ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
65.

Najprej je treba opredeliti nabavni trg. ( 45 ) Razlog za to je, da neobstoj prevladujočega položaja na tem trgu pomeni, da ne more biti zlorabe na prodajnem trgu, ki se včasih imenuje sosednji ali izvedeni trg. V obravnavani zadevi obstaja vzporedni trg na področju spletnega dostopa do neobdelanih podatkov iz sodnega registra prek obračunskih organov, ne obstaja pa nabavni trg na področju masovnega dostopa do podatkov iz sodnega registra, ki so zakonsko predvideni za ponovno uporabo in na podlagi katerih bi lahko družba Compass-Datenbank izdelala obogaten izdelek. Nasprotno sta na nabavnem trgu dve funkciji: prva, ki vključuje zbiranje in vpisovanje podatkov, in druga, ki zagotavlja dostop do njih. Obe sodbi, ki sta pomembni za rešitev tega spora, namreč Magill in IMS Health, se bistveno razlikujeta.
11.

Tožeče stranke iz postopka v glavni stvari, Nurije Kastrati in njena mladoletna otroka, so državljani tretje države, ki so v schengenski prostor vstopili s schengenskim vizumom, ki so ga izdali francoski organi. Potem ko so 30. aprila 2009 na Švedskem vložili prošnjo za azil, je Migrationsverket (nacionalni organ za priseljevanje) 4. junija 2009 v skladu z Uredbo št. 343/2003 Franciji posredoval zahtevo, naj družino sprejme zaradi obravnavanja prošnje za azil. Tožeče stranke iz postopka v glavni stvari so 16. junija 2009 na Švedskem zaprosile za dovoljenje za prebivanje na podlagi osebne povezanosti z osebo, stanujočo na Švedskem, in 22. junija 2009 umaknile svoje prošnje za azil. Migrationsverket je po tem, ko so francoski organi 23. junija 2009 sporočili, da so pripravljeni sprejeti tožeče stranke iz postopka v glavni stvari, z odločbo z dne 30. julija 2009, v kateri se je skliceval na odgovornost Francije, zavrnil prošnje za azil in prošnje za izdajo dovoljenja za prebivanje ter v skladu s členom 19(1) in (3) Uredbe št. 343/2003 odredil, da se tožeče stranke iz postopka v glavni stvari predajo Franciji.
60.

V tem okviru in glede na dejansko povezavo med odbitkom vstopnega DDV in pobiranjem izstopnega DDV ( 19 ) predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba v skladu s pravom Unije v nacionalnem pravu sprejeti posebne postopkovne ukrepe zaradi enotne razlage in uporabe določb o kraju obdavčitve in davčni obveznosti v davčnih postopkih, kot so v dani zadevi, če se nanašajo na isto transakcijo. Čeprav to ne izhaja jasno iz drugega vprašanja, ima predložitveno sodišče očitno v mislih v prvi vrsti predpise sodnega postopka, kot so v postopku v glavni stvari.
17.

Končno, v skladu s členom 43 XI. knjige SGB, ki ga v pisnih izjavah navaja Komisija, imajo osebe, ki potrebujejo pomoč in postrežbo, pravico do polne oskrbe v negovalnem domu, če oskrba na domu ali delna oskrba v negovalnem domu ni mogoča ali je glede na posebne okoliščine posameznega primera ni mogoče izvajati. Zavarovanje ob potrebi po pomoči in postrežbi krije pavšalni znesek stroškov storitev pomoči, storitev zdravstvene oskrbe in socialnovarstvenih storitev. Ta pavšalna vsota znaša za osebe, ki spadajo glede na stopnjo potrebe po pomoči in postrežbi v III. kategorijo, 1432 EUR. Skupni znesek v breme zavarovalnega sklada ne sme presegati 75% skupnega zneska stroškov za nego, postrežbo in nastanitev upravičenca. V členu 43 je določeno tudi, da letni znesek izdatkov, ki jih ima zavarovalni sklad v zvezi s kritjem stroškov zavarovancev, upravičenih do polne oskrbe v negovalnih domovih, v povprečju ne sme presegati 15.339 EUR na osebo. Navedeni najvišji zneski so lahko preseženi le izjemoma. Zavarovanec, ki se odloči za polno oskrbo v negovalnem domu, kljub ugotovitvi Sklada, da to ni nujno, je upravičen do prispevka, ki ustreza najvišjemu znesku, določenemu v členu 36 za kategorijo zavarovancev, ki ji pripada glede na stopnjo potrebe po pomoči in postrežbi.
—

