ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Davčna zakonodaja

(Pogodba ES, člen 52 (po spremembi postal člen 43 ES))

Summary

Člen 52 Pogodbe (po spremembi postal člen 43 ES) nasprotuje zakonodaji države članice na področju davka od dohodkov, ki v okviru določitve davčne osnove ob neobstoju dokazov, ki bi jih predložil davčni zavezanec ali uprava, določa najnižjo davčno osnovo le za davčne zavezance nerezidente.

Dohodek v okviru opravljanja dejavnosti kot samozaposlena oseba na ozemlju zadevne države članice namreč ne glede na to, ali ga prejme davčni zavezanec rezident ali davčni zavezanec nerezident, spada v isto kategorijo dohodkov. Poleg tega iz položaja davčnega zavezanca rezidenta in položaja davčnega zavezanca nerezidenta za zadevno davčno upravo, če del dejavnosti opravljata na ozemlju druge države članice, izhajajo enake težave, tako da sta ti kategoriji davčnih zavezancev v objektivno primerljivem položaju. V teh okoliščinah razlikovanje, ki temelji na merilu statusa rezidenta, pomeni posredno diskriminacijo, ker obstaja tveganje, da bi delovalo v škodo državljanov drugih držav članic, saj so nerezidenti v večini primerov tujci.

(Glej točke 26, 28, 32 in 38 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Javna podjetja in podjetja, ki jim države članice odobrijo posebne ali izključne pravice – Člen 86 ES – Obseg

(člen 86(1) ES)

2. Približevanje zakonodaj – Postopki oddaje javnih naročil gradenj, blaga in storitev – Direktive 92/50, 93/36 in 93/37 – Področje uporabe

(direktive Sveta 92/50, 93/36 in 93/37)

Summary

1. Člen 86(1) ES, v skladu s katerim države članice, kadar gre za javna podjetja in podjetja, katerim dajejo posebne ali izključne pravice, ne smejo ne predpisovati ne ohranjati ukrepov, ki so v nasprotju s pravili Pogodbe, še zlasti s tistimi iz členov 12 ES in od 81 ES do vključno 89 ES, ni samostojen, v smislu, da ga je treba brati v povezavi z ustreznimi pravili Pogodbe.

(Glej točki 39 in 40.)

2. Direktiva 92/50 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev, Direktiva 93/36 o usklajevanju postopkov oddaje javnih naročil blaga in Direktiva 93/37 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnje ne nasprotujejo pravni ureditvi, ki javnemu podjetju, ki deluje kot sredstvo in tehnična služba različnih javnih organov, dovoljuje opravljati dejavnosti, ne da bi jo pri tem zavezovala ureditev, ki je določena v teh direktivah, če na eni strani zadevni javni organi nad tem podjetjem izvajajo nadzor, ki je podoben tistemu, ki ga izvajajo nad svojimi službami, in na drugi strani tako podjetje večino svojih dejavnosti opravlja s temi istimi organi.

(Glej točke 54, 55, 60 in od 62 do 65 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosti pretok kapitala – Omejitve glede pridobitve nepremičnin

(člen 56 ES)

Summary

Člen 56 ES nasprotuje temu, da nacionalna zakonodaja pogojuje nakup kmetijskega posestva s tem, da kupec na tem posestvu ohrani stalno prebivališče osem let ne glede na posebne okoliščine v zvezi značilnostmi zadevnega kmetijskega posestva.

Sicer je mogoče sprejeti, da nacionalna ureditev, ki vsebuje tako obveznost bivanja, s katero se skuša preprečiti nakupovanje kmetijskih zemljišč zgolj iz špekulativnih razlogov, in ki osebam, ki želijo obdelovati kmetijska zemljišča, skuša olajšati prednostni nakup teh zemljišč, ustreza cilju v splošnem interesu v državi članici, kjer so kmetijska zemljišča omejen naravni vir. Vendar obveznost bivanja pomeni ukrep, ki presega to, kar je nujno za dosego takega cilja. Po eni strani je namreč zelo omejujoča, saj ne omejuje zgolj prostega pretoka kapitala, temveč tudi pravico kupca, da si svobodno izbere bivališče, ki mu je zagotovljena z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in ki je varovana v pravnem redu Skupnosti, in tako posega v temeljno pravico. Po drugi strani pa ni nikakršne podlage za ugotovitev, da za dosego zastavljenega cilja ne bi bilo mogoče sprejeti ukrepov, ki so manj omejevalni kot ta obveznost. Taka obveznost, zlasti kadar ji je dodan pogoj, da se bivališče ohrani več let, presega to, kar bi se lahko štelo za nujno.

