22.

Ker je imelo predložitveno sodišče pomisleke glede združljivosti nemške zakonodaje s členoma 6 in 17 Direktive 2000/78, je prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo teh deset vprašanj: „1. Ali ima nacionalni zakonodajalec v okviru pooblastil na podlagi člena 6(1) Direktive 2000/78/ES nasploh široko diskrecijsko pravico in možnost samostojnega urejanja ali pa so ta pooblastila omejena na to, kar je potrebno, vsaj pri določitvi najvišje starosti za zaposlitev glede na minimalno delovno dobo pred upokojitvijo v skladu s členom 6(1), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2000/78/ES? 2. Ali je s potrebo v smislu člena 6(1), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2000/78/ES določena ustreznost ukrepa iz člena 6(1), prvi pododstavek, Direktive 2000/78/ES in ali ta omejuje področje uporabe te splošne določbe? 3. (a) Ali gre za legitimen cilj v smislu člena 6(1), prvi pododstavek, Direktive 2000/78/ES, če delodajalec najvišjo starost za zaposlitev določi v interesu za čim daljšo aktivno delovno dobo javnih uslužbencev, ki jih je treba zaposliti? (b) Ali uresničenje takšnega cilja ni primerno že, če ima za posledico, da so javni uslužbenci zaposleni dlje časa, kot je potrebno, da se pri predčasni upokojitvi po poteku 5 let delovne dobe pridobi zakonsko zagotovljena najmanjša pokojnina? (c) Ali uresničenje takšnega cilja ni primerno šele, če ima za posledico, da so javni uslužbenci zaposleni dlje časa, kot je potrebno, da se pri predčasni upokojitvi prisluži zakonsko zagotovljena najmanjša pokojnina – to je trenutno 19,51 leta? 4. (a) Ali je dejstvo, da se z določitvijo čim nižje najvišje starosti za zaposlitev v največji meri omeji skupno število javnih uslužbencev, ki jih je treba zaposliti, da bi kar najbolj omejili obseg posamičnih nadomestil, kot so nezgodno zavarovanje ali zdravstveno zavarovanje (pomoči tudi za družinske člane), legitimni cilj v smislu člena 6(1), prvi pododstavek, Direktive 2000/78/ES? (b) Kakšen pomen ima v zvezi s tem okoliščina, da so pri višji starosti pomoči pri nesrečah ali boleznih (tudi za družinske člane) višje kot za mlajše uslužbence, tako da bi se lahko pri zaposlovanju starejših javnih uslužbencev stroški v zvezi s tem povečali? (c) Ali morajo v zvezi s tem obstajati preverjene napovedi in statistike ali zadoščajo splošne verjetne domneve? 5. (a) Ali gre za legitimen cilj v smislu člena 6(1), prvi pododstavek, Direktive 2000/78/ES, če želi delodajalec določeno najvišjo starost za zaposlitev uporabiti za zagotovitev ‚uravnotežene starostne strukture v zadevnem poklicu‘? (b) Katerim zahtevam mora ustrezati upoštevanje oblikovanja takšne starostne strukture, da bi bili izpolnjeni pogoji utemeljitvenega razloga (primernost in nujnost, potrebnost)? 6. Ali gre za legitimno upoštevanje v smislu člena 6(1), prvi pododstavek, Direktive 2000/78/ES, če delodajalec v zvezi z najvišjo starostjo za zaposlitev opozori na to, da je pred dopolnitvijo takšne starosti običajno mogoče izpolniti zaposlitvene pogoje za usposabljanje v operativni poklicni gasilski enoti v obliki ustrezne šolske izobrazbe ali poklicnega usposabljanja? 7. Po katerih merilih je treba presojati, ali je minimalna delovna doba pred upokojitvijo primerna ali potrebna? (a) Ali je potrebnost minimalne delovne dobe mogoče utemeljiti izključno kot nadomestilo za pridobitev kvalifikacije pri delodajalcu (usposobljenost za delo v operativni poklicni gasilski enoti), ki jo je financiral samo ta, da bi se glede na takšno kvalifikacijo zagotovila primerna delovna doba pri njem, tako da bi stroške usposabljanja postopoma povrnil javni uslužbenec? (b) Koliko časa lahko najdlje traja delovna doba, ki sledi usposabljanju? Ali lahko presega 5 let, in če lahko, pod katerimi pogoji? (c) Ali se lahko primernost ali potrebnost minimalne delovne dobe, ne glede na odgovor na vprašanje pod 7(a), utemelji s tem, da mora za javnega uslužbenca, čigar pokojnino financira samo delodajalec, pričakovana delovna doba od zaposlitve do verjetne upokojitve zadoščati, da bi se z delovno dobo, ki trenutno znaša 19,51 leta, pridobila zakonsko zagotovljena najmanjša pokojnina? (d) Ali je, nasprotno, zavrnitev zaposlitve v skladu s členom 6(1) Direktive 2000/78/ES upravičena šele, če bi se zaposlila oseba s takšno starostjo, ki bi imela za posledico, da bi bilo pri verjetni upokojitvi treba plačevati najmanjšo pokojnino, čeprav ta z matematičnega vidika še ne bi bila prislužena? 8. (a) Ali je pri presoji pojma upokojitev v smislu člena 6(1), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2000/78/ES treba izhajati iz zakonsko določene starostne meje za upokojitev, ki ji sledi prejemanje pokojnine, ali iz statistične povprečne starosti upokojitve določene vrste javnih uslužbencev ali določene poklicne skupine? (b) Koliko je, če je to potrebno, treba upoštevati, da se lahko za posamezne javne uslužbence redna upokojitev odloži najmanj za eno leto in največ za dve leti? Ali ima ta okoliščina za posledico, da se najvišja starost za zaposlitev v ustreznem obsegu zviša? 9. Ali se lahko pri izračunu minimalne delovne dobe v okviru člena 6(1) Direktive 2000/78/ES upošteva usposabljanje, dokončano, medtem ko je bil javni uslužbenec že zaposlen? Ali je v zvezi s tem pomembno vprašanje, ali je treba čas usposabljanja pri pridobitvi pokojnine v polni meri upoštevati kot pokojninsko dobo ali ga je treba odšteti od minimalne delovne dobe, ki jo delodajalec lahko zahteva v skladu s členom 6(1), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2000/78/ES? 10. Ali je ureditev iz člena 15(1), in fine, in (3) [AGG] v skladu s členom 17 Direktive 2000/78/ES?“