*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :280 1SODBA SODIŠČA (deveti senat)
z dne 30. aprila 2014  
Jezik postopka: francoščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Direktiva 2005 /36/ES — Člena 21 in 49 — 
Priznavanje poklicnih kv alifikacij — Dostop do poklica arhitekta — Oprostitev p ripravništva“
V zadevi C-365/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Conseil d’État (Belgija) z odločbo z dne 20. junija 2013 , ki j e prispela na Sodišče 1. julija 2013 , 
v postopku
Ordre de s ar c hitectes
proti
État belge,
SODIŠČE (deveti senat),
v sestavi M. Safjan, predsednik senata, J. Malenovský, sodnik, in K. Jürimäe (poročevalka), sodnica,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Ordre des architectes J. van Ypersele, odvetnik,
— za belgijsko v lado M . Jacobs in L. Van den Broeck, agentki,
— za estonsko v lado N. Grünberg, agentka,
— za špansko v lado M . García-Valdecasas Dorrego, agentka,
— za francosko v lado D. Colas in F. Gloaguen, agenta,
— za Evropsko ko misijo J. Hottiaux in H. Støvlbæk, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
2 ECLI:EU:C:2014 :280SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 21 in 49 D irektive 2005 /36/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju p oklicnih kv alifikacij 
(UL L 255, str. 22, in popravek v UL 2008 , L 93, str. 28), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije 
(ES) št. 279/2009 z dne 6. aprila 2009 ( UL L 93, str. 11, v nadaljevanju: Direktiva 2005 /36).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d Ordre des architectes (zbornica arhitektov) in État belge 
(belgijska dr žava) zaradi o prostitve p ripravništva za arhitekta, ki j e v belgijskem p ravu določeno z a 
državljane drugih dr žav članic, ki n iso državljani Kraljevine Belgije.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Z D irektivo 2005 /36 j e bila ra zveljavljena D irektiva Sveta 85 /384/EGS z dne 10. junija 1985 
o vzajemnem p riznavanju diplom, spričeval in dr ugih dokazil o formalnih kv alifikacijah v arhitekturi, 
skupaj z ukrepi za učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode opravljanja 
storitev (UL L 223, str. 15).
4 V uvodni izjavi 19 D irektive 2005 /36 je navedeno:
„Prost pretok in vzajemno p riznavanje dokazil o formalnih kv alifikacijah […] arhitektov mora temeljiti 
na osnovnem n ačelu avtomatičnega priznavanja dokazil o formalnih kv alifikacijah na podlagi usklajenih 
minimalnih p ogojev u sposobljenosti. […] T a sistem j e treba dopolniti z določenim š tevilom 
pridobljenih pravic, ki j ih lahko u sposobljeni strokovnjaki uresničujejo pod določenimi pogoji.“
5 Člen 1 te dir ektive, naslovljen „Namen“, določa:
„Ta dir ektiva določa pravila, v skladu s katerimi država članica, ki p ogojuje dostop do reguliranih 
poklicev a li njihovo o pravljanje n a svojem o zemlju s posebnimi poklicnimi kv alifikacijami 
(v nadaljnjem b esedilu: država članica gostiteljica), priznava poklicne kv alifikacije, pridobljene v eni ali 
več državah članicah (v nadaljnjem b esedilu: država članica izvora), ki o mogočajo imetniku n avedenih 
kvalifikacij, da t am opravlja isti poklic, kot zadosten pogoj za dostop do in opravljanje tega poklica.“
6 Člen 4(1) navedene dir ektive d oloča:
„Priznavanje poklicnih kv alifikacij s strani države č lanice gostiteljice omogoča prosilcu dostop do 
tistega poklica v tej državi članici, za ka terega je usposobljen v državi članici izvora, in da g a opravlja 
v državi članici gostiteljici pod enakimi pogoji, kot veljajo za njene državljane.“
7 Člen 21 te dir ektive, naslovljen „Načelo avtomatičnega priznavanja“, v odstavkih 1 in 5 določa:
„1.Vsaka dr žava članica prizna dokazila o formalnih kv alifikacijah za […] ar hitekta, našteta [v 
točki 5.7.1 Priloge V], ki i zpolnjujejo minimalne pogoje usposobljenosti iz [člena 46], ter za dostop do 
poklicnih dejavnosti in njihovega opravljanja priznava takim d okazilom enako ve ljavnost na svojem 
ozemlju ko t dokazilom o formalnih kv alifikacijah, ki j ih sama izdaja.
