SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:T:2011 :702 1SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (pritožbeni senat)
z dne 30. novembra 2011
Zadeva T-51/08 P
E v ropska komisija
proti
Danielu Dittertu
„Pritožba — Javni uslužbenci — Uradniki — Napredovanje — Napredovalno o bdobje 2005 — 
Prednostne točke — Nedodelitev zaradi t ehnične težave — Odbor za napredovanje A* — 
Dodelitev m anj dodatnih prednostnih točk, ko t jih je predlagalo vodstvo — Nevpis na seznam 
uradnikov, ki s o napredovali“
Predmet:Pritožba, vložena zoper sodbo Sodišča za uslužbence Evropske u nije (drugi senat) z dne 
22. novembra 2007 v zadevi Dittert proti Komisiji (F-109/06, RecFP, str. I-A-1-383 in 
II-A-1-2131 ), s katero se predlaga razveljavitev te sodbe.
Odločitev:Pritožba se zavrne. Komisija no si svoje stroške in stroške D . Ditterta.
Pov zetek
1. Uradniki — Pravno sredstvo — Akt ki posega v položaj — Sistem n apredovanja, ki ga je uvedla 
Komisija — Nedodelitev prednostnih točk — Izpodbojni akt — Pogoj
(Kadrovski predpisi za uradnike, členi 45, 90 in 91.)
2. Uradniki — Napredovanje — Primerjalna ocena uspešnosti
(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 38(f) in 45.]
3. Uradniki — Napredovanje — Primerjalna ocena uspešnosti
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 45.)
4. Uradniki — Napredovanje — Primerjalna ocena uspešnosti
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 45.)
5. Uradniki — Napredovanje — Primerjalna ocena uspešnosti
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 45.)
1. V okviru sistema napredovanja, ki g a je uvedla Komisija, pomeni odločba o nedodelitvi prednostnih 
točk zaradi p ozabe in ne namerne odločitve n a podlagi ocene uspešnosti zadevnega uradnika kr šitev 
postopka, če bi imela lahko o dločba o nedodelitvi brez te nepravilnosti v poteku p ostopka ra zlično 
vsebino.
(Glej točki 59 in 60.)
2 ECLI:EU:T:2011 :702POVZETEK–ZADEVAT-51/08P
KOMISIJAPROTIDITTERTU
2. Iz člena 38(f) Kadrovskih predpisov izhaja, da n apoteni uradnik ohrani svoje delovno me sto, pravico 
do povišanja v stopnji in upravičenost do napredovanja. Iz tega je razvidno, da u radniki, ki n adaljujejo 
svojo kari ero v svojem m atičnem dir ektoratu, ne smejo biti drugače obravnavani od dr ugih gl ede 
napredovanja in morajo biti upravičeni do enakih možnosti kot njihovi kolegi, napoteni v ta generalni 
direktorat.
Glede tega se institucija ne m ore ve ljavno s klicevati na domnevno t ežavo pri primerjanju delovne 
uspešnosti napotenih in nenapotenih uradnikov, saj kari erna ocenjevalna poročila napotenih uradnikov 
sestavlja njihov matični generalni dir ektorat in ne njihovi nadrejeni v instituciji gostiteljici. Primerjava 
delovne uspešnosti napotenih in nenapotenih uradnikov je torej mogoča in celo nepogrešljiva za 
zagotavljanje enakega obravnavanja vseh uradnikov.
(Glej točke 62, 66 in 67.)
3. Nič ne preprečuje tega, da b i lahko kr šitev p ostopka, nastalo me d postopkom dodelitve p rednostnih 
točk v generalnem dir ektoratu K omisije, popravil organ, pristojen za imenovanja, v poznejši fazi 
napredovalnega obdobja. Poleg tega pa mora biti ta popravljalni ukrep z asnovan in m ora potekati ob 
spoštovanju splošnih značilnosti sistema napredovanja, uvedenega z notranjo ureditvijo Komisije.