ugotovi, da Kraljevina Španija s tem, da je s trga umaknila pomembno število proizvodov, narejenih iz rastlinskih vrst, ki so bili zakonito proizvedeni in/ali dani v promet v drugi državni članici, v skladu z upravno prakso umikanja več proizvodov, ki vsebujejo rastlinske vrste, ki niso naštete v prilogi k ministrski odredbi z dne 3. oktobra 1973, ker se štejejo za zdravila, s katerimi se trguje brez obveznega dovoljenja, in ker tega ukrepa ni priglasila Komisiji, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 28 ES in 30 ES ter iz členov 1 in 4 Odločbe št. 3052/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne o vzpostavitvi postopka izmenjave informacij o nacionalnih ukrepih, ki odstopajo od načela prostega pretoka blaga v Skupnosti;
16.

Francoska družba je v svoji poslovni in davčni bilanci stanja (sestavljeni v skladu s francoskim pravom) ovrednotila kapitalske deleže GmbH (deleže prevzete družbe) po tržni vrednosti, ki jim je bila pripisana v pogodbi o prenosu, namesto po nižji računovodski vrednosti, ( 11 ) čeprav se zdi, da bi francosko pravo dopustilo uporabo računovodske vrednosti. Družba A.T. je želela, da se kapitalski deleži francoske družbe, ki so ji bili dodeljeni, ovrednotijo po računovodski vrednosti deležev GmbH, za katere so bili zamenjani deleži francoske družbe. Finanzamt pa je štel, da je bila družba A.T. dolžna pripisati tržno vrednost, ki jo je uporabila francoska družba pri vrednotenju deležev GmbH, v skladu s členoma 23(4) in 20(4) UmwStG 1995. Zato je zamenjavo kapitalskih deležev med družbo A.T. in francosko družbo obravnaval tako, kot da iz nje izvira obdavčljivi kapitalski dobiček. Finanzamt je torej želel obdavčiti razliko med stroški pridobitve kapitalskih deležev GmbH in tržno vrednostjo kapitalskih deležev francoske družbe (za katere so nemški organi šteli, da pomenijo vrednost prihodkov iz odtujitve prenesenih sredstev (to je kapitalskih deležev GmbH)).
1.

Coop de France bétail et viande, prej Fédération nationale de coopération bétail et viande (C-101/07 P) in Fédération nationale des syndicats d’exploitants agricoles, Fédération nationale bovine, Fédération nationale des producteurs de lait ter Jeunes agriculteurs (C-110/07 P) s pritožbama predlagajo razveljavitev sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 13. decembra 2006 v zadevi FNCBV in drugi proti Komisiji (T-217/03 in T-245/03, ZOdl., str. II-4987), s katero je Sodišče prve stopnje na eni strani znižalo globo, ki jim jo je naložila Komisija Evropskih skupnosti z Odločbo 2003/600/ES z dne v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (zadeva COMP/C.38.279/F3 – Francosko goveje meso) (UL L 209, str. 12), in na drugi strani v večjem delu zavrnilo tožbi za razglasitev ničnosti te odločbe.
88.

To torej pomeni, da je treba, če je pravni akt deljiv, sprejeti ločena pravna akta, tako imenovana pravna akta dvojčka. Pravni akt, ki zadeva države v razvoju, je treba sprejeti na podlagi člena 179 ES, drugi akt, ki zadeva preostale tretje države, pa na podlagi člena 181a ES. Če pravni akt ni deljiv, ga je treba opreti na člena 179 ES in 181a ES. Glede vprašanja, ali je pravni akt deljiv, je treba zakonodajalcu priznati pravico do proste presoje. V tem primeru marsikaj potrjuje to, da pravni akt vsaj v sedanji obliki ni deljiv, saj so v njem kot najvišji zneski jamstva predvideni skupni zneski za posamezne regije, v katere lahko spadajo tako države v razvoju kot tudi države, ki niso države v razvoju. Ta metoda, po kateri so podani skupni zneski za posamezne regije, in ne najvišji zneski za vsako državo, omogoča EIB kar največjo prilagodljivost pri izvajanju njenih dejavnosti.
68.