(Glej točke od 33 do 37, 41, 42, 50 in točko 1 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Trošarinske strukture za mineralna olja – Direktiva 92/81

(Direktiva Sveta 92/81, člen 8(1)(c), prvi odstavek)

2. Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Trošarinske strukture za mineralna olja – Direktiva 92/81

(Direktiva Sveta 92/81, člen 8(1)(c), prvi odstavek)

Summary

1. Z Direktivo 92/81 o uskladitvi trošarinskih struktur za mineralna olja je v njenem členu 8(1) določenih več obveznih oprostitev, kot je ta iz točke (c), prvi odstavek, za mineralna olja, dobavljena za porabo kot gorivo pri plovbi po vodah Skupnosti, tudi za ribolov, razen za uporabo plovila za zasebne namene.

Pojem „vode Skupnosti“ v smislu te določbe se nanaša na vse vode, ki so take, da jih lahko uporabljajo vsa pomorska plovila, vključno s tistimi z največjo kapaciteto, ki lahko prevozijo pomorske poti v komercialne namene. Tako zajema tudi nekatere notranje plovne poti.

Ladje, primerne za plovbo v komercialne namene v pomorskih vodah, lahko namreč plujejo ravno tako po nekaterih notranjih plovnih poteh do nekaterih pomorskih pristanišč, čeprav niso na obali. Izključitev te vrste plovbe s področja obvezne oprostitve od takrat, ko poteka po teh poteh do pomorskih pristanišč, bi škodila trgovini znotraj Skupnosti, saj bi se s tako izključitvijo, ker bi bili gospodarski subjekti, na katere se taka plovba nanaša, postavljeni v manj ugoden položaj, tvegalo, da se od teh pristanišč odvrne del pomorskega prometa. Tako bi bili ti subjekti postavljeni v manj ugoden položaj glede na tiste, ki delujejo v pristaniščih na obali.

(Glej točke 19, 30 in 32 ter točko 1 izreka.)

2. Manevri, ki jih izvede sesalni bager med sesanjem in odlaganjem materialov, to je poti, ki so neločljivo povezane s poglabljanjem dna, spadajo na področje uporabe pojma „plovba“ v smislu člena 8(1)(c), prvi odstavek, Direktive 92/81 o uskladitvi trošarinskih struktur za mineralna olja.

Namen opravljene poti je namreč neupošteven, saj gre za plovbo, ki zajema opravljanje storitev za nadomestilo. Plavajoči sesalni bager s pogonskim sistemom, ki mu daje samostojnost pri premikanju, ima tako potrebne tehnične značilnosti za plovbo, ki mu omogočajo opravljanje takih storitev.

(Glej točke 37, 38 in 40 ter točko 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče – Upoštevni položaj – Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju

(člen 226 ES)

2. Okolje – Ohranjanje naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst – Direktiva 92/43 – Strogo varstvo živalskih vrst, navedenih v Prilogi IV(a)

(Direktiva Sveta 92/43, člen 12(1)(b) in (d) ter Priloga IV(a))

3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Dokaz neizpolnitve obveznosti – Dokazno breme Komisije

(člen 226 ES)

Summary

1. V okviru tožbe na podlagi člena 226 ES se neizpolnitev obveznosti v skladu z ustaljeno sodno prakso presoja glede na položaj države članice, kot se je pokazal ob poteku roka, določenega v obrazloženem mnenju, in Sodišče ne sme upoštevati pozneje nastalih sprememb.

(Glej točko 17.)

