1
2
3
4
5
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
4—
5—
ECLI:EU:C:2015 :487 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
NIILA JÄÄS KINENA,
predstavljeni 16. julija 2015  
Jezik izvirnika: francoščina.Zadeva C-6 1 7 / 1 3 P
Repsol Lubricantes y Especialidades, SA, (nekdanja Repsol Lubricantes YPF y Especialidades, 
SA),
Repsol Petróleo, SA,
Repsol, SA
proti
E v ropski komisiji
„Pritožba — Omejevalni sporazumi — Španski trg cestogradbenega bitumna — Pojem d ejstev, ‚za 
katera K omisija prej ni vedela‘, v smislu točke 23, zadnji odstavek, O bvestila Komisije o imuniteti pred 
globami in zmanjševanju glob“
I – Uvod
1. Družbe Repsol Lubricantes y Especialidad es, SA , Repsol Petróleo, SA , in Repsol, SA ( v nadaljevanju: 
družba Repsol in dr ugi) s pritožbo Sodišču predlagajo, naj razveljavi sodbo R epsol Lubricantes 
y Especialidad es in dr ugi/Komisija (T -496/07, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), 
EU:T:2013 :464. s katero je Splošno 
sodišče zavrnilo njihovo tožbo za ra zglasitev n ičnosti Odločbe K omisije C (2007 ) 4441 f inal (v 
nadaljevanju: sporna odločba) 
Odločba Komisije C(2007 ) 4441 f inal z dne 3. oktobra 2007 v zvezi s postopkom n a podlagi člena 81 ES (Zadeva COMP/38.710 – Bitumen 
(Španija)). in njihov podredni predlog za zmanjšanje gl obe, ki j im je bila 
naložena. 
Vsekakor je ko ristno o pozoriti, da j e ta zadeva del skupine pritožb, vloženih pri Sodišču zoper sodbe Splošnega sodišča v zvezi s sporno 
odločbo. Moji ciljno u smerjeni sklepni predlogi v zadevi C-603/13P, GALP Energía Es paña, ki j e del te skupine, bodo predstavljeni 16. julija 
2015 .2. V skladu z zahtevo Sodišča bodo ti sklepni predlogi omejeni na analizo dr ugega pritožbenega 
razloga, v katerem s e v bistvu odpira vp rašanje razlage Obvestila Komisije o imuniteti pred globami in 
zmanjševanju gl ob v primerih kar telov v različici iz leta 2002 ( v n adaljevanju: obvestilo 
o prizanesljivosti iz leta 2002 ). 
Obvestilo Komisije o imuniteti pred gl obami in zmanjševanju gl ob v primerih kar telov z dne 19. februarja 2002 ( UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 155).
6
7
8
6—
7—
8—
2 ECLI:EU:C:2015 :487SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
II – Pravni okvir
3. V točki 23 o ddelka B obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 z naslovom „Zmanjšanje globe“ je 
določeno:
„Komisija bo v vsaki dokončni odločbi, ki j o sprejme o b kon cu upravnega postopka, odločila:
(a) ali so dokazi, ki j ih je zagotovilo podjetje, predstavljali znatno d odano v rednost glede na dokaze, ki 
jih je Komisija ob istem č asu že imela;
(b) raven zmanjšanja, do ka tere bo upravičeno p odjetje […]
Da bi Komisija določila ra ven zmanjšanja znotraj vsakega od teh ra zredov, bo upoštevala čas, ob 
katerem s o bili predloženi dokazi, ki i zpolnjujejo pogoj iz točke 21, in stopnjo, do ka tere le-ti 
predstavljajo dodano v rednost. Prav tako l ahko u pošteva obseg in trajnost sodelovanja podjetja po 
datumu predložitve.
