29

V teh okoliščinah je Krajowa Izba Odwoławcza (nacionalni pritožbeni senat) prekinil odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložil ta vprašanja: „1. Ali je treba člen 48(3) v povezavi s členom 2 Direktive 2004/18 razlagati tako, da je s tem, da je tam določeno, da se lahko gospodarski subjekt, ‚če je to primerno‘, sklicuje na zmogljivosti drugih subjektov, mišljen vsak primer, v katerem posamezen gospodarski subjekt ni usposobljen tako, kot zahteva naročnik, in se želi sklicevati na zmogljivosti drugih podjetij? Ali pa je treba napotek, da se lahko gospodarski subjekt, ‚če je to primerno‘, sklicuje na zmogljivosti drugih subjektov, obravnavati kot omejitev v tem smislu, da je tako sklicevanje v okviru dokazovanja usposobljenosti gospodarskega subjekta v postopku oddaje naročila dopustno samo izjemoma in ne kot pravilo? 2. Ali je treba člen 48(3) v povezavi s členom 2 Direktive 2004/18 razlagati tako, da sklicevanje gospodarskega subjekta na zmogljivosti drugih podjetij, ‚ne glede na pravno naravo povezave z njimi‘, in to, da ‚bo imel na voljo potrebna sredstva‘ teh podjetij, pomeni, da gospodarskemu subjektu pri izvedbi naročila ni treba imeti nobenih ali pa ima lahko zgolj ohlapne in nedoločne povezave s temi podjetji, drugače povedano, da lahko naročilo izvede samostojno (brez sodelovanja drugih podjetij) oziroma da se med drugim ‚svetovanje‘, ‚posvetovanje‘, ‚usposabljanje‘ lahko šteje za tako sodelovanje? Ali pa je treba člen 48(3) Direktive 2004/18 razlagati tako, da mora podjetje, na katerega zmogljivosti se sklicuje gospodarski subjekt, dejansko in osebno izvesti naročilo v obsegu, v katerem so bile njegove zmogljivosti navedene? 3. Ali je treba člen 48(3) v povezavi s členom 2 Direktive 2004/18 razlagati tako, da se lahko gospodarski subjekt, ki sicer ima svoje izkušnje, čeprav v manjšem obsegu, kot predstavi naročniku (na primer ne zadostujejo, da bi lahko oddal ponudbo za izvedbo celotnega naročila), dodatno sklicuje na zmogljivosti drugih podjetij, da bi izboljšal svoje možnosti v postopku oddaje naročila? 4. Ali je treba člen 48(3) v povezavi s členom 2 Direktive 2004/18 razlagati tako, da lahko naročnik v razpisu za oddajo naročila ali v razpisni dokumentaciji določi načela (ali jih celo mora določiti), v skladu s katerimi se lahko gospodarski subjekt sklicuje na zmogljivosti drugih podjetij, na primer, kako mora drugo podjetje sodelovati pri izvedbi naročila, kako so lahko usposobljenosti gospodarskega subjekta in drugega podjetja povezane, ali drugo podjetje solidarno odgovarja skupaj z gospodarskim subjektom za pravilno izvedbo naročila v obsegu, v katerem se gospodarski subjekt sklicuje na zmogljivosti drugega podjetja? 5. Ali načelo enakopravnega in nediskriminatornega obravnavanja gospodarskih subjektov, določeno v členu 2 Direktive 2004/18, dopušča sklicevanje na zmogljivosti drugega podjetja v skladu s členom 48(3) Direktive, v okviru katerega so združene zmogljivosti dveh ali več podjetij, ki ob upoštevanju znanja in izkušenj nimajo zmogljivosti, ki jih zahteva naročnik? 6. Ali torej načelo enakopravnega in nediskriminatornega obravnavanja gospodarskih subjektov, določeno v členu 2 Direktive 2004/18, dopušča razlago členov 44 in 48(3) Direktive 2004/18 v tem smislu, da morajo biti pogoji za sodelovanje v postopku oddaje naročila, ki jih naročnik določi za sodelovanje v navedenem postopku, izpolnjeni le formalno, ne glede na dejansko usposobljenost gospodarskega subjekta? 7. Ali načelo enakopravnega in nediskriminatornega obravnavanja gospodarskih subjektov, določeno v členu 2 Direktive 2004/18, dopušča, da gospodarski subjekt, če je predložitev ponudbe za en del naročila dopustna, po oddaji ponudbe, na primer v okviru dopolnitve ali pojasnila dokazil, navede, na kateri del naročila se nanašajo zmogljivosti, navedene kot dokaz o izpolnjevanju pogojev za sodelovanje v postopku? 8. Ali načelo enakopravnega in nediskriminatornega obravnavanja gospodarskih subjektov, določeno v členu 2 Direktive 2004/18, ter načelo transparentnosti dopuščata, da se izvedena dražba razveljavi in se ponovi elektronska dražba, če v bistvu ni bila izvedena pravilno, ker na primer niso bili vsi gospodarski subjekti, ki so predložili dopustne ponudbe, povabljeni k sodelovanju? 9. Ali načelo enakopravnega in nediskriminatornega obravnavanja gospodarskih subjektov, določeno v členu 2 Direktive 2004/18, ter načelo transparentnosti dopuščata, da se naročilo odda gospodarskemu subjektu, katerega ponudba je bila uspešna na taki dražbi, ne da bi se dražba ponovila, če ni mogoče ugotoviti, ali bi sodelovanje neupoštevanih gospodarskih subjektov spremenilo izid dražbe? 10. Ali je mogoče pri razlagi določb Direktive 2004/18 uporabiti vsebino določb in uvodnih izjav Direktive 2014/24 – čeprav se rok za njen prenos še ni iztekel – kot vodilo za razlago, če razjasni določene domneve in namene zakonodajalca Unije in ni v nasprotju z določbami Direktive 2004/18?“