede na načelo enakosti orožij pravico, da pred Splošnim sodiščem predloži dokumente za utemeljitev resničnosti splošno znanega dejstva, ki ni bilo ugotovljeno v izpodbijani odločbi. Nasprotno pa prijavitelju pravice, da dokumente prvič predloži pred Splošnim sodiščem, ni mogoče priznati zgolj zato, ker naj bi ti kazali na splošno znana dejstva, za katera se poleg tega niti ne zatrjuje, da so bila navedena v izpodbijani odločbi. Dopustitev take pravice bi namreč povzročila omejitev obsega obveznosti prijavitelja, da že v postopku pred Uradom predloži vse dokaze v utemeljitev svojih tožbenih razlogov in trditev.

(Glej točko 19.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka VITROMED Germany in besedna znamka Vitromed (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 30, 42, 49, 69 in od 94 do 97.)
7.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Prekrivanje področij uporabe razlogov, navedenih v točkah (b) in (c) člena 7(1) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točko 66.)
1.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka, ki upodablja osmerokotni okvir modre barve (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 51 do 53, 63, 64 in 66.)
2.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Zavrnitev dostopa – Obveznost institucije, da opravi konkreten in posamičen preizkus dokumentov – Možnost opreti se na splošne domneve, ki veljajo za nekatere vrste dokumentov – Meje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2)) (Glej točke od 30 do 32 in od 34 do 37.)
1.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Preizkus prijave – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Razlaga, pri kateri se upošteva ratio legis člena 57(2) in (3) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, uvodna izjava 10 ter člen 57(2) in (3)) (Glej točko 20.)
4.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Figurativni znamki wallapop in wala w (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 36, 44, 49, 53 in 54.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka, ki upodablja štiri prekrižane črte (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b) in (5)) (Glej točke od 46 do 48, 63 in 64.)
Združene zadeve od T‑193/17 do T‑195/17

CeramTec GmbH

proti

Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino

„Znamka Evropske unije – Postopek za ugotovitev ničnosti – Tridimenzionalna znamka Evropske unije – Oblika kosa proteze kolka – Figurativna znamka Evropske unije, ki upodablja kos proteze kolka – Znamka Evropske unije, ki zajema odtenek rožnate barve – Umik zahtev za ugotovitev ničnosti in ustavitev postopkov za ugotovitev ničnosti – Tožba imetnika znamke za razveljavitev odločb o ustavitvi postopka – Nedopustnost pritožbe pred odborom za pritožbe – Člen 59 Uredbe (ES) št. 207/2009 (postal člen 67 Uredbe (EU) 2017/1001)“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 3. maja 2018

(Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1)(b) in (c) ter 56(1)(a))

Znamka Evropske unije – Tožbeni postopek – Osebe s pravico do pritožbe in s pravico biti stranka v postopku – Osebe, prizadete z odločitvijo – Odločba o zaključku postopka za ugotovitev ničnosti po umiku zahtevka

Tožeča stranka mora imeti pravni interes za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. Tak interes je prisoten le, če bi razglasitev ničnosti tega akta lahko sama po sebi imela pravne posledice. Interes za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta mora biti obstoječ in dejanski ter se ga ugotavlja na dan vložitve tožbe. Če se interes, ki ga uveljavlja tožeča stranka, nanaša na prihodnji pravni položaj, mora ta stranka dokazati, da je poseg v ta prihodnji položaj že gotov. Tako se tožeča stranka ne more sklicevati na prihodnje in negotove položaje, da bi upravičila svoj interes za zahtevo za razglasitev ničnosti izpodbijanega akta. (Glej točki 22 in 31.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 23 do 35.)

Člen 75 Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije določa obveznost Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), da obrazloži svoje odločitve. V skladu s sodno prakso ima ta obveznost obrazložitve enak obseg kot tista iz člena 296 PDEU, v skladu s katero je treba jasno in nedvoumno navesti razlogovanje avtorja akta, njen namen pa je dvojen, in sicer da se na eni strani zadevne osebe seznanijo z razlogi za sprejetje ukrepa, zato da lahko branijo svoje pravice, in da na drugi strani sodišče Evropske unije lahko opravi nadzor nad zakonitostjo odločbe. (Glej točko 40.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedna znamka SEVENFRIDAY–Besedna znamka SEVEN in figurativna znamka 7SEVEN (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 30, 65, 66, 80, 85 in 86.)
2.

