HUBER 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA 
M. POIARESA MADURA, 
predstavljeni 3. aprila 2008 1 
1. Obravnavani primer se nana ša na obdelavo 
osebnih podatkov tujcev, ki so dr žavljani EU in 
bivajo v Nem čiji. Predlo žitveno sodi šče spra -
šuje, ali je obdelava osebnih podatkov
v centralnem registru, ki ga vodi Bundesamt
für Migration und Flüchtlinge (v nadaljevanju:
Zvezni urad za migracije in begunce), do 
katerega lahko dostopajo tudi drugi javni 
organi, zdru žljiva s prepovedjo diskriminacije
na podlagi dr žavljanstva, pravico do ustanav -
ljanja in Direktivo 95/46 2, glede na to da 
takšnega registra za nem ške dr žavljane ni. 
I –Dejansko stanje 
2. Tožeča stranka v postopku v glavni stvari,
Heinz Hubert, je avstrijski dr žavljan. Od leta 
1996 živi in dela v Nem čiji. Osebni podatki 
tujih dr žavljanov, ki živijo v Nem čiji, vklju čno 
z osebnimi podatki dr žavljanov drugih dr žav 
članic, so shranjeni v centralnem registru, ki 
1 –Jezik izvirnika: angle ščina .
2 –Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dn e
24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih
podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281,
str. 31) (v nadaljevanju: Direktiva). ga vodi Zvezni urad za migracije in begunce.
Informacije o H. Huberju, ki so vsebovane
v registru, obsegajo njegove osebne podatke in
zakonski stan, podatke iz potnega lista, datum
njegovega vstopa v Nem čijo, status prebi -
vanja, razne spremembe stalnega prebivali šča 
znotraj dr žave in podatke o registracijskih 
organih ter nazive upravnih uradov, ki so 
posredovali njegove podatke. Osebni podatki 
nem ških dr žavljanov so shranjeni le v lokalnih, 
občinskih registrih, saj zanje na zvezni ravni ni
centralnega registra. 
3. Leta 2002 je H. Huber, sklicujo čse na 
člena 12 in 49 ES in na Direktivo 95/46,
zahteval, naj se vsi podatki, ki se nana šajo 
nanj, izbri šejo iz centralnega registra. Bunde -
sverwaltungsamt (v nadaljevanju: Zvezni 
upravni urad), ki je bil takrat za to pristojen,
je njegovo zahtevo zavrnil, prav tako je bila
zavrnjena upravna prito žba znotraj istega 
urada. Nato je H. Huber vlo žil to žbo 
z enakim zahtevkom na Verwaltungsgericht
(v nadaljevanju: upravno sodi šče). Sodi šče je 
I - 9709 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
ugodilo zahtevku in ugotovilo, da hramba 
tožnikovih podatkov ni zdru žljiva s pravom 
Skupnosti. Zvezni urad za migracije in 
begunce se je zoper sodbo upravnega sodi šča 
prito žil, Oberverwaltungsgericht für das Land
Nordrhein-Westfalen (v nadaljevanju: vi šje 
upravno sodi šče Severnega Porenja-Vestfa -
lije) je prekinilo odlo čanje in Sodi šču v pred -
hodno odlo čanje predlo žilo ta vpra šanja: 
„Ali je splo šna obdelava osebnih podatkov 
tujcev, ki so dr žavljani Unije, v centralnem
registru tujcev zdru žljiva: 
(a)z načelom prepovedi diskriminacije glede
na dr žavljanstvo tistih dr žavljanov Unije, 
ki uresni čujejo pravico do prostega
gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav 
članic ( člen 12, prvi odstavek, v povezavi 
s členoma 17 in 18(1) ES), 
(b) s prepovedjo omejitev pravice do usta -
navljanja dr žavljanov dr žave članice na ozemlju druge dr žave članice ( člen 43, 
prvi odstavek, ES), 
(c)s potrebo, dolo čeno v členu 7(e) [Direk -
tive 95/46]? “
II –Analiza 
4. Prvi dve vpra šanji, ki ju je nacionalno 
sodišče predlo žilo Sodi šču, se nana šata na 
zdru žljivost nem škega sistema obdelave 
podatkov o tujcih, ki so dr žavljani Unije s, 
prvič, splo šnim na čelom prepovedi diskrimi -
nacije, ki je vsebovan v členu 12 ES (branem 
v povezavi s členoma 17 in 18(1) ES o dr žav-
ljanstvu Unije in pravici do prostega gibanja in
prebivanja znotraj Evropske unije) in drugi č, 
pravico do ustanavljanja, ki jo zagotavlja 
člen 43 ES. Strinjam se s stali ščem Komisije, 
da je člen 12 ES najprimernej ša pravna 
I - 9710 
HUBER 
podlaga za analizo spornega predmeta, ker je
tožeča stranka jasno uresni čevala svojo
pravico iz prava Skupnosti do selitve v drugo
državo članico, ki je zagotovljena v členu 18(1) 
ES. Menim celo, da je vpra šanje diskriminacije
v samem jedru obravnavanega primera. Če bo 
ugotovljeno, da nem ški sistem ni zdru žljiv 
s prepovedjo diskriminacije glede na dr žav-
ljanstvo, dolo čeno v členu 12 ES, v povezavi
s pravico do prostega gibanja in prebivanja na
ozemlju dr žave članice, ga ne morem potrditi,
ne glede na to, ali ogro ža oziroma bi lahko 
ogro žal pravico to žeče stranke do ustanav -
ljanja. Tako bom najprej obravnaval vpra šanje 
diskriminacije in šele nato potrebo, dolo čeno 
v Direktivi 95/46, ki je predmet tretjega 
vpra šanja, predlo ženega Sodi šču. 3 
3 –Naslednji razlog za skupno obravnavo prvih dveh vpra šanj je 
v tem, da v predlo žitveni odlo čbi ni dovolj informacij, ki bi 
Sodi šču omogo čile presojo, ali ta oblika obdelave podatkov
negativno vpliva na to žnikovo pravico do ustanavljanja, ki je 
dolo čena v členu 43 ES. Gr ška vlada je prav tako presodila, da je
treba zadevo obravnavati po členu 12 ES, in ne členu 43 ES, in ni 
postavila nobenega vpra šanja v povezavi s pravico do ustanav -
ljanja. A –Ali je nem ški sistem diskriminatoren do 
tujcev, ki so dr žavljani EU? 