Namen mehanizma obrnjene davčne obveznosti je izogniti se dvojni obdavčitvi in zagotoviti davčno nevtralnost. Z ukrepi v skladu s členoma 18(1)(d) ali 22(7) ali (8) Šeste direktive se ne sme preseči tega, kar je potrebno za doseganje ciljev, zaradi katerih so bili dovoljeni, ali omajati nevtralnost. Z ukrepom, v katerem je določeno, da je pravica do odbitka odvisna od izpolnjevanja formalnih obveznosti, ne glede na to, ali so bile vsebinske zahteve izpolnjene, se presega to, kar je potrebno. Transakcije bi bilo treba obdavčiti na podlagi njihovih objektivnih značilnosti. Če je s transakcijo izpolnjen pogoj za odbitek, je DDV odbiten. Kadar je jasno, da davčni dolg v skladu z mehanizmom obrnjene davčne obveznosti privede do pravice do odbitka, je treba zaradi davčne nevtralnosti odbitek dovoliti, če so izpolnjene vsebinske zahteve, čeprav nekaterih formalnih zahtev davčni zavezanci niso izpolnili. Treba je omogočiti, da se opredelitev dobave spremeni v knjigovodstvu davčnih zavezancev. Njeno pravo naravo je torej treba priznati, če se naknadno popravi vknjižbe in so izpolnjeni objektivni pogoji. Če ni tveganja izgube davčnih prihodkov, se obračune DDV, ki so bili napačno izpolnjeni, popravi po načelu davčne nevtralnosti. Tako tveganje ne obstaja, kadar se davčni dolg in pravica do odbitka izključujeta. Za nepravilen obračun transakcij se lahko vseeno naložijo primerne in sorazmerne kazni.
8.

Točka 48 Poglavja VII Priloge k Direktivi 91/628 se nanaša predvsem na trajanje poti in počitkov. V tem poglavju je določeno: „[…] 2. Čas na poti za živali, ki sodijo med vrste iz točke 1, ne sme presegati osem ur. 3. Maksimalen čas na poti iz točke 2 se lahko podaljša, kadar prevozno sredstvo izpolnjuje naslednje dodatne zahteve: — na tleh vozila je zadostna količina stelje, — na prevoznem sredstvu je dovolj krme za živalske vrste, ki se prevažajo, in za čas na poti, — do živali je mogoč neposreden dostop, — na voljo je ustrezno zračenje, ki ga je mogoče ustrezno prilagoditi temperaturi (znotraj in zunaj), — vozila so opremljena s premičnimi pregradami za postavitev ločenih predelkov, — vozila so opremljena s priključkom za preskrbo z vodo med postanki, — prevozna sredstva za prevoz prašičev prevažajo dovolj vode za napajanje med potovanjem. 4. Za cestna vozila, ki izpolnjujejo zahteve iz točke 3, so presledki za napajanje in krmljenje, čas na poti in čas počitka opredeljeni: […] (d) vse druge vrste živali iz točke 1[ ( 10 )] morajo po 14 urah prevoza počivati najmanj eno uro, da prejmejo tekočino in po potrebi krmo. Po tem počitku se jih lahko prevaža še 14 ur. 5. Po določenem času na poti je treba živali raztovoriti, nakrmiti in napojiti, počivati pa morajo najmanj 24 ur. […] 7. (a) Živali se ne smejo prevažati po morju, če maksimalen čas na poti presega čas, določen v točki 2, razen če so izpolnjeni pogoji, določeni v točkah 3 in 4, z izjemo časa na poti in časa počitkov. (b) Pri prevozu po morju na redni in direktni liniji med dvema geografskima točkama v Skupnosti z vozili, natovorjenimi na plovila, brez iztovarjanja živali, morajo te počivati 12 ur po iztovarjanju v namembnem pristanišču ali v njegovi neposredni bližini, razen če se čas na poti po morju lahko vključi v splošno shemo točk 2 in 4. 8. Čas na poti iz točk 3, 4 in 7(b) se glede na bližino namembnega kraja v interesu živali lahko izjemoma podaljša za največ dve uri. […]“
114.

