Keywords

Summary



Keywords

1. Lastna sredstva Evropskih skupnosti – Povračilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev – Člen 13 Uredbe št. 1430/79 – Obseg – Meje – Uporaba carinskega materialnega prava – Izključna pristojnost nacionalnih organov

(člen 234 ES; Uredba Sveta št. 1430/79, člen 13(1))

2. Lastna sredstva Evropskih skupnosti – Povračilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev – Člen 13 Uredbe št. 1430/79 – Obseg – Pristojnost Komisije za sprejetje odločitve – Način izvrševanja

(Uredba Sveta št. 1430/79, člen 13(1))

3. Lastna sredstva Evropskih skupnosti – Povračilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev – Člen 13 Uredbe št. 1430/79 – „Poseben položaj“ – Pojem – Nacionalni organi, ki so v okviru preiskave namenoma dopustili kršitve in nepravilnosti, zaradi česar je zavezancu v dobri veri nastal carinski dolg – Resna kršitev Komisije ali nacionalnih organov – Vključitev – Posamezen primer, ki ne prestavlja posebnega položaja

(Uredba Sveta št. 1430/79, člen 13(1))

Summary

1. Edini namen določb člena 13(1) Uredbe št. 1430/79 o povračilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev je omogočiti gospodarskim subjektom oprostitev plačila dajatev, ki so jim zavezani, če so izpolnjeni določeni posebni pogoji in če niso ravnali malomarno ali goljufivo, in ne, da se izpodbija obstoj carinskega dolga. Za določitev obstoja in natančnega zneska dolga so namreč pristojni nacionalni organi. Zato je odločbe, ki so jih sprejeli ti organi, mogoče izpodbijati pred nacionalnimi sodišči, ta pa lahko zadevo predložijo Sodišču na podlagi člena 234 ES.

(Glej točke 33, 34 in 101.)

2. Člen 13(1) Uredbe št. 1430/79 o povračilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev vsebuje splošno klavzulo pravičnosti, katere namen je zajeti druge položaje od tistih, ki so bili najpogosteje ugotovljeni v praksi in bi lahko bili ob sprejetju te uredbe predmet posebne ureditve. Ta določba naj bi se uporabila, če so okoliščine, ki označujejo razmerje med gospodarskim subjektom in upravo, take, da temu subjektu ni pravično naložiti škode, ki je navadno ne bi utrpel.

Na podlagi te določbe morata biti kumulativno izpolnjena dva pogoja, da se lahko izvede odpust uvoznih dajatev, in sicer obstoj posebnega položaja in neobstoj goljufivega ravnanja ali očitne malomarnosti zadevnega gospodarskega subjekta.

Komisija ima, kadar sprejme odločbo na podlagi omenjene splošne klavzule pravičnosti, pooblastilo za odločanje po prostem preudarku. Poleg tega sta povračilo ali odpust uvoznih dajatev izjema od splošne ureditve uvoza in izvoza, zato je treba določbe, ki predvidevajo tako povračilo ali odpust, razlagati ozko.

(Glej točke od 40 do 42.)

3. To, da nacionalni organi gospodarskega subjekta, davčnega zavezanca, ki mu je naložen carinski dolg, zaradi potreb preiskave, namenjene identificiranju in prijetju storilcev ali sostorilcev izvedene goljufije ali poskusa, niso obveščali o tej preiskavi, pomeni ob neobstoju vsakršnega goljufivega ravnanja ali malomarnosti zavezanca poseben položaj v smislu klavzule pravičnosti iz člena 13(1) Uredbe o povračilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev. Čeprav drži, da v okviru take preiskave nacionalni organi lahko upravičeno zavestno dopustijo, da se storijo kršitve ali nepravilnosti, pa bi bila naložitev carinskega dolga zavezancu, ki izhaja iz teh možnosti, povezanih s pregonom kršitev, v nasprotju s ciljem klavzule pravičnosti, saj zavezanca postavlja v izreden položaj glede na druge gospodarske subjekte, ki opravljajo enako dejavnost.

Čeprav drži tudi, da zavezančeva predložitev dokumentov – čeprav v dobri veri –, za katere se pozneje ugotovi, da so bili ponarejeni, ni poseben položaj, ki bi upravičeval odpust uvoznih dajatev, pa bi tak položaj nastal, če bi bila zaradi resne napake v ravnanju Komisije ali nacionalnih carinskih organov olajšana zloraba dokumentov.

V primeru carinskega posrednika s sedežem na meji Skupnosti, ki je izdal potrdila o skupnostnem tranzitu po odhodu tovornjaka iz kraja v tretji državi, niti dejstvo, da deluje na meji in ne v kraju začetka prevoza, niti nezmožnost, da bi pregledal tovornjak, nista okoliščini, ki bi izvajalca postavili v izreden položaj glede na druge gospodarske subjekte, ker te okoliščine zadevajo nedoločeno število gospodarskih subjektov. Zato te okoliščine ne morejo pomeniti posebnega položaja v smislu zgoraj navedene določbe.

(Glej točke 51, 70, 72 in 84.)