Primerljivi polo žaji 
5. Med strankami ni sporno, da so med 
obdelavo osebnih podatkov nem ških dr žav-
ljanov in podatkov dr žavljanov drugih dr žav 
članic EU velike razlike. Nem čija nima 
centraliziranega sistema za vpisovanje,
hrambo in obdelavo osebnih podatkov svojih
državljanov. Ima pa okoli 7700 ob činskih 
registrov prebivalcev, ki vsebujejo osnovne 
osebne podatke dr žavljanov, vendar niso 
povezani med seboj in jih ni mogo če centralno 
in hkrati pregledovati. Nasprotno pa osebni
podatki tujih dr žavljanov, vklju čno z osebnimi 
podatki dr žavljanov dr žav članic EU, niso 
shranjeni le v ob činskih registrih, ampak tudi
v centralnem registru tujih dr žavljanov, ki ga 
vodi Zvezni urad za migracije in begunce. 
Poleg tega je centralni register po obsegu 
bistveno obse žnejši in vsebuje dodatne infor -
macije, ki v ob činskih registrih niso vsebo -
vane, kot so podatki iz potnega lista, datum
vstopa v in izstopa iz dr žave, status prebivanja,
podatki o vseh vlogah za priznanje statusa
begunca in njihovih re šitvah, podatki
o odredbah za izgon in ukrepih za njihovo
izvršitev, informacije o kriminalni dejavnosti
posameznika, ki je je osumljen, in informacije 
o kazenskih obsodbah. Tako so nem ški 
državljani in tujci, ki so dr žavljani Unije, 
razli čno obravnavani v treh pogledih: prvi č, 
osebni podatki tujih dr žavljanov niso vpisani 
le v ob činskih registrih, ki vsebujejo tudi 
podatke o nem ških dr žavljanih, temve čtudi 
v centralnem registru tujih dr žavljanov; 
drugi č, centralni register vsebuje ve činfor -
macij o posameznikih kot lokalni registri; in
tretji č, podatki o tujih dr žavljanih so prek 
I - 9711 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
centralnega sistema brez te žav dostopni 
raznim vladnim organom, medtem ko za 
nem ške dr žavljane takšne mo žnosti ni. Vpra -
šanje je, ali pomeni takšna razlika v obravnavi 
prepovedano diskriminacijo. 
6. Nem ška vlada opozarja, da je treba za 
ugotovitev diskriminacije ugotoviti, ali gre za
dva primerljiva polo žaja, ki sta razli čno 
obravnavana. Obveznost dr žav članic glede 
prepovedi diskriminacije na podlagi dr žav-
ljanstva tako pomeni, da je enako treba 
obravnavati samo podobne primere. Ker je 
status prebivanja za nem ške dr žavljane 
druga čen kot za tuje, ti dve kategoriji oseb 
nista v podobnem polo žaju in posledi čno 
vpra šanje diskriminacije ne nastopi. Enako 
stališče je zavzela danska vlada, ki navaja, da 
imajo dr žavljani dolo čene dr žave vedno 
pravico do vstopa in prebivanja v lastni 
državi, ta jih v skladu s členom 3 četrtega 
dodatnega protokola Evropske konvencije 
o varstvu človekovih pravic in temeljnih 
svobo ščin, nikoli ne sme izgnati ali jim 
prepovedati vstopa v dr žavo, medtem ko 
imajo tujci, ki so dr žavljani Unije, pravico do 
vstopa in prebivanja le na podlagi prava 
Skupnosti. Po mnenju nizozemske vlade je
najprimernej še merilo za ugotovitev, ali sta 
polo žaja primerljiva, obdelava podatkov
v povezavi s pravico do prebivanja. Ker imata 
nem ški dr žavljan, ki živi v Nem čiji, in 
državljan druge dr žave članice, ki živi 
v Nem čiji, razli čni pravici do prebivanja –
prvi ima neomejeno pravico, ki temelji na 
njegovem dr žavljanstvu, drugi pa omejeno, ki mu jo daje pravo Skupnosti –je njune osebne 
podatke mo žno razli čno obravnavati brez 
kršenja pravice tujih dr žavljanov do prepovedi 
diskriminacije na podlagi dr žavljanstva. 
V bistvenem zatrjujejo, da kljub dvema 
razli čnima sistemoma obdelave podatkov 
v Nem čiji, katerih uporaba je odvisna od 
državljanstva posameznika, na katerega se 
nana šajo podatki, vpra šanje diskriminacije na 
podlagi dr žavljanstva ne more nastati, ker 
nem ški dr žavljani niso primerljivi z dr žavljani
EU. Prvi imajo neomejeno pravico do prebi -
vanja v dr žavi, medtem ko drugi takšne 
pravice nimajo. 
7. Taka razlaga me ne prepri ča. Izhodi šče 
naše preiskave mora biti, da imamo dva 
sistema obdelave podatkov, in sicer enega za
Nemce in drugega za dr žavljane Unije. Seveda
je trditev, da pravice nem ških in tujih dr žav-
ljanov do prebivanja niso enake, dejansko
pravilna.Vendar s tem ne navedemo drugega,
kot to, kar je o čitno; ni česar pa ne povemo
o tem, kako bi moralo biti to razlikovanje
v statusu prebivanja povezano z zbiranjem in
obdelavo osebnih podatkov nem ških dr žav-
ljanov in dr žavljanov drugih dr žav članic. 
Povedano druga če, vlade Nem čije, Danske in 
Nizozemske nas želijo prepri čati, da je dejstvo, 
da imajo tujci, ki so dr žavljani EU, omejene
pravice do prebivanja v primerjavi z doma čimi 
državljani, zadnja beseda v tej zgodbi, vendar
je resnica ravno obratna: to je zgolj za četek. Za 
ugotovitev, da diskriminacije ni, ne zadostuje 
I - 9712 
HUBER 
trditev, da nem ški in tuji dr žavljani niso 
v enakem polo žaju. Treba je prikazati tudi, 
da je razli čno obravnavanje mogo če opravi čiti 
z razliko v njihovih polo žajih. Z drugimi 
besedami, razli čno obravnavanje mora biti 
povezano in sorazmerno z razliko v njihovih
polo žajih. Tako se strinjam s Komisijo, da 
moramo za odlo čitev, ali je nem ški dr žavljan
glede zbiranja in obdelave osebnih podatkov 
s strani nem ških organov v primerljivem 
polo žaju kot dr žavljan EU, preu čiti namene, 
ki jih zbiranje in obdelava zasledujeta. 