Glede na te preudarke Sodišču predlagam, naj na vprašanji, ki sta jih predložili Verwaltungsgericht Sigmaringen in Verwaltungsgericht Chemnitz, odgovori: Člena 1(2) in 8(2) in (4) Direktive Sveta 91/439/EGS z dne 29. julija 1991 o vozniških dovoljenjih je treba razlagati tako, da ne nasprotujeta temu, da država članica zavrne priznanje veljavnosti vozniškega dovoljenja, ki ga je izdala druga država članica, kadar je bilo imetniku tega dovoljenja to odvzeto v prvi državi članici, ker je vozil pod vplivom alkohola ali droge, in kadar je ob upoštevanju njegovega nevarnega stanja izdaja novega vozniškega dovoljenja odvisna od uspešno opravljenega zdravstvenega in psihološkega pregleda in v državi izdaje ni bil opravljen pregled na ravni, primerljivi s tisto, ki se zahteva v prvi državi. Člena 1(2) in 8(2) in (4) Direktive 91/439 je treba razlagati tako, da ne nasprotujeta temu, da država članica sprejme začasne ukrepe, kot je začasni odvzem vozniškega dovoljenja, za čas, v katerem država članica izdaje preverja pogoje za pridobitev tega dovoljenja, kadar je vedenje imetnika vozniškega dovoljenja potencialno nevarno.
94.

V skladu s členom 3(8) Direktive se države članice lahko odločijo, da ne bodo uporabile določb iz člena 20, „če bi uporaba teh določb pravno in dejansko ovirala izpolnjevanje obveznosti, ki so naložene elektroenergetskim podjetjem v splošnem gospodarskem interesu, in če razvoj trgovanja ni prizadet do takšne mere, ki bi bila v nasprotju z interesi Skupnosti“. Čeprav ni mogoče izključiti, da nekatera „obratovalna omrežja“, ki so primerna za izključitev v skladu s členom 110(1)(1) EnWG, izpolnjujejo te pogoje, ni nobene podlage za ugotovitev, da je to nujno tako, ne da bi bile okoliščine, v katerih to omrežje deluje, nadalje ocenjene.
25.

Ta odločba je bila predmet tožbe pred nacionalnim sodiščem. A. G. Winkel dejansko zatrjuje, da so pogoji, ki so določeni v Regelingu, v nasprotju z Uredbo št. 1254/1999. A. G. Winkel zlasti ocenjuje, da so vse krave, za katere je zahteval premijo za kravo dojiljo za leti 2002 in 2003, ustrezale definiciji krave dojilje, ki je navedena v členu 3(f) Uredbe št. 1254/1999.
41.

Drugi del stavka člena 3(1)(c)(ii) Direktive torej podpira to razlago, saj navaja, da nepravočasni prejem dolgovanega zneska ne more voditi do upravičenosti do zamudnih obresti, če dolžnik ni odgovoren za prekoračitev roka. Namreč, medtem ko dolžnik lahko z natančnostjo in gotovostjo v pogodbenem okviru, ki ga vzpostavi skupaj s svojo finančno ustanovo, določi datum, ko bodo sredstva prispela v to ustanovo prejemnika, po drugi strani ne more poznati rokov prenosa sredstev iz upnikove finančne ustanove na račun slednjega.
58.

