—členom 4(3) PEU, ker Kraljevina Švedska s tem, da v latvi jski SJV ni želela prenesti prispevk ov, ki jih je vplačala 
latvijs ka podr užnica družbe Nordea Bank AB, izračunanih za prispevno obdobje v skladu s členom 14(3) Direktive 
2014/49/ES, nega tivno vpliva na povezo vanje enotnega trga in tako spodk opava medsebojno zaupanje med 
državami članicami, ki je predpogoj za čezmejno povezo vanje.
Če Sodišče ugot ovi, da Kraljevina Švedska ni izpolnila obveznosti, ki jih ima v skladu s členom 14(3) Direktive 2014/49/ES 
in členom 4(3) PEU:
—naj Kraljevini Švedski naloži obveznost odprave kršitve, tako da v latvijski SJV prenese celotni znesek prispevk ov, ki jih 
je vplačala latvi jska podr užnica družbe Nordea Bank AB, izračunanih za prispevno obdobje v skladu s členom 14(3) 
Direktive 2014/49/ES.
—Če se člen 14(3) Direktive 2014/49/EU lahk o razlag a ozko, naj ugot ovi, da je v skladu s ciljem Direktive 2014/49/EU in 
obveznostjo švedsk ega SJV, da v latvijs ki SJV prenese prispevke, ki jih je vplačala podr užnica družbe Nordea Bank AB.
—Kraljevini Švedski naloži plačilo strošk ov.
Tožbeni razlogi in bistv ene trditv e
Tožeča stranka v utemeljitev tožbe nava ja tožbene razlog e, ki temelji jo na očitkih v zvezi s kršitvijo člena 14(3) Direktive 
2014/49/EU in Pogodbe EU (načelo lojalneg a sodelova nja).
1.Kraljevina Švedska je s tem, da v latvijs ki SJV ni želela prenesti prispevk ov, ki jih je vplačala latvijska podr užnica družbe 
Nordea Bank AB, izračunanih za prispevno obdobje v skladu s členom 14(3) Direktive 2014/49/ES, ravn ala v nasprotju 
s ciljem Direktive 2014/49/ES.
2.Kraljevina Švedska s tem, da v latvijski SJV ni želela prenesti prispevk ov, ki jih je vplačala latvijs ka podr užnica družbe 
Nordea Bank AB, izračunanih za prispevno obdobje v skladu s členom 14(3) Direktive 2014/49/ES, negativno vpliva na 
povezovanje enotneg a trga in tako spodk opava medsebojno zaupanje med državami članicami, ki je predpogoj za 
čezmejno povezo vanje. Kraljevina Švedska tako krši člen 4(3) PEU.
3.Republika Latvija trdi, da je kraljevina Švedska s tem, da ni želela prenesti vplačanih prispevk ov in s tem, da je svojo 
zavrnitev formalno utemeljila na datumu, na kate rega so prispevki bili dejansk o vplačani, kršila Direktivo 2014/49/EU, 
s čimer se spodk opava doseg anje ciljev Evropsk e unije in Latvi jo prikrajša za pravico do prejema prispevk ov, s kate rimi 
se ji nadomesti tveg anje, povezano s kritimi vlogami kreditne institucije, ki so prenesene na njeno odgov ornost, s čimer 
se krši načelo lojalnega sodelovanja, zagoto vljeno v členu 4(3) PEU in cilje Direktive 2014/49/EU.
(1) Direktiva 2014/49/EU Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL 2014, L 173, str. 149).
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Oberlandesger icht Düsseldorf (Nemčija) 
27. decembra 2021 – Bev erage City & Lifestyle GmbH in drugi/Ad vance Magazine Publishers, Inc.