Nem ška vlada zatrjuje, da je sistemati čna 
obdelava osebnih podatkov v centralnem 
registru potrebna za namene prava, ki ureja
priseljevanje in status prebivanja, za u činkovit 
kazenski pregon ter za zbiranje statisti čnih 
podatkov. Obravnaval bom vsakega posebej. 
Pravila, ki urejajo status bivanja in priselje -
vanje 
8. Glavni argument nem ške vlade je, da pravo 
Skupnosti dovoljuje dr žavam članicam na svojem ozemlju dolo čiti omejitve glede vstopa 
in prebivanja za dr žavljane drugih dr žav 
članic, lahko jih celo iz ženejo. Za izvr ševanje 
te pristojnosti morajo imeti nem ški organi 
učinkovit mehanizem za zbiranje osebnih 
podatkov in spremljanje gibanja tujcev s prebi -
vališčem v dr žavi; za Nemce tak mehanizem ni 
potreben, saj imajo neomejeno pravico do 
prebivanja v dr žavi in jih ni mogo če izgnati. 
Nem ška vlada za potrditev tega stali šča 
poudarja dvoje. Prvi č, zatrjuje, da je v Direktivi 
2004/38/ES z dolo čitvijo pristojnosti dr žav 
članic, da tujcem, ki so dr žavljani EU, nalo žijo 
prijavo pri pristojnih organih, implicitno 
dovoljeno zbiranje in obdelava njihovih 
podatkov. 4 Drugi č, nem ška vlada se pogosto
sklicuje na sodbo Watson in Belmann. 5 V tej
zadevi je predmet obravnave italijansko pravo,
ki je dolo čalo, da se morajo vsi tujci, vklju čno 
z dr žavljani Unije, v treh dneh od prihoda 
v Italijo prijaviti pri lokalni policiji, in je 
predpisovalo globo ali zapor ter mo žnost 
izgona, če posameznik tega ni spo štoval. 
Sodi šče je odlo čilo, da izgon „brez dvoma ni 
zdru žljiv “6 z dolo čbami Pogodbe, medtem ko
mora biti vaska druga sankcija sorazmerna
z resnostjo kr šitve, in ne sme delovati kot ovira 
za prosto gibanje oseb. Vendar je Sodi šče 
obrazlo žilo: „z uveljavitvijo na čela prostega
gibanja oseb in s podelitvijo vsem osebam, za
katere se uporablja, pravice do vstopa na 
ozemlje dr žav članic za namene, dolo čene 
s Pogodbo, pravo Skupnosti ni izklju čilo 
pravice dr žav članic do sprejetja ukrepov, ki 
omogo čajo dr žavnim organom, da se 
natan čno seznanijo oz. pridobijo natan čne 
podatke o gibanju prebivalstva na njihovem
ozemlju “. 7 Nem ška vlada zatrjuje, da je ob 
upoštevanju, da imajo dr žave članice pravico 
sprejeti ukrepe za pridobitev natan čnih 
4 –Člen 8 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES
z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov Unije in njihovih 
družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju 
držav članic (UL L 158, str. 77) in popravek UL L 229, str. 35. 
5 –Sodba z dne 7. julija 1976 v zadevi Watson in Belmann (118/75,
Recueil, str. 1185). 
6 –Ibid., to čka 20 
7 –Ibid., to čka 17. 
I - 9713 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
podatkov o gibanju prebivalstva, jasno, da
imajo pravico vzpostaviti register z informaci -
jami o tem, kdo vstopi v ali izstopi iz dr žave, 
četudi to po čnejo zgolj glede dr žavljanov EU. 
9. Vendar ne Direktiva 2004/38 ne sodba 
Watson in Belmann ne podeljujeta dr žavam 
članicam neomejene pristojnosti do vzposta -
vitve sistemov prijave in spremljanja dr žav-
ljanov drugih dr žav članic. Jasno je, da zahteva
po prijavi nujno pomeni zbiranje, hrambo in
obdelavo nekaterih osebnih podatkov dr žav-
ljanov EU. Vendar Direktiva 2004/38 ne 
vsebuje nobenih dolo čb o tem, kako to 
izvesti. To je stvar vsake dr žave članice, ki pa 
mora izvr ševati to pristojnost tako, da je 
zdru žljiva z njenimi obveznostmi po pravu
Skupnosti, vklju čno z obveznostjo prepovedi 
diskriminacije na podlagi dr žavljanstva.
Dejstvo, da zakonodaja Skupnosti implicitno 
omogo ča zbiranje nekaterih podatkov, tako ne
pomeni, da dovoljuje dr žavam članicam vzpo -
staviti kakr šenkoli sistem zbiranja in obdelave
podatkov, ki se jim zdi primeren. 10. Poleg tega mislim, da nem ška vlada 
pripisuje preveliko pomembnost zgoraj nave -
denemu odlomku sodbe Watson in Belmann. 
Ta sodba ustvarja precedens le glede pristoj -
nosti dr žav članic, da lahko spremljajo gibanje
prebivalstva. Ne vzpostavlja pa splo šne 
pravice dr žavnih organov, da to dejansko 
spremljajo na na čin, ki se jim zdi primeren 
ali priro čen, in nedvomno ne upravi čuje 
nespo štovanja obveznosti po pravu Skupnosti 
držav članic, še posebej ne prepovedi diskri -
minacije na podlagi dr žavljanstva. Nem ški 
organi lahko sprejmejo ukrepe za spremljanje
gibanja prebivalstva, vendar morajo biti ti 
zdru žljivi s Pogodbo in drugimi upo števnimi 
dolo čbami prava Skupnosti. 