V drugem sklepu je Sodišče prve stopnje, po tem, ko je prejelo te podatke in zaslišalo stranke, pojasnilo, da je bil namen člena 23 statuta „Sodišču omogočiti izvrševanje pristojnosti nadzora zakonitosti izpodbijane odločbe, glede na pravice obrambe“, in ne„vsem strankam zagotoviti brezpogojen in neomejen dostop do upravnega spisa“ oziroma „tožečim strankam omogočiti pregledovanje spisov po svoji volji“. ( 32 ) Prav tako je razlikovalo med dokumenti, posredovanimi na podlagi člena 23 statuta, in spisovnim gradivom, sestavljenim v skladu z Navodili sodnega tajnika. Stranke so imele dostop le do zadnjega, ki je vseboval dokumente, ki naj bi jih bilo treba upoštevati pri odločanju zadeve. Dokumenti, posredovani Sodišču prve stopnje, ki pa niso bili vloženi v spisovno gradivo, so ostali „popolnoma nepomembni za postopek“ in naj jih Sodišče prve stopnje ne bi upoštevalo pri odločanju v zadevi. ( 33 ) Na tej podlagi je obravnavalo zadevne dokumente glede na stališča in odločilo, da so nekateri upoštevni in bi jih bilo treba vložiti v spisovno gradivo in posredovati strankam. V tretjem in zadnjem sklepu je obravnavalo dva dodatna dokumenta in odločilo, da je treba enega izmed njih vložiti v spisovno gradivo. ( 34 )
3.

Za zagotovitev učinkovitega varstva predvideva Direktiva tri vrste določb. Prvič, vsebuje splošno prepoved ubijanja, ujetja, motenja, posedovanja in trženja ptic ter tudi uničevanja, poškodovanja ali odstranjevanja njihovih gnezd in jajc (člena 5 in 6(1)). Drugič, za vrste iz prilog predvideva odstopanje od zgoraj navedenih splošnih določb o prepovedi. Iz tega izhaja, da je za vrste, določene v Prilogi III, dovoljeno trgovanje, za vrste iz Priloge II pa tudi lov, če so v ta namen opredeljeni in upoštevani pogoji in omejitve (člen 6, od (2) do (4), in člen 7)). To pomeni, da splošne določbe o prepovedi še vedno veljajo glede vrst ptic, ki niso navedene v prilogah, ali če se ne upoštevajo pogoji in omejitve iz zgoraj navedenih členov. Tretjič, v skladu s členom 9 Direktive lahko države članice odstopajo od zgoraj navedenih splošnih prepovedi in določb, ki se, natančneje, nanašajo na trgovanje in lov.
50.

Predmet nekaterih prepovedanih diskriminacij, naštetih v členu 13 ES, kot je diskriminacija zaradi starosti in invalidnosti, pomeni, da bo vsaka prepovedana oblika neenakega obravnavanja, ki bo ugotovljena, vedno zahtevala subjektivno pravico do enakosti pri dostopu ali ohranitvi zaposlitve ali dela, enakih delovnih razmer, upravičenosti do posebnega usposabljanja ali do opreme, ki nadomešča ali zmanjšuje omejitve, nastale zaradi starosti ali invalidnosti. Ob upoštevanju včasih zelo resnih gospodarskih in finančnih posledic, ki jih ta načela prepovedi diskriminacije lahko imajo v horizontalnih odnosih med državljani in vertikalnih odnosih med javnimi organi in zadevnimi državljani, mora zakonodajalec na nacionalni ravni strogo opredeliti obseg teh načel prepovedi diskriminacije – skupaj z upravičenimi izjemami in omejitvami ter nadomestnimi ukrepi, ki jih je treba razumno vzpostaviti.
10.

Komisija je nato na podlagi člena 95 ES pripravila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki naj bi spremenila Uredbo št. 1228/2003 tako, da bi se Sloveniji odobrilo prehodno obdobje do 1. julija 2007 glede uporabe člena 6(1) in pravil od 1 do 4 v poglavju „Splošno“ iz Priloge k Uredbi. Tako je Svet sprejel Uredbo št. 1223/2004 na podlagi člena 57 AP in ne na podlagi člena 95 ES. Člen 1 Uredbe št. 1223/2004 določa, da se členu 15 Uredbe št. 1228/2003 doda ta pododstavek: „Glede medmrežnih povezovanj med Slovenijo in sosednjimi državami članicami se člen 6(1) in pravila 1 do 4 v poglavju ‚Splošno‘ iz Priloge začnejo uporabljati 1. julija 2007. Ta odstavek se uporablja samo za zmogljivost medmrežnega povezovanja, ki jo dodeli slovenski upravljavec prenosnih sistemov in to samo, če ta zmogljivost ne preseže polovice skupne razpoložljive zmogljivosti.“
12.