Institute for Direct Democracy in Europe ASBL (IDDE) nosi svoje stroške in stroške Evropskega parlamenta, vključno s stroški, nastalimi v postopku za izdajo začasne odredbe.
1.

Uradniki–Socialna varnost–Zavarovanje za primer nesreče in poklicne bolezni–Neveljavnost–Posamezne sheme–Enoten pojem poklicne bolezni (Kadrovski predpisi, člena 73 in 78; Pravila o zavarovanju za primer poškodbe pri delu in poklicne bolezni, člen 3) (Glej točke od 24 do 30.)
5.

Znamka Evropske unije–Postopek registracije–Umik, omejitev in sprememba prijave znamke–Predlog za zožitev seznama blaga ali storitev–Pravila za izvajanje–Zahteva po jasnosti (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 4 in 43(1); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravilo 13) (Glej točke od 33 do 35.)
4.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Relativni razlogi za zavrnitev–Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve–Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke–Besedna znamka MEMORAME–Figurativna znamka mémora in besedne znamke MÉMORA (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 41 do 49.)
2.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Absolutni razlogi za zavrnitev–Znamke brez razlikovalnega učinka–Besedna znamka HOUSE OF CARS (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (glej točke 24, 33 in 37)
2.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Absolutni razlogi za zavrnitev–Znamke brez razlikovalnega učinka–Besedna znamka TO CREATE REALITY (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 18 do 20, od 27 do 42, 53 in 54.)
3.

Znamka Evropske unije–Pripombe tretjih oseb in ugovor–Dejstva, dokazi in stališča, navedena v podporo ugovoru–Dokaz obstoja, veljavnosti in obsega varstva prejšnje registrirane znamke–Teleološka razlaga–Zadostnost potrdila o podaljšanju kot dokaza–Pogoji (Uredba Komisije št. 2868/95, pravilo 19(2)(a)(ii)) (Glej točko 41.)
3.

Znamka Evropske unije–Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije–Absolutni razlogi za zavrnitev–Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve–Besedna znamka Matrix light (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c) in (2)) (glej točke od 21 do 24 in 54)
302

V zvezi s škodo, ki je nastala zaradi ravnanja pritožnika, je treba najprej zavrniti njegovo trditev, izraženo v točkah od 120 do 123 tožbe in temelječo na dejstvu, da najema prvo leto ni bilo mogoče odpovedati, ne da bi bilo treba vseeno plačati najemnino za celo leto, kar naj bi izključevalo vsakršno škodo za Unijo v prvem letu najema od septembra 2008 do avgusta 2009. Škoda za Unijo dejansko obstaja v celotnem obdobju, za katero je v sporni odločbi ugotovljeno, da je zanjo odgovoren pritožnik, in sicer od januarja 2009 do avgusta 2010, torej med drugim od januarja 2009 do avgusta 2009, ker je Unija v tem času plačevala družinsko službeno stanovanje uradniku, ki je v njem prebival le sam in delno med tednom, medtem ko je imel v bližini drugo družinsko stanovanje, v katerem je ostala njegova družina in kjer je sam živel delno. Poleg tega je to škodo dejansko povzročil pritožnik, ki po tem, ko je zaprosil za tako službeno stanovanje, ni končal zgoraj navedenega položaja, ker ni predlagal, da bi to stanovanje po nekaj mesecih vrnil. Kot je poudarjeno v točki 296 zgoraj, če je trajna težava zaradi slabo lakiranega parketa resnično onemogočala vselitev družine v službeno stanovanje, za kar bi bil torej odgovoren lastnik, bi moral pritožnik takoj zavrniti vstop v prostore ali ustrezno ukrepati pri delegaciji, da bi ta lastnika lahko hitro in odločno seznanila z njegovo odgovornostjo. Ta škoda je dokazana tudi do izteka najema, ker je pritožnik s tem, da službenega stanovanja ni vrnil delegaciji, Komisiji preprečil, da bi uživala to nepremičnino, čeprav je plačevala najemnino zanjo, zlasti s tem, da ji je preprečil, da bi to stanovanje uporabila drugače, kot je Sodišče za uslužbence ugotovilo v točki 159 izpodbijane sodbe, ali vsaj odpovedala najem brez pogodbene kazni od septembra 2009, kar bi lahko zmanjšalo škodo, ki jo je dejansko utrpela Unija. V zvezi s tem na podlagi dejstva, da je bilo v najemni pogodbi predvideno obdobje, v katerem najemnik ne more odpovedati pogodbe v prvem letu, razen če ni najemnina v tem obdobju vseeno plačana, v nasprotju s tem, kar trdi pritožnik, ni mogoče šteti, da v tem obdobju ni bilo škode. V tem obdobju je delegacija dejansko plačevala službeno stanovanje družinske velikosti na zahtevo pritožnika, ne da bi bilo to utemeljeno in ne da bi lahko od tega imela korist.
226