Poleg tega, če podjetje zagotovi dokaze, ki s e nanašajo na dejstva, za katera K omisija prej ni vedela, in 
ki se neposredno n anašajo na težo ali trajanje domnevnega kar tela, Komisija teh elementov ne bo 
upoštevala pri določanju globe, ki n aj se naloži podjetju, ki j e te dokaze zagotovilo.“
III – Dejansko stanje
4. Dejansko stanje je bilo predstavljeno v točkah od 1 do 91 izpodbijane sodbe, ki s e navaja.
5. Kolikor je potrebno, zadostuje opozoriti, da j e družba British Petroleum (v nadaljevanju: družba BP) 
20. junija 2002 v ložila prošnjo za prizanesljivost na podlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 , ki s e 
je nanašala na vse sporazume v nasprotju s členom 101 PD EU n a trgu cestogradbenega bitumna 
v Španiji. 
Druge vp letene stranke p oleg družbe BP so bila podjetja: Productos Asfalticos, SA , Nynäs Petroleo, SA i n Galp Energía Es paña, SA . Družba Repsol in dr ugi so 31. marca 2004 v ložili prošnjo za zmanjšanje globe na podlagi 
istega obvestila.
6. Komisija je 3. oktobra 2007 s prejela sporno o dločbo. Komisija je dr užbi BP priznala pravico do 
imunitete pred globo, ki b i ji sicer morala biti naložena, potem ko j e ugotovila, da j e izpolnjevala 
pogoje iz točke 11 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 . 
Ti pogoji se nanašajo na sodelovanje s Komisijo, prenehanje sodelovanja pri kr šitvi in neobstoj ukrepov, s katerimi bi podjetje drugo podjetje 
prisililo v sodelovanje pri kr šitvi (točka 573 o brazložitve sporne odločbe). Kar z adeva prošnjo dr užbe Repsol in 
drugih, je Komisija zanje uporabila 40 -odstotno z nižanje zneska gl obe, ki b i jim sicer morala biti 
naložena. 
Glej točko 580 o brazložitve sporne odločbe. Posledično s o bili družba Repsol in dr ugi spoznani za solidarno o dgovorne za plačilo globe 
v višini 80.496.000 EUR.
7. Družba Repsol in dr ugi so s tožbo, vloženo p ri Splošnem s odišču me d 18 . in 20 . decembrom 2007 , 
izpodbijali vsebino s porne odločbe in predlagali, naj se delno a li v celoti razglasi za nično. Splošno 
sodišče je z izpodbijano s odbo v celoti zavrnilo osem t ožbenih ra zlogov, predstavljenih v utemeljitev 
njihovih predlogov za razglasitev n ičnosti in spremem bo.
9
10
9—
10—
ECLI:EU:C:2015 :487 3SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
IV – Postopek p red S odiščem in predlogi strank
8. Družba Repsol in dr ugi so 27. novembra 2013 v sodnem t ajništvu Sodišča vložili pritožbo, s katero 
Sodišču predlagajo, naj razveljavi izpodbijano s odbo in razglasi ničnost sporne odločbe; zmanjša globo; 
ugotovi, da j e bilo trajanje sodnega postopka p red Splošnim sodiščem p retirano d olgo, da n i bilo 
utemeljeno, in da K omisiji naloži plačilo stroškov. Komisija Sodišču predlaga, naj pritožbo zavrne ter 
družbi Repsol in dr ugim naloži plačilo vseh stroškov.
9. Pred Sodiščem s o stranke p isno p redstavile svoja stališča in podale navedbe na obravnavi 15. aprila 
2015 .
V – Drugi p ritožbeni razlog
A – Trditve strank
10. Družba Repsol in dr ugi z drugim pritožbenim ra zlogom Splošnemu sodišču očitajo, da j e v točkah 
od 339 d o 349 i zpodbijane sodbe napačno u porabilo pravo, ker je potrdilo Komisijino ra zlago in 
uporabo pojma „dejstva, za katera K omisija prej ni vedela,“ v smislu točke 23, zadnji odstavek, obvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 . Navedena točka n aj se ne bi nanašala na preprosto fizično p osest 
dokumentov, ampak naj bi zahtevala upoštevanje posebnega me rila, ki g a dr užba Repsol in dr ugi 
opredelijo ko t „kognitivno me rilo“.
11. Družba Repsol in dr ugi poudarjajo, da s e je K omisija z dejanskim t rajanjem o mejevalnega 
sporazuma lahko s eznanila na podlagi njihovega opisa dejstev, in sicer da t a ni trajal do leta 1998 , kot 
je družba BP o tem o bvestila Komisijo, ampak do leta 2002 . Zato naj družbi Repsol in dr ugim n e bi 
smela biti naložena globa za obdobje od leta 1998 d o leta 2002 .
12. Poleg tega naj bi v obrazložitvi izpodbijane sodbe obstajala zmeda v zvezi s pravno ar gumentacijo, 
ki so jo dr užba Repsol in dr ugi predstavili na prvi stopnji. S točko 343 i zpodbijane sodbe, v kateri je 
upravičena neuporaba točke 23 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 , naj ne bi bilo odgovorjeno n a 
trditve dr užbe Repsol in dr ugih, v skladu s katerimi ne samo, da s o dr užba Repsol in dr ugi v svoji 
prošnji za prizanesljivost predložili dokumente, ki s o dokazovali dejansko t rajanje omejevalnega 
sporazuma, ampak je njihov opis dejstev K omisiji omogočil odkriti, da dr užba BP ni govorila resnice 
v zvezi s trajanjem o mejevalnega sporazuma.
13. Komisija trdi, da t a pritožbeni razlog ni dopusten. Ob upoštevanju tožbenega razloga, ki s o ga 
družba Repsol in dr ugi navedli na prvi stopnji (oddelek 3.3 tožbe), 
Ta točka se je nanašala na domnevno „očitno n apako p ri presoji ali, podredno, kršitev splošnih načel legitimnih pričakovanj, sorazmernosti in 
enakega obravnavanja pri določitvi odstotka zmanjšanja globe na podlagi obvestila o prizanesljivosti“. naj ti namreč ne bi nikoli trdili, da 
bi morali biti upravičeni do zmanjšanja na podlagi uporabe tako imenovanega „kognitivnega“ me rila.
14. Komisija me ni, da p ritožbeni razlog vsekakor ni utemeljen. Opozarja, da u gotovitev S plošnega 
sodišča, da j e bila Komisija od določenega da tuma že obveščena o obstoju omejevalnega sporazuma, 
pomeni ugotovitev d ejanskega stanja, ki s pada v diskrecijsko p ravico Splošnega sodišča. 
Sklep Otis Luxembourg in dr ugi/Komisija (C-494/11 P, EU:C:2012 :356, točka 88). N azadnje 
poudarja, da m ora b iti glede na točko 7 obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 z manjšanje globe 
omejeno n a podjetja, ki K omisiji zagotovijo dokaze, ki d odajo vrednost informacijam, ki j ih Komisija že 
ima. Poleg tega bi bilo me rilo, ki g a predlagajo dr užba Repsol in dr ugi, težko u porabiti, če ne celo 
nemogoče.
11
11—
4 ECLI:EU:C:2015 :487SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
B – Dopustnost drugega pritožbenega razloga
15. Glede na trditve K omisije, da dr ugi pritožbeni razlog pomeni nov razlog, se je treba najprej izreči 
o dopustnosti tega pritožbenega razloga.
16. V zvezi s tem j e treba opozoriti, da i z člena 58 S tatuta Sodišča izhaja, da m orajo pritožbeni razlogi 
temeljiti na trditvah, ki s e nanašajo na postopek pred Splošnim s odiščem. Poleg tega v skladu 
s členom 170(1) Poslovnika S odišča stranka n e m ore spremeniti predmeta spora s tem, da p red 
Sodiščem p rvič navede razlog, ki b i ga lahko n avedla že pred Splošnim sodiščem, pa tega ni storila, saj 
bi ji to omogočalo, da S odišču predloži spor, katerega predmet je širši od tistega, o katerem j e odločalo 
Splošno s odišče. Tak pritožbeni razlog je torej v fazi pritožbe treba šteti za nedopusten. 
Sodba Elf Aquitaine/Komisija (C-521/09 P, EU:C:2011 :620, točka 35).17. Kar zadeva tožbo na prvi stopnji, je treba navesti, da j e bil naslov oddelka 3.3.1 „očitna napaka p ri 
presoji odstotka zmanjšanja na podlagi sodelovanja s Komisijo v okviru obvestila o prizanesljivosti“. Iz 
točke 147 t ožbe, ki j e v navedenem o ddelku, izhaja, da s o družba Repsol in dr ugi ob navedbi, da s o bili 
drugo podjetje, ki j e vložilo prošnjo za prizanesljivost, da b i doseglo zmanjšanje globe, jasno me rili na 
točko 23 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 , ko s o Komisiji očitali, da n i upoštevala dodane 
vrednosti predloženih informacij in da tuma vložitve p rošnje za prizanesljivost.
18. Poleg tega iz točk od 150 d o 157 t ožbe izhaja, da j e bila ta problematika p redmet vsebinske 
razprave n a prvi stopnji, čeprav n aj ne bi bila obravnavana pod o znako t ako i menovanega 
„kognitivnega“ me rila. Tako je bila zlasti v točki 156 t ožbe na prvi stopnji sporna odločba jasno g rajana 
zato, ker ni bila uporabljena točka 23 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 . Poleg tega so dr užba 
Repsol in dr ugi v točki 157 n avedene tožbe trdili, da s o predložili informacije, ki n aj bi omogočale 
razlago dokumentov, na ka tere se sklicuje Komisija, in seznanitev z dejstvi, nastalimi v obdobju od 
leta 1998 d o leta 2002 .
19. Kar z adeva izpodbijano s odbo, je Splošno s odišče v točkah od 339 d o 349 i zpodbijane sodbe 
odločilo o sporni zavrnitvi Komisije, da z a družbo Repsol in dr uge uporabi točko 23, zadnji odstavek, 
obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 z obrazložitvijo, kot je navedena v točki 592 o brazložitve sporne 
odločbe, da j e Komisija, še preden je 31. marca 2004 p rejela izjavo dr užbe Repsol, priloženo n jeni 
prošnji na podlagi navedenega obvestila iz leta 2002 , že imela upoštevne informacije, vsebovane 
v dokumentih iz zadevnega obdobja, ki j ih je zbrala me d preiskavami 1. in 2. oktobra 2002 . Zlasti iz 
točke 343 i zpodbijane sodbe izhaja, da „tožeče stranke torej napačno t rdijo, da j e družba Repsol tista, 
ki je v svoji prošnji na podlagi obvestila iz leta 2002 , predložila informacije, na podlagi katerih je lahko 
Komisija izvedela, da s e je omejevalni sporazum nadaljeval od leta 1998 d o leta 2002 “.
20. Glede na vse navedene ugotovitve me nim, da j e ta pritožbeni razlog dopusten.
C – Merila, na podlagi katerih Komisija uporabi točko 23, zadnji odstavek, obvestila o prizanesljivosti iz 
leta 2002
1. Splošne opombe o točki 23, zadnji odstavek, obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002
21. Družba Repsol in dr ugi z drugim pritožbenim ra zlogom Splošnemu sodišču očitajo, da j e napačno 
uporabilo pravo pri ra zlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 .
12
13
14
15
16
12—
13—
14—
15—
16—
ECLI:EU:C:2015 :487 5SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
22. Naj na kra tko o pozorim, da j e cilj programov prizanesljivosti doseči prijavo kršitve samih storilcev, 
da b i se ta hitro in popolnoma kon čala. To hitro in zanesljivo odkritje ustreza splošnemu interesu trgov 
in varstvu posameznih interesov žrtev kar telov. 
Chaput, Y., „Philosophie des programme s de clémence et de transaction“, v Clémence et transaction e n matière de concurrence – Prispevki 
s kolokvija z dne 19. januarja 2005 , str. 5, na voljo na spletni strani CREDA (www .creda.ccip.fr).23. V ta namen in zaradi p reglednosti je Komisija sprejela smernice, v katerih navaja, na kakšni podlagi 
bo upoštevala različne okoliščine kršitve in posledice, ki j ih te lahko imajo za znesek globe. Gre torej za 
pravilo ra vnanja, ki ka že na prakso, ki j i je treba slediti in od ka tere upravni organ v konkretnem 
primeru ne more odstopiti, ne da b i navedel razloge, ki s o v skladu z načelom enakega obravnavanja. 
Sodbi Archer Daniels Midland in Archer Daniels Midland Ingredients/Komisija (C-397/03 P, EU:C:2006 :328, točka 91) in Chalkor/Komisija 
(C-386/10 P, EU:C:2011 :815, točki 59 in 60).24. Kar zadeva obvestilo o prizanesljivosti iz leta 2002 , je Splošno s odišče razsodilo, da j e logika tega 
obvestila spodbuditi podjetja, ki s odelujejo v nezakonitih omejevalnih sporazumih, da b i sodelovala 
s Komisijo v boju proti kar telom. S tega vidika j e namen točke 23, zadnji odstavek, o bvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 n agraditi podjetje, tudi če to ni bilo prvo podjetje, ki j e zaprosilo za 
imuniteto v zvezi z zadevnim o mejevalnim s porazumom, če se dokazi, ki j ih zagotovi podjetje, 
nanašajo na dejstva, ki K omisiji omogočijo, da s premeni svojo trenutno p resojo teže ali trajanja 
omejevalnega sporazuma. 
Sodba Transcatab/Komisija (T -39/06, EU:T:2011 :562, točke o d 378 d o 382).25. Glede na tako n avedene značilnosti obvestil in ke r postopek prizanesljivosti pomeni izjemo glede 
na določbe prava Unije, ki p repovedujejo protikonkurenčne omejevalne sporazume, je treba na podlagi 
načela pravne varnosti sprejeti ozko ra zlago določb obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 .
2. Pojem „dejstva, za katera K omisija prej ni vedela“
26. Naj opozorim, da s e točka 23, zadnji odstavek, obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 n anaša na 
dokaze v zvezi z „dejst[vi], za ka tera K omisija prej ni vedela“. Razprava, ki j o sproža ta zadeva, kaže, 
da lahko b esedilo navedene točke vodi do različnih razlag.
27. Na podlagi dobesedne razlage naj bi šlo za neobstoj seznanjenosti Komisije z upoštevnimi dejstvi, 
za kar s e zdi, da i zhaja tudi iz drugih jezikovnih različic. 
Angleška ra zličica: „In addi tion, if an undertaking provides evidence relating to facts previously unknown to the Commission [ …]“; nemška 
različica: „Falls ein Unternehmen Beweismittel für einen Sachverhalt vorlegt, von d enen die Kommission z uvor keine Kenntnis hatte […]“.28. Pri dr ugi razlagi, h kateri se nagibam, je v navedenem i zrazu mogoče videti objektivno me rilo, ki s e 
uporablja za sporočitev ali prenos dokazov Komisiji, kar t orej omogoča ra zlikovanje dokazov, ki s e 
nanašajo na no va dejstva, v primerjavi z dokazi, ki j ih Komisija že ima. 
Moja razlaga točke 23, zadnji odstavek, obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 t emelji na splošno s prejetem ra zlikovanju me d pravnim 
dejstvom, ki g a je treba dokazati („Beweistatsache“), in uporabljenim dokaznim sredstvom („Beweismittel“). M enim, da j e ta dr uga 
razlaga bolj v skladu s prvima dvema odstavkoma točke 23 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 , ki 
se nanašata na posest dokazov ko t me rilo, ki o predeljuje dodano v rednost, ne da b i bila omenjena 
seznanjenost Komisije.
29. V skladu s sodno p rakso iz besedila točke 23 o bvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 i zhaja, da 
morata biti za delno i muniteto, določeno s to točko, izpolnjena dva pogoja, in sicer, prvič, da j e 
zadevno p odjetje prvo, ki j e predložilo dokaze o dejstvih, za ka tera K omisija prej ni vedela, in drugič, 
da ta dejstva zaradi s vojega neposrednega vp liva na presojo teže ali trajanja domnevnega omejevalnega 
sporazuma Komisiji omogočajo no ve u gotovitve v zvezi s kršitvijo. Natančneje, Sodišče je poudarilo, da 
je izraz „dejstva, za katera K omisija […] ni vedela“, ki j e povezan s prvim od teh pogojev, nedvoumen in
17
18
19
20
21
22
17—
18—
19—
20—
21—
22—
6 ECLI:EU:C:2015 :487SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
 omogoča ozko ra zlago točke 23, zadnji odstavek, obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 , tako da s e 
omeji na primere, v katerih dr užba, ki j e udeležena v omejevalnem s porazumu, Komisiji zagotovi nove 
informacije v zvezi s težo ali trajanjem kr šitve, in izključi primere, v katerih je družba zgolj predložila 
informacije, ki o mogočajo potrditev d okazov o obstoju kršitve. 
Sodba LG D isplay in LG D isplay Taiwan/Komisija (C-227/14 P, EU:C:2015 :258, točka 79) ter v tem s mislu tudi sklep Kuwait Petroleum in 
drugi/Komisija (C-581/12 P, EU:C:2013 :772, točka 19).30. Ta ra zlaga ima svojo podlago v dejstvu, da b i bila učinkovitost programov prizanesljivosti 
zmanjšana, če podjetja ne bi bila ve č spodbujena k temu, da p rva predložijo Komisiji informacije, 
s katerimi razkrivajo omejevalni sporazum. 
V tem s mislu sodba LG D isplay in LG D isplay Taiwan/Komisija (EU:C:2015 :258, točka 84) ter sklep Kuwait Petroleum in dr ugi/Komisija 
(C-581/12 P, EU:C:2013 :772, točka 20).31. Na splošno t a zadeva vodi d o ra zmisleka o obsegu zgoraj navedene sodne prakse. Po m ojem 
mnenju je namreč predpostavka, ki l ahko s proži uporabo točke 23, zadnji odstavek, o bvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 in ki v sodni praksi še ni bila določena, ta, da dr ugi prijavitelj predloži 
dokaz, ki K omisiji omogoči „dekodiranje“ dokazov, ki j ih že ima, vendar j ih ni uporabila zaradi 
neobstoja „ključnih“ informacij, ki s o predložene pozneje. Taka m ožnost ne spada p od „podkrepitev“, 
ampak pod „predložitev“ no vega dokaza.
32. V o bravnavani zadevi moram u gotoviti, da j e tako i menovano „kognitivno“ me rilo, ko t ga 
zagovarjajo družba Repsol in dr ugi, brezpredmetno, ker ne vzdrži analize, ki t emelji na „običajni pravni 
logiki“, 
Tu se sklicujem n a različne nekonceptualizirane hipoteze zaradi n jihove očitnosti, ki s o podlaga za pojmovanje naše pravne ku lture. ki se uporablja za me hanizem p rizanesljivosti, kot izhaja iz obvestila Komisije.
33. Glede na običajno p ravno l ogiko n amreč ni sporno, da K omisija ko t institucija oziroma dr ugače 
povedano ko t ko lektivni uslužbenec n ima ko gnitivne s posobnosti, enakovredne s posobnosti 
posameznika, ampak jo ima lahko samo me taforično. 
Tako s e seznanjenost ali neseznanjenost Komisije z dokazom lahko d oloči le na podlagi seznanjenosti, ki j o je pridobil eden od njenih 
uslužbencev a li uradnikov. Tako i menovano „kognitivno“ me rilo, ko t ga predlagajo dr užba Repsol in dr ugi, bi zahtevalo določitev 
posameznikov, katerih seznanjenost zadostuje za ugotovitev seznanjenosti institucije.34. Poleg tega klasična pravila, ki s e nanašajo na pravne posledice, povezane s sporočanjem d ejstev ali 
informacij, temeljijo na domnevi, da p osest dokumenta, ki j e bil poslan, pomeni tudi seznanjenost 
z njegovo vsebino. 
Običajno o sebna in zanesljiva dostava, kot je dostava s priporočeno p ošiljko s povratnico, velja za ve ljavno o bvestilo. Naslovnik ne more 
trditi, da j e pošiljko sicer prejel, vendar da n i vedel za njeno v sebino, ker je ni odprl. Če ne bi bilo tako, bi bila številnim določbam civilnega, upravnega ali procesnega 
prava odvzeta učinkovitost.
35. Menim, da s e taka l ogika s miselno u porablja tudi z a točko 23, zadnji odstavek, o bvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 . Komisija je torej seznanjena z dejstvi, v zvezi s katerimi ima dokaze, 
neodvisno o d vp rašanja, ali so njeni uslužbenci, uradniki ali službe preučili in analizirali navedene 
dokaze ali ne. V zvezi s tem n avajam, da b o v skladu s točko 23, dr ugi odstavek, o bvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 , „Komisija […] upoštevala čas, ob katerem so bili predloženi dokazi“. 
Moj poudarek.36. Drugačen p ristop n e bi povzročil samo n epremagljivih težav z dokazovanjem, ampak tudi 
nesprejemljivo pravno n egotovost za podjetja, ki s o predložila prošnje za uporabo prizanesljivosti.
37. Predstavljajmo si, da d ve podjetji, A in B, K omisiji pošljeta dokumente enake vrednosti v presledku 
enega me seca. Za preučitev p rošenj sta odgovorna dva uradnika v pristojni službi Komisije. Uradnik 
AA, odgovoren za preučitev p rošnje, ki j o je vložilo podjetje A in je prispela prva, je znan po svoji 
temeljitosti in počasnosti. Na kon cu je torej uradnik BB, ki j e odgovoren za preučitev p rošnje podjetja 
B, t isti, ki p rvi pride d o u gotovitve, da t a dr uga p rošnja vsebuje d okaze, ki u pravičujejo
23
24
25
23—
24—
25—
ECLI:EU:C:2015 :487 7SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
 imuniteto. 
Naj pojasnim, da s o v obvestilu o prizanesljivosti iz leta 2002 o predeljeni pogoji, pod ka terimi bodo lahko p odjetja, ki me d preiskavo 
omejevalnega sporazuma, ki j o uvede Komisija, sodelujejo z njo, oproščena glob ali upravičena do znižanja zneska gl obe, ki b i ga sicer 
morala plačati. V primeru ve č prošenj za prizanesljivost, prejetih za isto kr šitev, se prva prošnja šteje za prošnjo za imuniteto, naslednje pa 
za prošnje za zmanjšanje globe, razen če prva ni zavrnjena. V obravnavanem p rimeru se je za družbo Repsol in dr uge štelo, da s o zaprosili 
za zmanjšanje globe. En teden pozneje uradnik AA p redstavi enako u gotovitev v zvezi s podjetjem A . V takem 
primeru bi bila posledica uporabe tako imenovanega „kognitivnega“ me rila ta, da b i podjetje A izgubilo 
možnost za imuniteto. To pa po mojem m nenju dokazuje, da t ako me rilo ni združljivo s cilji obvestila 
o prizanesljivosti in načelom pravne varnosti.
38. Glede na vse zgornje preudarke je treba seznanjenost določiti glede na dokaze, ki j ih je Komisija že 
imela ob prejetju dr uge prošnje za prizanesljivost. Glavna funkcija točke 23, zadnji odstavek, obvestila 
o prizanesljivosti iz leta 2002 j e torej ugotoviti zaporedje in indeksacijo informacij ali dokazov, 
predloženih Komisiji. 
Kot je razvidno iz sodbe Solvay/Komisija (C-110/10 P, EU:C:2011 :687), obstajajo tudi primeri, v katerih Komisija izgubi del dokazov, kar p a 
se v obravnavanem p rimeru ni zgodilo.3. Razlogovanje Splošnega sodišča v izpodbijani sodbi
39. Splošno s odišče se je v točkah od 339 d o 349 i zpodbijane sodbe oprlo na dva glavna elementa. 
Prvič, sklicevalo se je na točko 592 s porne odločbe, katere vsebina ni bila izpodbijana in iz ka tere 
izhaja, da j e Komisija dejansko i mela dokumente, ki s o dokazovali trajanje kar tela me d letoma 
1998 in 2002 . Splošno s odišče je torej kot nesporno š telo, da t očka 592 o brazložitve sporne odločbe, 
ki se je sklicevala na 38 dr ugih točk obrazložitve, zadostuje za zavrnitev o čitkov dr užbe Repsol in 
drugih. D rugič, ker je bilo to dejstvo po m nenju Splošnega sodišča ugotovljeno, je presodilo dodano 
vrednost dejstev, ki j ih je navedla družba Repsol in so se nanašala na zadevno o bdobje, ter ugotovilo, 
da n i mogoče šteti, da n jihovemu sodelovanju zagotavljajo izjemno d odano v rednost.
40. V zvezi s tem o pozarjam, da j e Sodišče v zadevi LG D isplay in LG D isplay Taiwan/Komisija 
ugotovilo, da „je iz […] izpodbijane sodbe razvidno, da j e Splošno s odišče v okviru neodvisne presoje 
dejstev u gotovilo, pri čemer se v zvezi s to ugotovitvijo ni zatrjevalo nikakršnega izkrivljanja, da ‚je 
Komisija v času izjave tožečih strank 20. julija 2006 z aradi dokazov […] vedela, da s o se dvostranski 
stiki me d nekaterimi udeleženci kar tela nadaljevali leta 2005 ‘“. Na podlagi te ugotovitve je Sodišče 
potrdilo sodbo Splošnega sodišča. 
EU:C:2015 :258, točka 80.41. Res je, da j e Splošno s odišče v točki 341 i zpodbijane sodbe odločilo, da „je Komisija, kot navaja 
v točki 592 o brazložitve izpodbijane odločbe, še preden je 31. marca 2004 p rejela izjavo dr užbe Repsol 
[…], že imela upoštevne informacije […]“. Preučitev S plošnega sodišča je torej lahko d ejansko v ideti 
lakonična in mogoče bi bilo celo trditi, da S plošno s odišče v obravnavani zadevi ni preverilo, ali posest 
dokazov pomeni tudi seznanjenost z njihovo vsebino.
42. Vendar gl ede na neupoštevnost tako imenovanega „kognitivnega“ me rila me nim, da p osest dokazov 
v teh okoliščinah pomeni tudi seznanjenost z njihovo vsebino. Ne glede na to, ali je treba to sklepanje 
Splošnega sodišča šteti za ugotovitev dejanskega stanja ali pravno o predelitev dejanskega stanja, moram 
zaradi n eupoštevnosti „kognitivnega“ me rila zavrniti očitke dr užbe Repsol in dr ugih.
43. V teh okoliščinah v točkah izpodbijane sodbe, na katere se nanaša drugi pritožbeni razlog, pravo ni 
napačno u porabljeno, tako da j e treba navedeni pritožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen.
8 ECLI:EU:C:2015 :487SKLEPNIPREDLOGIN.JÄÄS KINENA–ZADEVAC617/13P
REPSOL LUBRICANTESYESPECIALIDADESIN DRU GI/KOMISIJA
VI – Predlog
44. Iz teh ra zlogov in brez vp liva na preučitev dr ugih pritožbenih ra zlogov Sodišču predlagam, naj 
drugi pritožbeni razlog zavrne. Odločitev o stroških se pridrži.