Komisija je z dopisom z dne 11. decembra 2002 od italijanskih organov zahtevala pojasnila o metodi in merilih, ki so jih zadevne univerze uporabile pri izračunu povišanja plač nekdanjim lektorjem za tuj jezik, ki so postali jezikoslovni sodelavci in strokovnjaki. Italijanska vlada je na to odgovorila z dopisom z dne 24. januarja 2003, ki mu je priložila predlog kolektivne pogodbe, ki so ga podpisale sindikalne organizacije univerzitetnega osebja in ARAN, vladna agencija, odgovorna za pogajanje o pogodbah o zaposlitvi v javnem sektorju. Po navedbah italijanske vlade naj bi ta predlog pogodbe, ki je zajemal posebna pravila za nekdanje lektorje za tuj jezik, zainteresirane stranke podpisale nemudoma po odobritvi Odbora za univerzitetni sektor, predsednika Sveta ministrov in računskega sodišča.
Sklep podpredsednika Sodišča z dne 16. septembra 2022 –

OT/Svet

(zadeva C‑526/22 P(R))

„Pritožba – Začasna odredba – Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi zaradi razmer v Ukrajini – Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov – Vključitev imena tožeče stranke – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Neobstoj“

1. Začasna odredba – Postopek – Možnost zaslišanja strank – Diskrecijska pravica sodnika za začasne odredbe – Merila (člena 278 in 279 PDEU; Poslovnik Sodišča, členi od 160 do 164) (Glej točko 22.)

2. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Fumus boni juris – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Kumulativnost – Tehtanje vseh zadevnih interesov (člena 278 PDEU in 279 PDEU; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 156(4)) (Glej točko 32.)

3. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Dokazno breme – Škoda, ki jo je mogoče predvideti z zadostno stopnjo verjetnosti (člena 278 in 279 PDEU) (Glej točko 33.)

4. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Škoda, ki je posledica sklepa o prepovedi vstopa nekaterih oseb na ozemlje Unije zaradi razmer v Ukrajini – Odločilni vzrok, ki izhaja iz zavrnitve tožeče stranke, da vloži prošnjo za odstopanje od prepovedi vstopa – Neobstoj nujnosti (člena 278 in 279 PDEU; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 156(4)) (Glej točke od 37 do 43.)

5. Začasna odredba – Odlog izvršitve – Začasni ukrepi – Pogoji za dodelitev – Fumus boni juris – Nujnost – Resna in nepopravljiva škoda – Kumulativnost – Vpliv večje ali manjše resnosti fumus boni juris na presojo nujnosti (člena 278 in 279 PDEU; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 156(4)) (Glej točke od 49 do 51.)

