Zadeva T-347/06

Nynäs Petroleum AB

in Nynas Belgium AB

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Nizozemski trg z bitumnom za tlakovanje cest — Odločba o ugotovitvi kršitve člena 81 ES — Pripis kršitvenega ravnanja — Globe — Sodelovanje v upravnem postopku — Znatna dodana vrednost — Enako obravnavanje“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 27. septembra 2012

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); obvestili Komisije 96/C 207/04 in 2002/C 45/03)

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); obvestili Komisije 96/C 207/04, oddelek D, in 2002/C 45/03, točki 7 in 23)

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člen 23(2); Obvestilo Komisije 2002/C 45/03, točke 7 in od 21 do 23)

(člen 81(1) ES; Uredba Sveta št. 1/2003, člena 18 in 23(2); Obvestilo Komisije 2002/C 45/03, točke od 20 do 22)

(člena 81 ES in 82 ES)

Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Nadzor, ki ga matična družba izvaja nad svojo hčerinsko družbo – Neobstoj

(člena 81 ES in 82 ES)

Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Domneva odločilnega vplivanja matične družbe na hčerinske družbe, ki so v njeni stoodstotni lasti – Kršitev načela osebne odgovornosti – Neobstoj

(člena 81 ES in 82 ES)

Konkurenca – Pravila Unije – Kršitve – Pripis – Matična in hčerinske družbe – Gospodarska enota – Merila presoje – Domneva odločilnega vplivanja matične družbe na hčerinske družbe, ki so v njeni stoodstotni lasti – Obveznosti glede predložitve dokazov družbe, ki želi ovreči to domnevo – Nacionalno pravo, ki določa nekatere obveznosti matičnim družbam glede njenih hčerinskih družb –Neobstoj vpliva

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 31 do 35, 37 in 38.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 39 in 40.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 48, od 51 do 53 in 55.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 60, 62 in 63.)

V skladu s točkami 7, 21 in 22 Obvestila Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov mora Komisija oceniti dejanski prispevek vsakega podjetja v smislu kakovosti in časovne usklajenosti k odkrivanju kršitve, koncept „znatna dodana vrednost“ pa se nanaša na obseg, v katerem zagotovljeni dokazi okrepijo, po naravi in stopnji podrobnosti, možnost, da dokaže kršitveno dejanje. Komisija tako prizna posebno vrednost dokazom, ki ji skupaj z drugimi dokazi, ki jih že ima, omogočajo, da dokaže obstoj omejevalnega sporazuma, ali dokazom, ki ji omogočajo potrditev obstoječih dokazov, ali dokazom, ki bi neposredno vplivali na težo ali trajanje omejevalnega sporazuma. Nasprotno pa se odločilno merilo ne omejuje na vprašanje, ali je podjetje „olajšalo nalogo Komisije“. Polega tega Komisija trajnosti sodelovanja podjetja ne more upoštevati v fazi ovrednotenja znatne dodane vrednosti predloženih dokumentov, ker točka 23 Obvestila o ugodni obravnavi določa, da se upoštevata le obseg in trajnost sodelovanja podjetja v fazi določitve natančne stopnje zmanjšanja globe v okviru določenih razredov, če je Komisija že ocenila, da imajo predloženi dokazi znatno dodano vrednost. Poleg tega je namen točke 22 Obvestila o ugodni obravnavi, ki predlaga definicijo koncepta „dodana vrednost“, le pojasniti točko 21, ki se sklicuje na koncept „znatna dodana vrednost“. Sam koncept „dodana vrednost“ nakazuje, da mora Komisija, ne glede na fazo upravnega postopka, ovrednotiti vrednost predloženih dokazov v primerjavi z drugimi dokazi, ki jih ima na voljo po preiskavah ali pa so ji jih posredovala druga podjetja. Morebitno priznanje dodane vrednosti predloženih dokazov v predhodni fazi nikakor ne bi vplivalo na končno presojo Komisije in na stopnjo podjetju odobrenega zmanjšanja, ki se izvede šele tedaj. (Glej točke 65, 66 in 74.)

Iz točk 7 in 23 Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov izrecno izhaja, da mora Komisija pri presoji vrednosti predloženih informacij upoštevati datum, ko so ji bile te posredovane. V zvezi s tem je glede obveznosti Komisije, da spoštuje načelo enakega obravnavanja, treba navesti, da čeprav je bilo mogoče šteti, da za to, da se sodelovanje podjetij šteje za primerljivo, ni potrebno, da se zgodi istega dne, temveč na isti stopnji postopka, se je to načelo uporabilo za oddelek D Obvestila o nenalaganju ali zmanjševanju glob v primeru kartelov, ki ni predvidevalo različne obravnave zadevnih podjetij glede na vrstni red, v katerem so sodelovala s Komisijo, kar je v nasprotju z Obvestilom o ugodni obravnavi. (Glej točki 76 in 101.)

Komisija pri presoji sodelovanja podjetij, ki so sodelovala pri omejevalnem sporazumu, ne sme prezreti načela enakega obravnavanja, ki je kršeno, če se primerljivi položaji obravnavajo različno ali če se različni položaji obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno, in tega, da to načelo nasprotuje temu, da Komisija različno obravnava sodelovanje podjetij, ki jih zadeva ista odločba. Komisija ne krši tega načela, kadar prizna zmanjšanje zneska globe, ker je zadevno podjetje z njo sodelovalo v upravnem postopku. Različno obravnavanje zadevnih podjetij je treba torej pripisati neprimerljivim stopnjam sodelovanja, zlasti glede predložitve različnih informacij ali predložitve teh informacij v različnih fazah upravnega postopka oziroma v neprimerljivih okoliščinah. Če podjetje v okviru sodelovanja zgolj potrdi, in sicer manj natančno in manj izrecno, nekatere informacije, ki jih je v okviru sodelovanja že poslalo drugo podjetje, potem stopnje sodelovanja tega podjetja, čeprav bi bilo za Komisijo v neki meri lahko koristno, ni mogoče šteti za primerljivo s sodelovanjem prvega podjetja, ki je poslalo navedene informacije. Izjava, ki zgolj v določeni meri potrjuje izjavo, ki jo je Komisija že prejela, namreč bistveno ne olajša nalog Komisije. Zato tudi ne more zadoščati, da bi upravičevala zmanjšanje globe zaradi sodelovanja. (Glej točki 100 in 102.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 107 do 109.)