11. Tako moramo preu čiti te tri zna čilnosti 
nem škega sistema, ki vodijo do razli čnega 
obravnavanja doma čih dr žavljanov in dr žav-
ljanov Unije, ter oceniti, ali so kot sredstvo za 
I - 9714 
HUBER 
izvrševanje pravil, ki urejajo prebivanje in 
priseljevanje, upravi čene. 
12. Jasno je, da zagotavljanja dostopa do 
podatkov o dr žavljanih Unije poleg 
organom, pristojnim za priseljevanje, tudi 
upravnim organom na splo šno ne opravi čuje 
nobena potreba po izvr ševanju pravil, ki 
urejajo prebivanje. Tudi če je obravnavani 
sistem nujen za delo organov, pristojnih za
priseljevanje, iz tega ne izhaja, da je treba 
omogo čiti dostop do tam shranjenih 
podatkov drugim upravnim in sodnim 
organom ter agencijam. V predlo žitveni 
odlo čbi je navedeno, da lahko informacije iz
registra tujih dr žavljanov uporabijo poleg
Zveznega urada za migracije in begunce tudi
številni drugi javni organi in agencije, kot so
policija, varnostne slu žbe, urad dr žavnega 
tožilstva, sodi šča. Nekateri med temi organi
lahko pridobijo podatke na podlagi avtomati -
ziranega postopka. Dostop do teh informacij
je lahko podeljen tudi nejavnim in dobro -
delnim organizacijam, javnim organom iz 
drugih dr žav članic in mednarodnim organi -
zacijam. O čitno je, da je obseg zbiranja in 
obdelave podatkov v centralnem registru 
tujcev zelo obse žen in presega namene priseljevanja, saj vklju čuje vse oblike razmerij 
med posameznikom in dr žavo. S pomo čjo 
centralnega registra lahko razni organi 
v Nem čiji pridobivajo osebne podatke o dr žav-
ljanih EU, ki živijo v Nem čiji, sistemati čno in 
brez te žav spremljajo njihovo bivali šče in si 
med seboj izmenjujejo vse informacije, ki jih
potrebujejo za takšno spremljanje. Register
Zveznega urada za migracije in begunce je
tako veliko ve čkot register priseljevanja; je 
obse žna baza, s pomo čjo katere so osebni 
podatki o dr žavljanih EU dr žavnim organom 
na dosegu roke. Nem ški dr žavljani so obrav -
navani popolnoma druga če, saj zanje ni 
podobnega mehanizma za zbiranje podatkov.
Upravni organ, ki potrebuje informacije 
o nem škem dr žavljanu, mora izvesti veliko
bolj nerodno in zapleteno iskanje v lokalnih
registrih, ki niso centralno vodeni, jih ni 
mogo če hkrati pregledovati in vsebujejo 
manj informacij kot register tujih dr žavljanov. 
13. Iz istega razloga menim, da koli čina 
podatkov, shranjena v centralnem registru 
tujcev, ni upravi čena. Direktiva 2004/38 
dovoljuje prijavo dr žavljanov Unije izklju čno 
za ugotavljanje statusa in pravic v zvezi 
s prebivanjem. Iz tega izhaja, da lahko dr žave 
članice zakonito zbirajo le tiste osebne 
podatke, ki so povezani s pravicami do 
prebivanja dr žavljanov Unije. Člen 8 Direktive 
2004/38, katerega odstavek 1 omogo ča vzpo -
stavitev obvezne prijave, dolo ča v odstavku 3, 
katere informacije in dokumente dr žavni 
organi lahko zahtevajo za izdajo potrdila 
I - 9715 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
o prijavi. Od dr žavljanov Unije je mogo če 
zahtevati, da doka žejo svojo identiteto s pred -
ložitvijo potnega lista ali osebne izkaznice in 
da predlo žijo dokumente o zaposlitvi ali 
študiju v dr žavi gostiteljici ( če prihajajo kot 
študentje ali delavci) ali dokaz o finan čnih 
sredstvih; seznam je taksativen in ne okviren.
S sprejemom člena 8(3) sta Evropski parla -
ment in Svet ocenila, da informacije, ki so
vsebovane v tem členu, zado ščajo dr žavam 
članicam za izvr ševanje pravice do sprem -
ljanja, kdo vstopi v dr žavo in tam pridobi 
prebivali šče. Tako zbiranja, hrambe in obde -
lave ve čpodatkov, kot jih dovoljuje člen 8(3) 
Direktive 2004/38, kar Nem čija o čitno izvaja, 
ni mogo če utemeljiti s potrebo po izvr ševanju 
pravil, ki urejajo prebivali šče in priseljevanje. 
14. Tretji element nem škega sistema, ki vodi 
v razli čno obravnavo nem ških dr žavljanov in 
državljanov Unije, in sicer centralni register za 
državljane Unije in lokalni registri za nem ške 
državljane, postavlja te žje vpra šanje: ali je 
sistemati čna in centralizirana obdelava 
osebnih podatkov dr žavljanov Unije obvezna 
za izvr ševanje prava Skupnosti glede vstopa in
prebivanja? 
15. Že na za četku moram re či, da dva lo čena 
sistema obdelave podatkov me četa neprijetno senco na dr žavljane Unije, saj jih nem ška 
državna uprava spremlja veliko stro žje in bolj 
sistemati čno kot nem ške dr žavljane. Medtem 
ko je ideja prava EU o dr žavljanstvu in pravici
do vstopa in prebivanja, da je treba posamez -
nikom omogo čiti vklju čitev v dru žbo dr žave 
članice gostiteljice in u živanje enake obrav -
nave kot dr žavljanom, obravnavani sistem 
ohranja razliko med „nami “–doma čini –in 
„njimi “–tujci. Takšen sistem lahko pri 
posameznikih ali v dolo čenih dru žbenih 
segmentih pove ča predsodek do tujcev in 
zelo verjetno stigmatizira dr žavljane Unije 
zgolj na podlagi njihovega dr žavljanstva. 
Omeniti je treba tudi, da je v nekaterih 
evropskih dr žavah iz zgodovinskih razlogov 
sistemati čno spremljanje posameznikov 
povezano z nedemokrati čnimi in totalitarnimi 
režimi, kar vsaj deloma pojasnjuje, zakaj se
tako veliko ljudem v Evropi zdijo ti sistemi
posebno sporni. Po drugi strani imamo 
evropske dr žave, v katerih delujejo centralizi -
rani sistemi obdelave podatkov, ne da bi 
povzro čali kakr šnekoli polemike v dru žbi. 