Izrek

1. Pritožba se zavrne.
2.

Pritožba – Razlogi – Zgolj ponovitev razlogov in trditev, predstavljenih pred Splošnim sodiščem – Očitna nedopustnost (člen 256(1), drugi pododstavek, PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člena 168(1)(d) in 169(2)) (Glej točki 11 in 15.)
Sklep Sodišča (senat za dopustitev pritožb) z dne 15. julija 2022 – Meta Cluster/EUIPO
(zadeva C-233/22 P)
„Pritožba  –  Znamka Evropske unije  –  Dopustnost pritožb  –  Člen 170b Poslovnika Sodišča  –  
Predlog, ki ne dokazuje pomembnosti zadeve za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije  –  
Nedopustitev pritožbe “
1. Pritožba  –  Ureditev predhodne dopustitve  –  Vprašanje, ki je pomembno za enotnost, 
doslednost ali razvoj prava Unije  –  Dokazno breme
(Statut Sodišča, člen 58a; poslovnik Sodišča, člena 170a(1) in 170b)
(Glej točko 10.)
2. Pritožba  –  Ureditev predhodne dopustitve  –  Predlog za dopustitev pritožbe  –  
Formalne zahteve  –  Obseg
(Statut Sodišča, člen 58a; Poslovnik Sodišča, člena 170a(1) in 170b)
(Glej točki 11 in 12.)
3. Pritožba  –  Ureditev predhodne ureditve  –  Vprašanje, ki je pomembno za enotnost, 
doslednost ali razvoj prava Unije  –  Predlog za dopustitev, ki ne dokazuje pomembnosti 
vprašanja  –  Nedopustitev
(Statut Sodišča, člen 58a; Poslovnik Sodišča, člena 170a(1) in 170b)
(Glej točki 13 in 15.)
4. Pritožba  –  Ureditev predhodne ureditve  –  Vprašanje, ki je pomembno za enotnost, 
doslednost ali razvoj prava Unije  –  Vprašanje, ki ga Sodišče ni preučilo  –  Predlog za 
dopustitev, ki ne dokazuje pomembnosti vprašanja  –  Nedopustitev
(Statut Sodišča, člen 58a; Poslovnik Sodišča, člena 170a(1) in 170b)
(Glej točko 14.)
SLZbirka odločb sodne prakse
ECLI:EU:C:2022:593                                                                                                          1OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
Izrek
1. Pritožba se ne dopusti.
2. Meta Cluster GmbH nosi svoje stroške.
2                                                                                                                  ECLI:EU:C:2022:593
3.

Pritožba – Ureditev predhodne dopustitve – Vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije – Predlog za dopustitev, ki ne izkazuje pomembnosti vprašanja – Nedopustitev (Statut Sodišča, člen 58a; Poslovnik Sodišča, člena 170a(1) in 170b) (Glej točke od 16 do 18 in od 20 do 24.)
1.

Pritožba – Razlogi – Neobstoj natančne kritike dela razlogovanja Splošnega sodišča in pravnih trditev v utemeljitev pritožbe – Nedopustnost (Člen 256(1) PDEU; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člena 168(1)(d) in 169(2)) (Glej točke 12, 14 in 17.)
Sklep Sodišča (deseti senat) z dne 17. maja 2022 – OH/Evropsko sodišče za človekove pravice
(Zadeva C-692/21 P)
„Pritožba  –  Prošnja za brezplačno pravno pomoč  –  Člen 53(2) Poslovnika Sodišča  –  
Odločba Splošnega sodišča, zoper katero ni mogoče vložiti pritožbe  –  Očitna nepristojnost “
Pritožba  –  Pristojnost Sodišča  –  Odločbe, zoper katere je mogoče vložiti pritožbo  –  
Sklep Splošnega sodišča, s katerim je bila zavrnjena prošnja za brezplačno pravno pomoč  –  
Izključitev
(Statut Sodišča, člen 56; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 148)
(Gej točke od 1 do 7.)
Izrek
1. Pritožba OH se zavrže zaradi očitne nepristojnosti Sodišča.
2. OH nosi lastne stroške.
SLZbirka odločb sodne prakse
ECLI:EU:C:2022:398                                                                                                          1OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
Sklep Sodišča (osmi senat) z dne 29. aprila 2022 – Valvis Holding/Sun Stars & Sons in 
EUIPO
(zadeva C-420/21 P)
„Pritožba  –  Člen 181 Poslovnika Sodišča  –  Znamka Evropske unije  –  Pritožba, ki jo je vložila  
stranka, ki ni uspela s predlogi na prvi stopnji  –  Očitno nedopustna pritožba “
Pritožba  –  Razlogi  –  Predlogi, s katerimi se predlaga nadomestitev obrazložitve  –  Nedopustnost
(Poslovnik Sodišča, člen 169(1))
(Glej točke od 22 do 24.)
Izrek
1. Pritožba se zavrže kot očitno nedopustna.
2. Družba Valvis Holding SA nosi svoje stroške.
SLZbirka odločb sodne prakse
ECLI:EU:C:2022:340                                                                                                          1OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH