Zadeva T-402/07

Kaul GmbH

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava besedne znamke Skupnosti ARCOL — Prejšnja besedna znamka Skupnosti CAPOL — Izvršitev sodbe o razveljavitvi odločbe odborov za pritožbe UUNT, ki jo opravi UUNT — Relativni razlog za zavrnitev — Neobstoj verjetnosti zmede — Pravica do obrambe — Členi 8(1)(b), 61(2), 63(6), 73, druga poved, in 74(2) Uredbe (ES) št. 40/94“

Sodba Sodišča prve stopnje (peti senat) z dne 25. marca 2009 II ‐ 742

Povzetek sodbe

Da bi izpolnil svojo obveznost iz člena 63(6) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti, to je sprejetje ukrepov za izvršitev sodbe sodišča Skupnosti, s katero je bila razveljavljena odločba enega od njegovih odborov za pritožbe, mora Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) zagotoviti, da se s pritožbo doseže nova odločba odbora za pritožbe. Tako lahko zadevo vrne drugemu odboru za pritožbe. (Glej točko 23.)

Čeprav je res, da se lahko – v skladu z načelom medsebojne odvisnosti med upoštevnimi elementi v okviru celovite presoje verjetnosti zmede in zlasti med podobnostjo znamk in podobnostjo zajetih proizvodov in storitev – nizka stopnja podobnosti med zajetimi proizvodi in storitvami izravna z visoko stopnjo podobnosti med znamkami in obratno, je Sodišče z namenom uporabe člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 odločilo, da verjetnost zmede predpostavlja hkrati enakost ali podobnost znamke, katere registracija se zahteva, in prejšnje znamke, ter enakost ali podobnost proizvodov ali storitev, na katere se nanaša zahteva za registracijo, in proizvodov ali storitev, za katere je prejšnja znamka registrirana. Gre za kumulativne pogoje. Ker je namreč Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) ugotovil, da ni podobnosti med prijavljeno in prejšnjo znamko, ni zavezan, da upošteva domnevno splošno poznanost prejšnje znamke, saj je pravilno ugotovil da, ne glede na domnevni večji razlikovalni učinek prejšnje znamke, ne obstaja nobena verjetnost zmede. (Glej točki 28 in 44.)

Potem ko sodišče Skupnosti razveljavi odločbo odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), s katero je bil zavrnjen ugovor proti registraciji znamke Skupnosti, mora odbor za pritožbe, kateremu je bila zadeva vrnjena v odločanje, opraviti nov preizkus pritožbe. Če v sodbi o razveljavitvi ni bilo odločeno o podobnosti ali različnosti nasprotujočih si znamk, mora odbor za pritožbe ponovno preizkusiti to vprašanje, o katerem lahko sprejme svoj sklep, ne glede na stališče, ki izhaja iz prejšnje razveljavljene odločbe. (Glej točki 38 in 39.)

Upoštevnost dejstev in dokazov, ki jih stranke navajajo v postopku z ugovorom pred Uradom za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) zunaj za to predpisanih rokov, pomeni eno od meril, ki ga mora Urad pri izvajanju svoje diskrecijske pravice na podlagi člena 74(2) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti upoštevati pri odločanju, ali je treba upoštevati omenjena dejstva in dokaze ali ne. (Glej točko 42.)

Sodišče Skupnosti izvaja nadzor nad zakonitostjo odločb organov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli). Če presodi, da je takšna odločba, glede katere je vložena tožba pred njim, nezakonita, jo mora razveljaviti. Ne sme pa zavrniti tožbe, tako da svojo obrazložitev nadomesti z obrazložitvijo pristojnega organa Urada, ki je izdal izpodbijan akt. Zato sodišče Skupnosti, če ugotovi, da iz obrazložitve odločbe odbora za pritožbe Urada, s katero je potrjena odločba oddelka za ugovore o zavrnitvi ugovora, izhaja napačna uporaba prava, nima samo pravice zavrniti ugovora iz razloga, ki ni naveden v odločbi, ki se izpodbija pred njim. (Glej točki 47 in 49.)

V primeru nejasnosti glede pomena in posledic sodbe, poda razlago sodišče Skupnosti v skladu s členom 43 Statuta Sodišča. Zato ne obstaja nobena takšna domneva, da je treba med različnimi mogočimi razlagami sodbe o razveljavitvi odločbe odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) upoštevati tisto, ki je najbolj ugodna za tožečo stranko. Odboru za pritožbe, ki mu je po razveljavitvi vrnjena zadeva, ni treba zaslišati pritožnika glede razlage sodbe o razveljavitvi. Če bi tožeča stranka ali Urad, obe stranki v postopku pred sodiščem Skupnosti, imeli težavo pri razlagi sodbe o razveljavitvi, bi morali to predložiti pristojnemu sodišču Skupnosti. (Glej točki 62 in 63.)

Za proizvajalce živil in slaščic ne obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti med besednim znakom ARCOL, za katerega se zahteva registracija kot znamke Skupnosti za „kemične proizvode za konzerviranje živil“ iz razreda 1 v smislu Nicejskega aranžmaja ter za proizvode iz razredov 17 in 20 v smislu tega aranžmaja, in prejšnjo besedno znamko Skupnosti CAPOL za proizvode, ki se imenujejo: „Kemični proizvodi namenjeni konzerviranju pripravljene hrane, in sicer surove snovi za konzerviranje končnih prehrambnih izdelkov, predvsem slaščic“, in spadajo v razred 1 v smislu navedenega aranžmaja, ker nasprotujoči si znamki nikakor nista enaki ali podobni in se zato ta določba ne uporabi, čeprav bi bili proizvodi, ki jih zajemata omenjeni znamki, enaki. (Glej točki 76 in 92.)

Enako število črk, ki sestavljajo besedni znamki, kot tako namreč nima posebnega pomena za javnost, na katero se nanašata ti znamki, in to celo za strokovno javnost. Ker je abeceda sestavljena iz omejenega števila črk, ki poleg tega niso vse uporabljane enako pogosto, je neizogibno, da je več besed sestavljenih iz istega števila črk in istih črk, to pa ne pomeni, da jih le zato lahko štejemo za podobne na vidni ravni. Poleg tega se javnost na splošno ne zaveda natančnega števila črk, ki sestavljajo besedno znamko, in zato v večini primerov ne bo zaznala, da sta nasprotujoči si znamki sestavljeni iz enakega števila črk. Kar je pomembneje pri presoji vidne podobnosti obeh znamk, je obstoj enakega vrstnega reda več črk v vsaki izmed njiju. (Glej točke od 81 do 83.)