V obravnavani zadevi ob čutljivost spornega 
vpra šanja izhaja iz dejstva, da so predmet
centralizirane obdelave samo podatki dr žav-
ljanov drugih dr žav članic. Hkrati je to 
mogo če šteti kot posledico razli čnega statusa 
bivanja dr žavljanov drugih dr žav članic 
v Nem čiji. 
16. Menim, da je tu primerno uporabiti 
preizkus učinkovitosti , ki naj ga uporabi 
nacionalno sodi šče. Vpra šati se mora, ali so 
tudi drugi na čini obdelave podatkov, s kate -
rimi bi organi, ki so pristojni za priseljevanje,
lahko izvr ševali pravila, ki urejajo status 
prebivanja. Če na to vpra šanje odgovori 
I - 9716 
HUBER 
pritrdilno, je treba centralizirano hrambo in
obdelavo podatkov o dr žavljanih Unije šteti za 
nezakonito. Ni nujno, da je alternativni sistem
najbolj učinkovit ali primeren; zado šča, da 
lahko ustrezno deluje. Povedano druga če, 
čeprav je centralni register u činkovitej ši, 
prikladej ši ali prijaznej ši uporabniku kot 
njegovi nadomestki (npr. decentralizirani, 
lokalni registri), je treba dati prednost sled -
njim, če omogo čajo prikaz statusa prebivanja 
državljanov Unije. 
17. Pri presoji u činkovitosti razli čnih 
sistemov prijave naj nacionalno sodi šče 
upošteva sodno prakso Sodi šča glede pravice 
do vstopa in prebivanja v dr žavi članici, saj so
v teh sodbah opredeljene pristojnosti dr žavnih 
organov na tem podro čju. Na primer, že ve č
let je jasno, da dr žava članica ne sme prepre čiti 
državljanu druge dr žave članice vstopa na 
svoje ozemlje niti ga ne sme izgnati po svoji
volji; samo posameznikovo osebno obna šanje, 
ki pomeni dejansko in resno gro žnjo dru žbi, 
lahko utemeljuje prepoved vstopa ali ukaz za
izgon. 8 Poleg tega je treba to pravico razlagati 
ožje, saj pomeni odstop od temeljnega na čela 
svobode gibanja znotraj Unije. 9 Ta na čela je 
8 –Sodbe z dne 4. decembra 1974 v zadevi Yvonne van Duyn proti
Home Office (41/74, Recueil, str. 1337); z dne 26. februarja
1975 v zadevi Bonsignore (67/74, Recueil, str. 297) in z dne
27. oktobra 1977 v zadevi Bouchereau (30/77, Recueil, 
str. 1999). 
9–Sodba z dne 28. oktobra 1975 v zadevi Rutili (36/75, Recueil,
str. 1219); zadeva Bouchereau. nedavno potrdilo Sodi šče v sodbah Komisija 
proti Španiji 10 in Komisija proti Nem čiji 11 , 
Komisija pa jih je v zakonodaji priznala 
v Direktivi 2004/38. 12 
18. Seveda je treba obravnavati pravico do
prebivanja v dr žavi članici in njene omejitve
v povezavi s konceptom dr žavljanstva Unije. 
Po sprejetju Pogodbe o Evropski uniji 
o statusu dr žavljanov EU in o njihovih 
pravicah do vstopa v dr žavo članico in do 
prebivanja v njej ne moremo ve črazmi šljati 
enako kot prej. Sodi šče je pojasnilo pravilo 
v sodbi Baumbast na slede či na čin: „[…]
državljanstvo Unije je bilo uvedeno 
v Pogodbo ES in s členom 18(1) ES je 
vsakemu dr žavljanu podeljena pravica do 
prostega gibanja in prebivanja na ozemlju 
držav članic. Na podlagi člena 17(1) ES so vse 
osebe z dr žavljanstvom ene od dr žav članic 
državljani Unije. Državljanstvo Unije mora 
biti temeljni status dr žavljanov dr žav 
članic. “13 (moj poudarek) Kot je Sodi šče 
ugotovilo v sodbi Grzelczy k mora biti 
v zadevah, ki so povezane z diskriminacijo,
izhodi šče, da so dr žavljani Unije upravi čeni do 
10 –Sodba z dne 31. januarja 2006 v zadevi Komisija proti Španiji 
(C-503/03, ZOdl., str. I-109). 
11 –Sodba z dne 27. aprila 2006 v zadevi Komisija proti Nem čiji 
(C-441/02 Recueil, str. I-3449). 
12 –Člen 27(2) Direktive 2004/38 dolo ča, da morajo biti omejitve 
pravice do vstopa in prebivanja v składu z z na čelom 
sorazmernosti in da morajo temeljiti izklju čno na osebnem 
obna šanju posameznika, ki mora predstavljati resni čno, 
sedanjo in dovolj resno gro žnjo, ki prizadene osnovne interese 
družbe. Na podlagi člena 31 mora imeti posameznik, zoper
katerega so bili ti ukrepi uporabljeni, mo žnost vlo žiti pravno 
sredstvo pri sodi šču ali drugem organu v, vklju čno z za časno 
odredbo. 
13 –Sodba z dne 17. septembra 2002 v zadevi Baumbast in R
(C-413/99, Recueil, str. I-7091, to čki 81 in 82). 
I - 9717 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
enakega obravnavanja kot doma či dr žavljani, 
razen v izrecno predvidenih izjemnih 
primerih. 14 Prepoved diskriminacije na 
podlagi dr žavljanstva ni ve čle sredstvo, ki 
služi svobodi gibanja; je v osr čju pojma 
evropskega dr žavljanstva in glede na svoj 
obseg nalaga dr žavam članicam obveznost, 
da obravnavajo dr žavljane Unije kot doma če 
državljane. Čeprav cilj Unije ni nadomestiti 
ljudstev dr žav z „evropskim ljudstvom “, 
zahteva od dr žav članic, da ne razmi šljajo in 
delujejo ve čsamo v najbolj šem interesu svojih 
državljanov, temve čtudi, kolikor je to 
mogo če, v skladu z interesi vseh dr žavljanov 
EU. 
19. Ko Sodi šče opredeljuje dr žavljanstvo 
Unije kot „temeljni status “državljanov, ne 
daje politi čne izjave; v mislih ima dr žavljan -
stvo Unije kot pravni koncept, ki gre z roko 
v roki z dolo čenimi pravicami dr žavljanov 
Unije. Temeljna med njimi je pravica do 
vstopa in prebivanja v drugi dr žavi članici. 
V Direktivi 2004/38 je to novo pravilo 
izraženo v uvodni izjavi 11, ki dolo ča, da 
„je dr žavljanom Unije dodeljena temeljna in
osebna pravica do prebivanja v drugi dr žavi 
članici neposredno s Pogodbo in ni odvisna od 
upoštevanja upravnih postopkov “. 
14 –Sodba z dne 20. septembra 2001 v zadevi Grzelczyk 
(C-184/99, Recueil, str. I-6193, to čka 31). 20. Glede na zgornjo analizo menim, da dveh
elementov obravnavanega sistema obdelave 
podatkov, in sicer da je dostopen Zveznemu
uradu za migracije in begunce in drugim
organom in da vsebuje razne osebne podatke,
ki niso dolo čeni v členu 8(3) Direktive 
2004/38, ni mogo če utemeljiti s potrebo po 
uveljavitvi prava, ki ureja priseljevanje, in 
dolo čb glede statusa bivanja. Centralizirana 
narava sistema je upravi čena samo, če nacio -
nalno sodi šče po presoji sodne prakse Sodi šča 
glede pravice do vstopa in prebivanja v dr žavi 
članici ugotovi, da je centralni register edini 
učinkoviti na čin za uporabo prava, ki ureja
priseljevanje, in dolo čb glede statusa bivanja. 
Kazenski pregon in statisti čni podatki 
21. Nem ška vlada zatrjuje, da so poleg 
razlogov, ki se nana šajo na pravila, ki urejajo
status prebivanja in priseljevanje, podani tudi
razlogi kazenskega pregona, in sicer boj proti
kriminalu in ogro žanje varnosti, ki upravi ču-
jejo razli čno obravnavanje nem ških dr žav-
ljanov in dr žavljanov drugih dr žav članic. 
Seveda je kazenski pregon ter boj proti 
kriminalu na na čelni ravni lahko legitimen 
I - 9718 
HUBER 
javnopoliti čni razlog za omejevanje pravic, ki 
jih dolo ča pravo Skupnosti. Vendar ga dr žave 
članice ne smejo uporabljati selektivno, in 
sicer za dr žavljane EU, ki živijo na njihovem
ozemlju, ne pa za svoje lastne dr žavljane. Če je 
centralni register tako pomemben za javni 
red, bi o čitno moral vklju čevati vse, ki živijo 
v dolo čeni dr žavi, ne glede na njihovo 
državljanstvo. Dr žavnim organom ni prepu -
ščena odlo čitev, da boj proti kriminalu 
zahteva sistemati čno obdelavo osebnih 
podatkov dr žavljanov EU, razen tistih, ki se 
nana šajo na doma če dr žavljane. To bi bilo 
enako, kot če bi rekli, da dr žavljani EU bolj 
ogro žajo varnost in je ve čja verjetnost, da 
bodo storili kaznivo dejanje, kar je, kot 
opozarja Komisija, popolnoma nesprejem -
ljivo. 
22. Seveda pa je podan vidik prikladnosti. 
Razpolaganje z obse žno bazo, ki vsebuje 
osebne podatke vsakega tujca v dr žavi, olaj šuje 
policiji in varnostnim slu žbam spremljanje 
posameznikovega gibanja in obna šanja. 
Veliko zapletenej še in dolgotrajnej še je preis -
kovanje tiso čih lokalnih registrov zaradi 
pridobitve iskanih informacij, kot morajo to
storiti za nem ške dr žavljane. Vendar, prvi č, 
upravna prikladnost nikoli ne more upravi čiti 
diskriminatornega obravnavanja na podlagi 
državljanstva ali katerekoli omejitve pravic, ki
jih podeljuje pravo Skupnosti; 15 drugi č, če 
policija potrebuje prikladno metodo nadzora, 
15 –Sodba z dne 26. januarja 1999 v zadevi Terhoeve (C-18/95,
Recueil, str. I-345, to čka 45) ( „Razlogi upravne narave ne 
opravi čujejo odstopa dr žave članice od dolo čb prava Skup -
nosti. To na čelo se uporablja toliko bolj, kadar obravnavani
odstop prepre či ali omeji izvr ševanje ene od temeljnih 
svobo ščin prava Skupnosti “). je jasno, da bi morala biti tako za Nemce kot za
tujce enaka. 
23. Nazadnje nem ška vlada zatrjuje, da je 
centralni register dr žavljanov EU obvezen za 
zbiranje statisti čnih informacij o migracijah in
gibanju prebivalstva v Evropi. V zvezi s tem se
sklicuje na Uredbo (ES) Evropskega parla -
menta in Sveta št. 862/2007 z dne 11. julija 
2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in 
mednarodni za ščiti. 16 Vendar na podlagi
Uredbe ni ne obvezno ne dovoljeno vzposta -
viti baze z osebnimi podatki dr žavljanov EU, ki 
so uresni čili svojo pravico do prostega gibanja. 
Statisti čni podatki so po definiciji anonimni in
neosebni. Nem ški organi morajo za izpolnitev 
svojih obveznosti iz Uredbe zgolj zbrati 
anonimne informacije o migracijah. 
24. Tako menim, da bi moralo Sodi šče 
odgovoriti na vpra šanje, ali nem ški sistem 
ustvarja diskriminacijo na podlagi dr žavljan -
stva, kot sledi : 
16 –UL L 199, str. 23. 
I - 9719 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
„Sistem hrambe in obdelave podatkov, kot je
obravnavani v postopku o glavni stvari, ni 
zdru žljiv s prepovedjo diskriminacije na 
podlagi dr žavljanstva v delu, ki vsebuje 
podatke, ki niso dolo čeni v členu 8(3) Direk -
tive 2004/38, in je dostopen drugim dr žavnim 
organom, ki niso organi za priseljevanje.
Centralizirana obdelava osebnih podatkov, ki
se uporablja zgolj za dr žavljane drugih dr žav 
članic, prav tako ni zdru žljiva s prepovedjo
diskriminacije na podlagi dr žavljanstva, če so 
še drugi u činkoviti na čini izvr ševanja pravil
o priseljevanju in statusu bivanja, kar naj oceni
nacionalno sodi šče.“
B –Potreba po nujnosti, ki je dolo čena 
v Direktivi 95/46 
25. Za potrebe tega primera je pomemben 
člen 7(e) Direktive 95/46, ki dolo ča: „Države 
članice dolo čijo, da se lahko osebni podatki
obdelujejo samo, če […] je obdelava potrebna
za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem
interesu ali pri izvr ševanju javne oblasti, 
dodeljene upravljavcu ali tretji stranki, ki so
ji posredovani podatki. “Tako moramo odgo -
voriti na vpra šanje, ali je obravnavana oblika centralizirane obdelave nujna za doseganje 
zakonitega cilja v javnem interesu. 
26. V pisnih vlogah Sodi šču nem ška vlada 
zavzema stali šče, da je v igri javni interes, ki je 
v izvr ševanju pristojnosti dr žav članic glede 
uresni čevanja prava Skupnosti v zvezi 
z vstopom in prebivanjem dr žavljanov Unije 
na njihovem ozemlju. Nem ška vlada trdi, da je 
za izvr ševanje te naloge trenutno veljavni 
sistem obdelave podatkov nujen, saj ni 
drugega, manj vsiljivega ukrepa, ki bi 
omogo čal dr žavnim organom uporabo 
prava, ki ureja priseljevanje. 
27. Koncept nujnosti ima v pravu Skupnosti
dolgo zgodovino in je uveljavljen kot sestavni
del preizkusa sorazmernosti. Pomeni, da mora 
organ, ki za doseganje zakonitega cilja
sprejme ukrep, ki posega v pravico, varovano
po pravu Skupnosti, prikazati, da gre za ukrep,
ki je za doseganje tega cilja najmanj omeje -
valen. 17 Poleg tega je v primerih, ko lahko
obdelava osebnih podatkov kr ši temeljno 
pravico do zasebnosti, pomemben tudi 
člen 8 Evropske konvencije o varstvu člove -
kovih pravic, ki zagotavlja pravico do zaseb -
nega in dru žinskega življenja. Sodi šče je 
17 –Glej med drugim sodbo z dne 21. maja 1987 v zadevi Rau in
drugi (133/85, 134/85, 135/85 in 136/85, Recueil, str. 2289). 
I - 9720 
HUBER 
v sodbi Österreichischer Rundfunk in drugi
ugotovilo , da dr žavni ukrep, ki ni zdru žljiv 
s členom 8 Konvencije, tudi ne dose že praga 
člena 7(e) Direktive 95/46. 18 Drugi odstavek 
člena 8 dolo ča, da je poseg v zasebno življenje 
lahko zakonit, če zasleduje enega od tam 
navedenih ciljev in je „nujen v demokrati čni 
družbi“. Evropsko sodi šče za človekove 
pravice je odlo čilo tudi, da pridevnik „nujen “
pomeni „nujno dru žbeno zahtevo “, da dr žava 
deluje na dolo čen na čin in da je sprejeti ukrep 
sorazmeren z zasledovanim legitimnim 
ciljem. 19 
28. Izkaže se, da je glede na dejstva v tem
primeru odgovor na tretje vpra šanje odvisen
od analize, ki je v bistvenem podobna tisti, ki
sem jo uporabil za odgovor na vpra šanje glede 
diskriminacije na podlagi dr žavljanstva. 
Razlo žil sem že, da so v obravnavanem 
sistemu obdelave podatkov sporni trije 
elementi. Glede prvih dveh je odgovor na 
vpra šanje, ali sta po Direktivi 95/46 nujna,
enak kot je bil zaklju ček v zvezi z na čelom 
prepovedi diskriminacije na podlagi dr žav-
ljanstva: nista nujna, vsaj za izvr ševanje pravil 
18 –Sodba z dne 20. maja 2003 v zdru ženih zadevah Österreichi -
scher Rundfunk in drugi (C-465/00, C-138/01 in C-139/01,
Recueil, str. I-4989, to čka 91). 
19 –Glej med drugim sodbi v zadevi Gillow proti Zdru ženemu 
kraljestvu, (1989), 11 ES ČP 335; v zadevi Z proti Finski, (1998), 
25 ES ČP 371. glede pravice do vstopa in prebivanja tujcev, ki 
so dr žavljani EU, ki ga kot javni interes 
izpostavlja nem ška vlada na podlagi člena 7 
(e) Direktive 95/46. Za izpolnitev te naloge je
potrebno le, da pristojni organ, in sicer Zvezni
urad za migracije in begunce, obdela osebne
podatke dr žavljanov Unije. Prenos 20 podatkov
drugim javnim organom ne izpolnjuje zahteve
po nujnosti, ki jo dolo ča Direktiva. Enako velja 
za koli čino podatkov, zbranih v centralnem
registru. Zakonito shranjena in obdelana je 
lahko le tista informacija, ki je nujna za 
izvrševanje dolo čb, ki urejajo priseljevanje in
status prebivanja. Za dr žavljane Unije so te 
informacije iz črpno opredeljene v členu 8(3)
Direktive 2004/38; vseh, ki to presegajo, ni 
mogo če šteti za nujne za namene prava
priseljevanja. Tako tudi dejstvo, da centralni
register za tujce vsebuje dodatne podatke, ne
izpolnjuje zahteve nujnosti, ki jo dolo ča 
Direktiva 95/46. 
29. Tako nam ostane še tretji element 
nem škega sistema, njegova centralizirana 
narava. Ali je takšna obdelava podatkov 
zdru žljiva z zahtevo po nujnosti iz Direktive
95/46? Tudi ta odgovor ne bo odstopal od
tistega, ki sem ga dal na prvo vpra šanje. 
20 –Posredovanje s prenosom in širjenjem osebnih podatkov sta 
obliki obdelave: Člen 2(b) Direktive 95/46. 
I - 9721 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
Mislim, da je odlo čitev o tem na podlagi 
elementov, predstavljenih zgoraj, naloga 
nacionalnega sodi šča. 21 Medtem ko ima 
nem ška vlada nekaj diskrecije za odlo čitev, 
kako bo zasledovala svoje legitimne cilje,
zahteva nujnosti v Direktivi 95/46 pomeni,
da mora dokazati, da lahko izvr šuje dolo čbe 
prava Skupnosti o vstopu in prebivanju 
državljanov drugih dr žav članic EU 
v Nem čiji, samo če so njihovi podatki 
centralno obdelani. Nem ška vlada ne more 
uspe šno prestati preizkusa nujnosti z argu -
mentom, da je centralizirana obdelava 
prikladnej ša, la žja in hitrej ša kot druge 
oblike obdelave. 
30. Vpra šanje bi bilo druga čno, bistveno bolj
zapleteno in bi bilo morda nanj te žje odgovo -
riti, če bi nacionalno sodi šče zaprosilo 
Sodi šče, naj odlo či o zdru žljivosti centralizi -
ranega sistema obdelave podatkov, ki se 
nana šajo na vse posameznike, ki prebivajo 
v Nem čiji, z zahtevo iz člena 7(e) Direktive
95/46; nujno potrebo po takšnem sistemu bi 
bilo treba utemeljevati z drugimi javnimi
interesi, kot je politika priseljevanja. To bi 
zahtevalo primerjavo javnih interesov, ki se
zasledujejo s takšnim centraliziranim 
sistemom, s posameznikovimi pravicami, ki
jih varuje Direktiva. Čeprav je Direktiva 
namenjena odpravljanju ovir za prenos osebnih podatkov, ki bi lahko ovirale 
čezmejne gospodarske dejavnosti, se 
zavzema tudi za visoko raven varstva 
podatkov po celotni Skupnosti. Ta skrb za 
varstvo podatkov in zasebnost ni podrejena
cilju laj šanja prostega prenosa podatkov; 
poteka vzporedno z njim in deluje kot 
osnova, na kateri deluje vsaka zakonita 
obdelava podatkov. Povedano druga če, 
varstvo podatkov v povezavi z Direktivo 
95/46 ni zgolj postranskega pomena glede na
gospodarsko dejavnost, ki jo je z obdelavo 
podatkov mogo če olaj šati; je enakovredno 
z njo. To je izra ženo v naslovu Direktive 
(„o varstvu posameznikov pri obdelavi 
osebnih podatkov in o prostem pretoku 
takih podatkov “), v uvodnih izjavah 2, 10, 11
in 12 in seveda v njenih številnih dolo čbah, ki 
upravljavcem podatkov nalagajo dolo čene 
obveznosti. Poleg tega je pravica do zaseb -
nosti, ki je v bistvenem predmet v zadevah
v zvezi z varstvom podatkov, varovana tudi 
v členu 7 Listine o temeljnih pravicah
Evropske unije. Ne glede na to tega hipote -
tičnega vpra šanja ni ne nujno ne primerno
obravnavati v okviru predmetne zadeve. 
31.Posledi čno menim, da bi moralo Sodi šče21 –Enak pristop pri presoji nujnosti je Sodi šče uporabilo v sodbi 
Österreichischer Rundfunk in drugi, to čka 88. na tretje vpra šanje odgovoriti kot sledi: 
I - 9722 
HUBER 
Sistem hrambe in obdelave podatkov, kot 
je obravnavani v postopku o glavni 
stvari, ni zdru žljiv z zahtevo nujnosti, dolo -
čeno v členu 7(e) Direktive 95/46 v delu, 
ki vsebuje podatke, ki niso dolo čeni 
v členu 8(3) Direktive 2004/38, in je dostopen
drugim dr žavnim organom, ki niso organi 
za priseljevanje. Centralizirana obdelava osebnih podatkov, ki se uporablja zgolj za 
državljane drugih dr žav članic, tudi 
ni zdru žljiva z zahtevo nujnosti iz 
člena 7(e) Direktive 95/46, razen če je 
mogo če dokazati, da ni drugega na čina za 
izvrševanje pravil glede priseljevanju in 
statusa bivanja, kar naj oceni nacionalno 
sodišče. 
III –Predlog 
32. Zato predlagam, da Sodi šče odgovori na vpra šanja, ki jih je predlo žilo 
Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, kot sledi: 
„1) Sistem hrambe in obdelave podatkov, kot je obravnavani v postopku o glavni stvari,
ni zdru žljiv s prepovedjo diskriminacije na podlagi dr žavljanstva v delu, ki vsebuje 
podatke, ki niso dolo čeni v členu 8(3) ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta
2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov Unije in njihovih dru žinskih 
članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žav članic, in je dostopen 
drugim dr žavnim organom, ki niso organi za priseljevanje. Centralizirana obdelava
osebnih podatkov, ki se uporablja zgolj za dr žavljane drugih dr žav članic, prav tako 
ni zdru žljiva s prepovedjo diskriminacije na podlagi dr žavljanstva, če so še drugi 
učinkoviti na čini izvr ševanja pravil o priseljevanju in statusu bivanja, kar naj oceni 
nacionalno sodi šče. 
I - 9723 
SKLEPNI PREDLOGI M. POIARESA MADURA –ZADEVA C-524/06 
2)Sistem hrambe in obdelave podatkov, kot je obravnavani v postopku o glavni stvari,
ni zdru žljiv z zahtevo nujnosti, ki je urejena v členu 7(e) Direktive Evropskega
parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri
obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov v delu, ki vsebuje
podatke, ki niso dolo čeni v členu 8(3) Direktive 2004/38, in je dostopen drugim 
državnim organom, ki niso organi za priseljevanje. Centralizirana obdelava osebnih
podatkov, ki se uporablja zgolj za dr žavljane drugih dr žav članic, tudi ni zdru žljiva 
z zahtevo nujnosti iz člena 7(e) Direktive 95/46/ES, razen če je mogo če dokazati, da 
ni drugega na čina za izvr ševanje pravil glede priseljevanja in statusa bivanja, kar naj 
oceni nacionalno sodi šče.“
I - 9724