Zadeva T-116/04

Wieland-Werke AG

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Trg bakrenih industrijskih cevi — Odločba o ugotovitvi kršitve člena 81 ES — Določanje cen in razdelitev trgov — Globe — Načelo zakonitosti kazni — Velikost zadevnega trga — Odvračilni učinek — Trajanje kršitve — Sodelovanje“

Sodba Sodišča prve stopnje (osmi senat) z dne 6. maja 2009 II ‐ 1093

Povzetek sodbe

V okviru nadzora zakonitosti glob, naloženih zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, mora Sodišče prve stopnje preveriti, ali je Komisija svoje pooblastilo za odločanje po prostem preudarku izvrševala na podlagi metode, navedene v Smernicah o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členoma 15(2) Uredbe št. 17 in 65(5) PJ, in če bi se ugotovilo, da ni upoštevala te metode, preveriti, ali je to upravičeno in pravno zadostno obrazloženo. Samoomejevanje pooblastila za odločanje po prostem preudarku Komisije, ki izhaja iz sprejetja Smernic, namreč ni nezdružljivo z ohranitvijo večje diskrecijske pravice Komisije. Smernice vsebujejo različne elemente fleksibilnosti, ki Komisiji omogočajo izvajanje njene diskrecijske pravice v skladu z določbami Uredbe št. 17, kot jih razlaga Sodišče. Poleg tega na področjih, kot je določitev zneska globe, ko ima Komisija diskrecijsko pravico, na primer glede stopnje povečanja zaradi odvračanja, se nadzor zakonitosti teh presoj omeji na ugotovitev neobstoja očitne napake pri presoji. Poleg tega pa diskrecijska pravica Komisije in njene omejitve načeloma ne vplivajo na izvrševanje pristojnosti sodišč Skupnosti za odločanje v sporu polne jurisdikcije, na podlagi katere lahko odpravi, zmanjša ali poveča globo, ki jo je naložila Komisija. (Glej točke od 29 do 33.)

V okviru presoje teže kršitve pravil Skupnosti o konkurenci lahko Komisija za določitev izhodiščnega zneska globe podjetju upošteva velikost prizadetega trga, ni pa k temu zavezana. S tem namenom lahko upošteva promet upoštevnega trga. Ni nobenega veljavnega razloga, da bi se promet upoštevnega trga računal tako, da bi se izključili nekateri proizvodni stroški. V vseh industrijskih sektorjih namreč obstajajo stroški, vezani na končni proizvod, ki jih proizvajalec ne more nadzirati, ampak so vsekakor bistveni element vseh dejavnosti, zato jih ni mogoče izključiti iz njegovega prometa pri določitvi izhodiščnega zneska globe. Dejstvo, da cena surovine pomeni pomemben del končne cene končnega proizvoda oziroma da je tveganje nihanj cen pri enih surovinah veliko večje kot pri drugih, ne more ovreči te ugotovitve. (Glej točke 63, 66 in 69.)

V zvezi z odločbo Komisije o naložitvi globe zaradi kršitev pravil o konkurenci je obveznost obrazložitve izpolnjena, če Komisija navede elemente presoje, na podlagi katerih lahko določi težo in trajanje storjene kršitve. Člena 253 ES ni mogoče razlagati tako, da mora Komisija v svojih odločbah pojasniti razloge, zaradi katerih – glede izračuna višine globe – ni sprejela morebitno drugačnega pristopa, kot ga je dejansko sprejela v končni odločbi. (Glej točki 78 in 82.)

Dejstvo, da metoda izračuna iz Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členoma 15(2) Uredbe št. 17 in 65(5) PJ ne temelji na celotnem prometu zadevnih podjetij in zato dopušča razlike med podjetji glede razmerja med njihovim prometom in višino glob, ki so jim naložene, ni upoštevno za presojo, ali je Komisija kršila načeli sorazmernosti in enakega obravnavanja ter načelo individualizacije kazni. Komisija namreč pri določitvi zneska glob glede na težo in trajanje zadevne kršitve – če se globe naložijo več podjetjem – udeleženim pri isti kršitvi, ni dolžna zagotoviti, da končni zneski glob zadevnih podjetij, ki jih določi z izračunom, izražajo vse razlike med njimi glede njihovega celotnega ali upoštevnega prometa. Lahko sklepamo, da Komisija v nobeni fazi uporabe Smernic ni dolžna zagotoviti, da bodo vmesni zneski sprejetih glob izražali vse razlike, ki obstajajo v celotnem prometu zadevnih podjetij. (Glej točki 86 in 87.)

Povečanje izhodiščnega zneska globe, naložene podjetju, ki je bilo udeleženo pri kršitvi pravil Skupnosti o konkurenci, da bi se upoštevali, zaradi odvračalnega namena, njena velikost in vsi njeni viri, ne pomeni, da bi Komisija morala zmanjšati izhodiščni znesek globe, naložene drugemu podjetju, ki je manjše in ima manj sredstev ter je bilo udeleženo pri isti kršitvi. Komisija sme v okviru svoje diskrecijske pravice prilagoditi višino glob na podlagi pavšalne metode, če so te, glede na okoliščine zadeve, razumne. Poleg tega je Komisija pri izbiri stopnje povečanja za večja podjetja omejena z dejstvom, da izhodiščni znesek nikakor ne sme preseči zneska, sorazmernega teži kršitve. Zato lahko Komisija tudi v primerih, ko je promet večjega podjetja opazno višji od prometa drugih zadevnih podjetij, glede na težo zadevne kršitve, le zanemarljivo poveča izhodiščni znesek globe, naložene največjemu podjetju. (Glej točke 92, 93 in 95.)

Poleg tega je iz Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členoma 15(2) Uredbe št. 17 in 65(5) PJ, razvidno, da Komisija ni dokazala nobenega prekrivanja ali soodvisnosti med presojo teže in presojo trajanja kršitve. Torej ji pri določitvi stopnje povečanja, ki se uporabi zaradi trajanja kršitve, ni treba upoštevati teže kršitve. Dejstvo, da si je pri dolgotrajnih kršitvah pridržala možnost povišati znesek, sprejet glede na težo kršitve, za do 10 odstotkov za vsako leto kršitve, nikakor ne zavezuje, da to stopnjo določi glede na intenzivnost dejavnosti kartela ali njegovih učinkov ali celo glede na težo kršitve. Komisija namreč v okviru svoje diskrecijske pravice stopnjo povečanja, ki jo želi uporabiti, določi na podlagi trajanja kršitve. Komisija lahko pri obrazložitvi povečanja in določitvi najvišje, 10-odstotne stopnje navedenega povečanja upošteva isto okoliščino, in sicer, da je zadevna kršitev trajala več kot pet let, ker dejstvo, da se na podlagi trajanja kršitve ne določi le povečanje osnovnega zneska kot takega, ampak, glede na okoliščine zadeve, tudi dokončna stopnja povečanja, ni nezakonito. (Glej točke 107, 109 in 110.)

Glede presoje stopenj sodelovanja podjetij v upravnem postopku, ki se je začel zaradi prepovedanega kartela, kronološkega dejavnika ni mogoče upoštevati, če so bile informacije zadevnih strank posredovane v dovolj kratkem časovnem intervalu in v skoraj identični fazi upravnega postopka. Zato zgolj okoliščina, da je eno od podjetij sodelovalo s Komisijo prej kot drugo, ne pomeni, da bi mu Komisija morala priznati višji ali vsaj enak odstotek zmanjšanja naložene globe, kot ga je priznala drugemu podjetju. (Glej točke 124, 127 in 128.)