2. Prenos člena 12(1) Direktive 92/43 o ohranjanju habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, ki določa, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema strogega varstva živalskih vrst iz Priloge IV(a) k tej direktivi na njihovem naravnem območju razširjenosti, tem državam ne nalaga samo sprejetja popolnega pravnega okvira, ampak tudi izvajanje konkretnih in posebnih ukrepov varstva. Podobno sistem strogega varstva predpostavlja sprejetje povezanih in koordiniranih preventivnih ukrepov.

(Glej točke od 28 do 30.)

3. V okviru postopka zaradi neizpolnitve obveznosti, uvedenega na podlagi člena 226 ES, mora Komisija dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve in se ne more sklicevati na nobeno domnevo.

(Glej točko 39.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Davčne določbe – Notranji davki – Trošarina na avtomobile zaradi njihove prve registracije na nacionalnem ozemlju

(člena 25 ES in 90 ES)

2. Davčne določbe – Notranji davki – Trošarina na avtomobile zaradi njihove prve registracije na nacionalnem ozemlju

(člen 90, prvi odstavek, ES)

3. Davčne določbe – Notranji davki – Trošarina na avtomobile zaradi njihove prve registracije na nacionalnem ozemlju

(člen 28 ES; Direktiva Sveta 92/12, člen 3(3), prvi pododstavek)

Summary

1. Trošarina, s katero so obdavčena vsa osebna vozila, in sicer ne zaradi dejstva, da so prečkala mejo, ampak zaradi njihove prve registracije na ozemlju države članice, ne pomeni carine pri uvozu niti dajatve z enakim učinkom v smislu člena 25 ES, temveč je del splošnega sistema notranjih dajatev na blago in jo je treba torej preizkusiti glede na člen 90 ES.

(Glej točki 24, 25 in točko 1 izreka.)

2. Člen 90, prvi odstavek, ES je treba razlagati tako, da nasprotuje trošarini, s katero so obdavčeni osebni avtomobili zaradi njihove prve registracije na ozemlju države članice, ker znesek trošarine na določena rabljena vozila, ki so pridobljena v drugi državi članici, presega preostali znesek istega davka, ki je vračunan v prodajno vrednost enakovrstnih vozil, ki so bila prej registrirana v državi, ki je uvedla trošarino, kar mora preveriti nacionalno sodišče.

(Glej točko 41 in točko 2 izreka.)

3. Člen 28 ES se ne uporablja za nacionalno ureditev, s katero se zahteva predložitev poenostavljene deklaracije v petih dneh od dneva pridobitve osebnega vozila iz druge države članice, ki še ni registrirano na nacionalnem ozemlju, saj je ta zahteva nujno povezana z obveznostjo pridobitelja, da plača trošarino pri prvi registraciji vozila na nacionalnem ozemlju. Ker je obveznost predložitve deklaracije le posledica zavezanosti za plačilo trošarine, namreč ne spada na področje uporabe člena 28 ES, ki ne velja za ovire, za katere veljajo druge posebne določbe Pogodbe, kot so ovire davčne narave ali ovire z enakim učinkom kot carine.

Ravno tako se ne uporablja člen 3(3), prvi pododstavek, Direktive 92/12 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov, ki pod določenimi pogoji dovoljuje državam članicam, da uvedejo ali ohranijo davke, ki pri trgovanju med državami članicami ne povzročijo dodatnih formalnosti ob prestopu meje, in zato ne more nasprotovati taki ureditvi, saj ta formalnost ni vezana na prestop meje, ampak na obveznost plačila trošarine.

(Glej točke 47, od 49 do 53 in točko 3 izreka.)
1.

Veliko vojvodstvo Luksemburg s tem, da v predpisanem roku ni sprejelo zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES, ni izpolnilo obveznosti iz te direktive.
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti

–

Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče

–

Upoštevni položaj

–

Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 6.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o spremembi direktiv o varnosti v pomorskem prometu in o preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, str. 53)

Izrek

Izrek

1) Kraljevina Belgija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z direktivo 20025/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o spremembi direktiv o varnosti v pomorskem prometu in o preprečevanju onesnaževanja z ladij, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.

2) Kraljevini Belgiji se naloži plačilo stroškov.
Zadeva C-250/05

Turbon International GmbH

proti

Oberfinanzdirektion Koblenz

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Hessisches Finanzgericht, Kassel)

„Skupna carinska tarifa — Tarifne številke — Uvrstitev črnilnih kartuš, ki so združljive s tiskalniki znamke Epson Stylus Color, v kombinirano nomenklaturo — Črnila (tarifna številka 3215) — Deli in pribor za stroje iz tarifne številke 8471 (tarifna številka 8473)“

Sklepni predlogi generalne pravobranilke J. Kokott, predstavljeni 8. junija 2006 I - 10533

Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 26. oktobra 2006 I - 10558

Povzetek sodbe

Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Črnilna kartuša brez integrirane tiskalne glave, ki se lahko uporabi izključno v tiskalniku določenega tipa – Uvrstitev v tarifno podštevilko 3215 90 80 kombinirane nomenklature

Prilogo I k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1734/96, je treba razlagati tako, da se črnilna kartuša brez integrirane tiskalne glave, sestavljena iz plastičnega ohišja, pene, kovinske mrežice, tesnil, tesnilnega traku, etikete, črnila in ovojnine, ki se glede kartuše in črnila lahko uporabi izključno v tiskalniku določenega tipa, uvrsti v tarifno podštevilko 32159080 kombinirane nomenklature.

Tudi kadar je zadevna črnilna kartuša narejena tako, da tiskalnik brez nje ne more delovati, je črnilo v kartuši vendar odločilno z vidika uporabe zadevnega blaga. Kartuša se namreč ne vstavi v tiskalnik, da bi tiskalnik spravila v pogon, pač pa zato, da ga oskrbuje s črnilom. Iz tega se da sklepati, da daje črnilo črnilni kartuši bistveni značaj.

V zvezi s tem tarifna uvrstitev črnilnih kartuš z integrirano tiskalno glavo, sestavljenih iz drugih materialov, v tarifno številko 8473 ne določa nujno tarifne uvrstitve zadevne črnilne kartuše.

(Glej točke 23, 24, 25 in izrek.)
Zadeva C-205/05

Fabien Nemec

proti

Caisse régionale d'assurance maladie du Nord-Est

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal des affaires de sécurité sociale de Longwy)

„Socialna varnost delavcev migrantov — Člen 42 ES — Uredba (EGS) št. 1408/71 — Člen 58 — Nadomestilo delavcem, izpostavljenim azbestu — Izračun denarnih dajatev — Zavrnitev upoštevanja plačil, prejetih v drugi državi članici“

Sklepni predlogi generalne pravobranilke J. Kokott, predstavljeni 27. aprila 2006 I - 10747

Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 9. novembra 2006 I - 10768

Povzetek sodbe

Socialna varnost delavcev migrantov – Nesreče pri delu in poklicne bolezni – Izračun dajatev

(člen 42 ES; Uredba Sveta št. 1408/71, člen 58(1))

Člen 58(1) Uredbe št. 1408/71, ki določa, da kadar zakonodaja države članice določa, da izračun denarnih dajatev za poklicno bolezen temelji na povprečnem zaslužku, se povprečni zaslužek določi izključno na podlagi zaslužkov, ki so potrjeni kot izplačani v dobah, dopolnjenih po tej zakonodaji, je treba razlagati v skladu s ciljem iz člena 42 ES, ki med drugim določa, da delavci migranti zato, ker so izvajali pravico do prostega gibanja, ki jim jo priznava Pogodba ES, ne smejo niti izgubiti pravic do socialnovarstvenih dajatev niti se jim ne sme zmanjšati njihov znesek.

Iz tega izhaja, da je treba v primeru dajatve za poklicno bolezen, katere znesek se izračuna glede na povprečje plač, prejetih v zadnjih mesecih zaposlitve na nacionalnem ozemlju izračun tega povprečnega zaslužka glede delavca migranta opraviti ob upoštevanju plačila, ki bi ga zadevna oseba glede na razvoj svoje kariere razumno lahko prejela, če bi svojo dejavnost še naprej opravljala v državi članici, ki ji pripada pristojni organ.

(Glej točki 38, 43 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Uradniki – Pravno sredstvo – Zahteva v smislu člena 90(1) Kadrovskih predpisov – Pojem

(Kadrovski predpisi, člen 90(1))

2. Uradniki – Pravno sredstvo – Akt, ki posega v položaj – Pojem

(Kadrovski predpisi, člen 90(2))

Summary

1. Predlog za podaljšanje pogodbe začasnega uslužbenca, ki ga je podal vodja oddelka, na katerem je delala tožeča stranka, ne pomeni zahteve tega začasnega uslužbenca v smislu člena 90(1) Kadrovskih predpisov. Iz jasnega besedila te določbe je namreč razvidno, da lahko le oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, vloži tako zahtevo. Obvestilo, ki ga je ena služba Komisije naslovila na drugo službo, torej ne spada v okvir, opredeljen s to določbo, in ga ni mogoče enačiti z zahtevo, sicer bi se postopek, ki ga določa ta določba, kršil.

Tudi elektronska pošta, ki jo je ta začasni uslužbenec naslovil na pristojno službo in s katero je zahteval določene podatke v zvezi z njegovo pogodbo, ne da bi tej službi predlagal, naj sprejme odločitev, ki se nanaša nanj, ne pomeni zahteve v smislu člena 90(1) Kadrovskih predpisov.

(Glej točke od 37 do 39.)

2. Le akti ali ukrepi, ki imajo take zavezujoče pravne učinke, ki s tem, da pomembno spreminjajo pravni položaj tožeče stranke, neposredno in takoj vplivajo na njene interese, imajo lahko zanjo negativne posledice v smislu člena 90(2) Kadrovskih predpisov.

Pri elektronski pošti pristojne službe, s katero je bil vodja oddelka, v katerem je delal začasni uslužbenec, obveščen o tem, da pogodbe zadnjenavedenega ni mogoče podaljšati, in ki ne zajema nobenega novega elementa v primerjavi z določbami pogodbe, ki je edini vir pravnih učinkov za osebe, na katere se nanašajo Kadrovski predpisi, očitno ne gre za tak primer. Tako posredovanje pomeni izključno potrditveni akt pogodbe in zaradi njega ne more začeti teči novi rok za vložitev tožbe.

(Glej točke od 42 do 46.)
Take dajatve, kakršne so takse za vpis, ki jih je treba plačati, potem ko nacionalna sodišča izdajo sodbe, ki vsebujejo naložitev plačila denarnih zneskov ali obračun vrednostnih papirjev, niso plačilo za zagotavljanje javnih storitev v smislu člena 3, tretji odstavek, Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, v skladu s katerim se ne odobri oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

(Glej točko 29 in točko 1 izreka.)
Člen 2(1) Direktive 92/100 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski, na področju intelektualne lastnine, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/29, med drugim producentu prvega posnetka filma podeljuje izključno pravico, da dovoli ali prepove dajanje v najem in posojanje za izvirnik in kopije njegovega filma.

Obveznosti iz te določbe ne izpolni država članica, ki v nacionalnem pravu ustanovi pravico dajanja v najem tudi v korist proizvajalcev videogramov. S to se namreč ne bi samo dodala dodatna kategorija imetnikov pravic na seznam iz člena 2(1) Direktive, ampak bi se, nasprotno, tudi spet vzbudili pomisleki o posebnih izključnih pravicah iz te določbe.

(Glej točke 22, 23, 44 in izrek.)
Zadeva C-50/05

Postopek, ki ga je začel

Maija T. I. Nikula

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Korkein hallinto-oikeus)

„Socialna varnost — Kritje dajatev za bolezen in materinstvo — Izračun prispevkov — Uredba št. 1408/71 — Pravica države članice, da v osnovo za prispevke vključi pokojnine, ki jih je plačal nosilec iz druge države članice — Upokojenec, ki je upravičen do pokojnine po zakonodaji dveh držav članic“

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M. Poiaresa Madura, predstavljeni 16. februarja 2006 I - 7031

Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 18. julija 2006 I - 7043

Povzetek sodbe

Socialna varnost delavcev migrantov – Zdravstveno zavarovanje – Prispevki, ki jih plačajo imetniki pokojnin ali rent

(člen 39 ES; Uredba Sveta št. 1408/71, člena 27 in 33(1))

Člen 33(1) Uredbe št. 1408/71, kakor je bila spremenjena in posodobljena z Uredbo št. 118/97, ne nasprotuje temu, da se pri določitvi osnove za prispevke za zdravstveno zavarovanje, ki veljajo v državi članici stalnega prebivališča upokojenca in so jih plačali nosilci iz te države članice, pristojne za plačevanje dajatev na podlagi člena 27 navedene uredbe, poleg pokojnine, ki jo plačuje država članica stalnega prebivališča, upoštevajo tudi pokojnine, ki so jih plačali nosilci iz druge države članice, če navedeni prispevki ne presegajo višine pokojnin, prejetih v državi članici stalnega prebivališča.