Glede tega je v okviru tega sistema vsak uradnik, napoten ali nenapoten, upravičen do dveh zaporednih 
preizkusov d elovne u spešnosti, od ka terih lahko v sak p osebej poveča n jegove m ožnosti za 
napredovanje: primerjalnega preizkusa v njegovem g eneralnem dir ektoratu, ki g a opravi generalni 
direktor in ka terega cilj je m orebitna dodelitev p rednostnih točk, in nato primerjalnega preizkusa, 
razširjen na vse generalne dir ektorate, ki g a opravita odbor za napredovanje in organ, pristojen za 
imenovanja, in ka terega cilj je morebitna dodelitev d odatnih prednostnih točk. Prvotna funkcija tega 
preizkusa, razširjenega na vse generalne dir ektorate, torej ni nadomestiti preizkus, ki g a opravijo 
različni generalni dir ektorati, temve č ga dopolniti z dodelitvijo, odvisno o d p rimera, dodatnih 
prednostnih točk.
Poleg tega se lahko v sistemu napredovanja, ki t emelji na kvantifikaciji delovne uspešnosti, za katero je 
značilna letna dodelitev t očk za delovno u spešnost in d odatnih p rednostnih točk u radnikom, 
z možnostjo popravljalnega ukrepa organa, pristojnega za imenovanja, odpravi kr šitev p ostopka, 
storjena na primer glede uradnika, pri primerjalnem p reizkusu njegove d elovne uspešnosti na ravni 
njegovega generalnega dir ektorata, le če se s tem z adevni osebi zagotavlja tako u godna obravnava, kot 
bi se zanjo uporabila brez navedene kr šitve. To načelo ni spoštovano, če organ, pristojen za 
imenovanja, me ni, da n i nikakor vezan na formalna zagotovila zadevnega generalnega dir ektorja glede 
tega, kakšni bi bili njegovi nameni glede navedenega uradnika b rez storjene kršitve, čeprav je bil edini 
namen ukrepa generalnega dir ektorja popraviti kršitev postopka, ki b i lahko o grozila veljavnost odločbe 
o določitvi skupnega števila točk, v skladu z načelom d obrega upravljanja in dolžnostjo skrbnega 
ravnanja uprave.
(Glej točke o d 70 d o 73 in 75.)
Napotitev n a:
Sodišče prve stopnje: 6. junij 2007 , Parlante proti Komisiji, T-432/04, RecFP, str. I-A-2-133 in II- A-2-921, točke 59, 
64 in 68.
4. Postopek n apredovanja, ki g a je uvedla K omisija, določa sodelovanje generalnih dir ektorjev 
v napredovalnem o bdobju z dodelitvijo prednostnih točk njihovega generalnega dir ektorata. Zato je 
običajno, da g eneralni dir ektor, ki z aradi t ehnične težave, neodvisne od njegove volje, ni mogel sprejeti 
odločbe gl ede spisa enega od svojih podrejenih, p ristojnemu odboru za napredovanje in organu, 
pristojnemu za imenovanja, posreduje upoštevne informacije o primerjalnem p reizkusu delovne 
uspešnosti zadevne osebe v njegovem g eneralnem dir ektoratu. Tako ra vnanje je, nasprotno, čeprav
ECLI:EU:T:2011 :702 3POVZETEK–ZADEVAT-51/08P
KOMISIJAPROTIDITTERTU
 zadevne osebe ne postavlja v manj ugoden položaj kot druge uradnike iz tega generalnega dir ektorata, 
v skladu tako z načelom d obrega upravljanja in dolžnostjo skrbnega ravnanja ko t z načelom enakega 
obravnavanja.
(Glej točko 81.)
5. Postopek napredovanja, ki g a je uvedla Komisija, temelji na kv antifikaciji delovne uspešnosti, za 
katero je značilna letna dodelitev točk za delovno u spešnost in dodatnih prednostnih točk uradnikom, 
tako da j e mogoča bolj objektivna lažja primerjava delovne uspešnosti kot prej. V takem s istemu je 
število točk, ki s o jih zbrali uradniki, ki l ahko n apredujejo, odločilno z a njihovo napredovanje, tako da 
bodo tisti izmed njih, ki p resegajo prag za napredovanje, ipso facto napredovali.
(Glej točko 93.)
Napotitev n a:
Sodišče prve stopnje: zgoraj navedena Parlante proti Komisiji, točka 59.