(Zadeva C-832/21)
(2022/C 119/34)
Jezik postopk a: nemščina
Predložitv eno sodišče
Oberlandesge richt DüsseldorfC 119/26 SL Uradni list Evropske unije 14.3.2022
Stranke v postopku v glavni stvar i
Tožene stranke in pritožniki: Beverag e City & Lifest yle GmbH, MJ, Beverage City Polska Sp.z.o.o., FE
Tožeča stranka in nasprotna stranka v pritožbenem postopku: Advance Mag azine Publishers, Inc.
Vprašanje za predhodno odločanje
Oberlandesge richt Düsseldor f (višje deželno sodišče v Düsseldorfu) Sodišču Evropsk e unije glede razlag e člena 122 Uredbe 
(EU) 2017/1001 Evropskeg a parlamenta in Sveta z dne 14. juni ja 2017 o blagovni znamki Evropske unije (1) 
(v nadaljevanju: Uredba o znamki EU) v poveza vi s členom 8, točka 1, Uredbe (EU) 1215/2012 Evropskeg a parlamenta in 
Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih 
zadevah (2) (v nadaljevanju: Uredba št. 1215/2012) predlag a to vprašanje za predhodno odločanje:
Ali so tožbeni zahtevki „tak o tesno povezani“, da jih je smotr no obra vnavati in o njih odločati skupaj, da bi se s tem izognili 
tveg anju nezdr užljivosti sodnih odločb, v smislu člena 8, točka 1, Uredbe št. 1215/12, če je povezanost pri tožbi zaradi 
kršitve pravic iz znamke EU v tem, da je tožena stranka, ki ima sedež oziroma prebivališče v eni državi članici (tu: Poljska), 
blago, ki krši znamk o EU, doba vila toženi stranki s sedežem v drugi državi članici (tu: Nemčija), katere zakoniti zasto pnik , 
ki se mu s tožbo prav tako očita kršit ev, je „opor na tožena stranka“, če so stranke med seboj povezane zgolj prek dobavneg a 
razmer ja in poleg tega niti s pravneg a niti z dejanskeg a vidika ne obsta ja nobena druga povezava? 
(1) Uredba (EU) 2017/1001 Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (UL 2017, L 154, 
str. 1).
(2) Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskeg a parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznav anju ter izvrševanju 
sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL 2012, L 351, str. 1).
Pritožba, ki jo je 4. januar ja 2022 vložil RQ zoper sodbo Splošnega sodišča (tretji senat) z dne 
17. novembra 2021 v zadevi T-147/17, Anast assopoulos in drugi/Sv et in Komisija
(Zadeva C-7/22 P)
(2022/C 119/35)
Jezik postopka: francoščina
Stranke
Pritožnik: RQ (zast opnika: M. Meng-Papant oni, H. Tagaras, avocats)
Drugi stranki v postopku: Svet Evropske unije, Evropska komisi ja
Predlog
Pritožnik sodišču predlag a, naj:
—pritožbi ugodi in izpodbijan o sodbo razveljavi;
—odloči o nadaljevanju postopka v skladu s predpisi;
—toženima strankama naloži plačilo strošk ov.
Pritožbeni razlogi in bistvene trditv e
Na prvem mestu, pritožnik trdi, da je Splošno sodišče izkr ivilo njeno tožbo glede škodnega dejanja.
Na drugem mestu, pritožnik trdi, da je Splošno sodišče večkrat napačno uporabilo prav o:
Najprej, kar zadeva odgov ornost Unije za nezak onito ravn anje, je Splošno sodišče kršilo načela pravne države in člen 47 
Listine o temeljnih pravicah, ker je menilo, da dejanja in opustitve Evroskupine v nobenem primer u ne morejo povzročiti 
deliktne odgov ornosti Unije. Splošno sodišče je kršilo tudi načelo enakeg a obravna vanja, ker je menilo, da zgolj pridobite v 
obveznic – ki so bile kasneje disk ontirane – s strani fizičnih in pravnih oseb zadošča, da se šteje, da so v enakem ali 
primerljivem položaju v smislu sodne prakse.14.3.2022 SL Uradni list Evropske unije C 119/27