Najprej, v nasprotju s trditvami tožeče stranke je iz interne izmenjave elektronskih sporočil družbe MTS z dne 5. oktobra 2005, ki se nanašajo na izgubljene kupce te družbe na italijanskem trgu (točka 75 obrazložitve izpodbijanega sklepa) in v katerih se omenja neobstoj „težav z družbama Pometon in Ervin“, razvidno, da so bile družbe Pometon, Winoa in Ervin v njih označene – v nasprotju z drugimi konkurenti, ki so navedeni in niso bili udeleženci kartela – kot „prijatelji“, proti katerim izguba kupcev „absolutno ni [bila] sprejemljiva“, ne da bi se zadevna družba na to odzvala. V teh elektronskih sporočilih se je zato razmišljalo, da bi se bodisi z zgoraj navedenimi tremi družbami opravila razprava bodisi bi se jim poslalo „sporočilo“ z nekaterimi očitki in sklicevanjem na pogovore, ki so potekali med zadnjim potovanjem naslovnika enega od teh elektronskih sporočil v Italijo. Poleg tega je iz teh elektronskih sporočil razvidno, da je družba MTS sumila bolj, da sporazuma ne spoštuje družba Winoa, in ne družba Pometon ali Ervin, saj je navedla: „Winoa, kot veste, in nobenih težav z družbama Pometon in ali Er[v]in“.
13

Z elektronsko pošto z dne 21. septembra 2016, naslovljeno na Direktorat za varnost (v nadaljevanju: zahteva z dne 21. septembra 2016), je tožeča stranka zahtevala dostop do 42 od 71 dokumentov, opredeljenih v odločbi z dne 8. marca 2016 (dokumenti št. od 1 do 5, 8, 11, 13, 14, 19, od 21 do 30, 33, 34, od 37 do 43, od 47 do 53, od 56 do 58 in od 63 do 65), ali vsaj do „informacij“ iz teh dokumentov s sklicevanjem, prvič, na člen 13 Uredbe št. 45/2001 in, drugič, na člen 6 Uredbe št. 1049/2001. Pri tem je tožeča stranka dokumente in informacije, za dostop do katerih je zaprosila, razdelila v štiri skupine, ki sta jih stranki označili kot skupine A (dokumenti št. od 2 do 5, 13, 19, od 22 do 26, 29, 30, 33, 34, od 37 do 40, 43, 47, 53, 56, 58 in 63), B (dokumenti št. 8, 11, 41, 42, 48, 49 in 51), C (dokumenti št. 48, 49 in 51, ki so že vključeni v skupino B) in D (dokumenti št. 1, 14, 21, 27, 28, 50, 52 in 57), in za vsako od teh skupin je pojasnila razloge, ki po njenem mnenju upravičujejo ugoditev njenemu zahtevku.
77

Na drugi strani tožeča stranka trdi, da sta bila domnevna logotipa zadevnih nacionalnih političnih strank, to je logotipa Front national in Vlaams Belang, petkrat manjša od logotipa tožeče stranke. Zato naj bi se ta primer razlikoval od prejšnjega primera, ki ga Parlament omenja v dopisih z dne 22. julija in 10. avgusta 2016 ter v katerem so bili zadevni logotipi podobno veliki. Dalje ugotavlja, da v skladu s točko 6(7) vodnika o nepovratnih sredstvih za delovanje, ki jih Parlament dodeli političnim strankam in fundacijam na evropski ravni, ki se nanaša na financiranje kampanj v okviru volitev v Parlament, v publikacijah imena in logotipi evropske politične stranke ne smejo biti manj vidni od imen in logotipov nacionalnih strank ali kandidatov, da se pomoč ne bi štela za posredno finančno pomoč.
21