Vendar člen 39 ES nasprotuje temu, da bi se upošteval znesek pokojnin, ki so jih plačali nosilci iz druge države članice, če so bili prispevki od dohodkov, prejetih v tej drugi državi članici, tam že plačani. Zadevne osebe morajo dokazati, da so bili ti prispevki res plačani.

(Glej točki 37 in 38 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Konvencija o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb – Izvršitev – Odločba o dovolitvi izvršitve – Vročitev

(Bruseljska konvencija z dne 27. septembra 1968, člen 36)

Summary

Člen 36 Konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kot je bila spremenjena s konvencijami o pristopu iz let 1978, 1982 in 1989, je treba razlagati tako, da se zahteva pravilna vročitev odločbe o dovolitvi izvršitve, upoštevajoč procesna pravila države pogodbenice, v kateri se zahteva izvršitev, in da torej ob neopravljeni ali nepravilni vročitvi odločbe o dovolitvi izvršitve zgolj seznanitev dolžnika s to odločbo ni dovolj, da bi rok iz omenjenega člena začel teči.

Prvič, namen zahteve po vročitvi odločbe o dovolitvi izvršitve je namreč, da se varujejo pravice dolžnika in da za dokazne namene omogoča natančno štetje strogega in prekluzivnega roka za vložitev pravnega sredstva iz te določbe. Ta dvojni namen v povezavi s ciljem poenostaviti postopek za izvrševanje sodnih odločb, izdanih v drugih državah pogodbenicah, pojasnjuje, zakaj konvencija za pošiljanje odločbe o dovolitvi izvršitve dolžniku zahteva strožjo obličnost kot takrat, ko se odločba pošilja vlagatelju zahteve. Drugič, če bi bilo pomembno samo to, da se dolžnik seznani z odločbo o dovolitvi izvršitve, bi zahteva po vročitvi lahko izgubila pomen, poleg tega pa bi bilo težje natančno določiti rok iz te določbe, kar bi onemogočilo enotno uporabo določb konvencije.

(Glej točke od 34 do 38 in izrek.)
Zadeva C-286/05

Reinhold Haug

proti

Land Baden-Württemberg

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg)

„Zaščita finančnih interesov Evropskih skupnosti — Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 — Vračilo pomoči Skupnosti — Uporaba milejših upravnih kazni za nazaj“

Sodba Sodišča (četrti senat) z dne 4. maja 2006 I - 4123

Povzetek sodbe

Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Integrirani upravni in kontrolni sistem za nekatere programe pomoči

(Uredba Sveta št. 2988/95, člen 2(2); uredbi Komisije št. 3887/92, člen 9(2), in št. 2419/2001, člen 31)

Člen 2(2), drugi stavek, Uredbe št. 2988/95 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki določa, da če so se določbe o upravnih kaznih v predpisih Skupnosti pozneje spremenile, se za nazaj uporabljajo milejše določbe, se ne uporabi, kadar se v primeru, da je presežek prijavljene površine, ki je ugotovljen v smislu člena 9(2) Uredbe št. 3887/92 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, večji od 20 %, zahteva vračilo celotnega prvotno odobrenega zneska pomoči Skupnosti, skupaj z obrestmi, čeprav zadevni gospodarski subjekt trdi, da bi se lahko pomoč na podlagi člena 31(3) Uredbe št. 2419/2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92, zgolj zmanjšala.

Člen 31 Uredbe št. 2419/2001 namreč ne predvideva nobene kazni, in torej ne more pomeniti spremembe kazni, predvidene v členu 9(2) Uredbe št. 3887/92.

(Glej točki 24 in 25 ter izrek.)