Komisija je z izpodbijano odločbo organizaciji Greenpeace v različici, iz katere so bili odstranjeni osebni podatki, med drugim odobrila dostop do različnih dokumentov, ki izvirajo tako od njenih služb kot od malteških organov. Dokumenti Komisije, za katere je bilo določeno razkritje, so bili bodisi dokumenti, ki so bili navedeni v fazi preizkusa prvotne prošnje, vendar nato pomotoma niso bili posredovani organizaciji Greenpeace (dokumenti, navedeni v prilogi F k izpodbijani odločbi), bodisi dokumenti, ki so bili navedeni šele v fazi preizkusa potrdilne prošnje (dokumenti, navedeni v prilogi D k izpodbijani odločbi). Dokumenti, ki izvirajo od Republike Malte, za katere je bilo določeno razkritje, so vključevali dokumente, ki so bili navedeni v fazi preizkusa prvotne prošnje (dokumenti, ki so v prilogi B k izpodbijani odločbi navedeni pod številkami od 112 do 230, v nadaljevanju: dokumenti od št. 112 do 230), in dokumente, ki so bili navedeni šele v fazi preizkusa potrdilne prošnje (dokumenti, ki so v prilogi B k izpodbijani odločbi navedeni pod številkami od 1 do 111 in od 231 do 240, v nadaljevanju: dokumenti od št. 1 do 111 in od 231 do 240).
17

Z dopisom z dne 16. novembra 2015 z referenčno številko Ares(2015) 5145741 (v nadaljevanju: izpodbijani sklep) je član Komisije za zdravje in varnost hrane zavrnil zahtevo za revizijo in navedel, da prvih pet očitkov in del šestega očitka, ki so navedeni zgoraj v točki 14, ne spada na področje uporabe člena 10 Uredbe št. 1367/2006 in da preostali del šestega očitka, ki se nanaša na oceno tveganja za okolje, „ni upravičeval potrebe po spremembi Sklepa 2015/696“. Član komisije za zdravje in varnost hrane je v zvezi s tem v bistvu menil, da vidikov zdravstvene ocene gensko spremenjenih živil ali krme ni bilo mogoče obravnavati v okviru člena 10 Uredbe št. 1367/2006, ker se ti vidiki niso nanašali na oceno okoljskih tveganj. Kar zadeva del šestega očitka, ki se nanaša na varstvo okolja, je član komisije za zdravje in varnost hrane menil, da trditev ni bila utemeljena in da ni upravičevala revizije odločb o odobritvi. Natančneje, prvič, član komisije za zdravje in varnost hrane je menil, da so bili očitki, ki se nanašajo na smernice EFSA o zdravstveni oceni in oceni hranilne vrednosti gensko spremenjenih poljščin, ter na spremenjeno hranilno vrednost, očitno povezani z vplivom na zdravje zaradi uživanja živil in krme. Drugič, menil je, da bi bilo treba običajno oceno hranilne vrednosti opraviti v okviru preučitve vpliva uživanja živil in krme na zdravje, in ne za namene ocene tveganja za okolje, zaradi morebitnega sproščanja v okolje. Tretjič, trdil je, da označevanje sestave gensko spremenjenih živil ni bilo vezano na oceno tveganja za okolje. Četrtič, trdil je, da spremljanje po dajanju na trg ni bilo povezano z oceno tveganja za okolje. Petič, menil je, da je bilo neupoštevanje učinkov ostankov herbicidov, zaužitih ob uživanju gensko spremenjenih živil in krme, na zdravje, povezano z vplivom na zdravje in ne na okolje. Šestič, menil je, da študija neželenih učinkov na zdravje ljudi in živali zaradi uživanja rastlin, ki je dokazovala vplive na ribonukleinske kisline in na katero se je sklicevala tožeča stranka, ni bila povezana z oceno tveganja za okolje.