Taka d okazila o formalnih kv alifikacijah m orajo izdati pristojni organi v državah članicah, priložiti pa 
jim je treba, kadar j e to primerno, ustrezna potrdila, našteta v točki [5.7.1 Priloge V].
ECLI:EU:C:2014 :280 3SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
Določbe prvega in dr ugega pododstavka n e vp livajo na pridobljene pravice [med dr ugim iz člena 49].
[…]
5. Dokazila o formalnih kv alifikacijah za arhitekta, navedena v točki 5.7.1 Priloge V, ki se avtomatično 
priznavajo v skladu z odstavkom 1, dokazujejo dokončan program usposabljanja, ki s e ni začel prej kot 
med referenčnim študijskim letom, navedenim v Prilogi V.“
8 Člen 46 D irektive 2005 /36, naslovljen „Usposabljanje arhitektov“, v odstavku 1 določa:
„Usposabljanje arhitektov obsega skupno n ajmanj štiri leta rednega študija ali šest let študija, od ka terih 
vsaj tri leta potekajo redno, na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi. Usposabljanje se kon ča 
z uspešno o pravljenim izpitom na univerzitetni stopnji.
Tako u sposabljanje, ki m ora biti na univerzitetni ravni in ka terega glavni element je arhitektura, mora 
uravnoteženo p okrivati teoretične in praktične vidike u sposabljanja arhitektov ter zagotavljati, da s i ti 
pridobijo naslednja znanja in ve ščine:
[…]“
9 Člen 49 te dir ektive, naslovljen „Pridobljene pravice arhitektov“, določa:
„1.Vsaka dr žava članica p riznava d okazila o formalnih kv alifikacijah z a ar hitekta, navedena 
v Prilogi VI, ki j ih izdajajo dr uge dr žave č lanice in potrjujejo program u sposabljanja, ki s e je začel 
najpozneje v referenčnem š tudijskem l etu iz te priloge, tudi če ne izpolnjujejo m inimalnih zahtev iz 
člena 46, in za dostop do in opravljanja poklicnih dejavnosti arhitekta takim d okazilom n a svojem 
ozemlju priznava enako ve ljavo ko t dokazilom o formalnih kv alifikacijah za ar hitekta, ki j ih sama 
izdaja.
[…]
2. Vsaka dr žava članica brez poseganja v odstavek 1 p rizna n aslednja dokazila o formalnih 
kvalifikacijah in jim za namene dostopa do in opravljanja poklicnih dejavnosti arhitekta priznava na 
svojem o zemlju enako ve ljavo ko t dokazilom o formalnih kv alifikacijah, ki j ih sama izdaja: potrdila, ki 
so jih dr žavljanom dr žav članic izdale dr žave č lanice, ki s o sprejele pravila, ki u rejajo dostop do in 
opravljanje dejavnosti arhitekta […]
[…]
Potrdilo iz odstavka 1 potrjuje, da j e imetniku […] dovoljeno u porabljati poklicni naziv arhitekta in da 
je po teh pravilih dejansko o pravljal zadevne dejavnosti najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred 
izdajo potrdila.“
Belgijsko p ravo
10 Člen 1 zakona z dne 20. februarja 1939 o varstvu naziva in poklica arhitekta (Moniteur belge z dne 
25. marca 1939 , str. 1942 ), kakor je bil spremenjen z zakono m z dne 21. novembra 2008 , s katerim sta 
bili preneseni dir ektivi 2005 /36/ES in 2006 /100/ES ter s katerim sta bila spremenjena zakona z dne
4 ECLI:EU:C:2014 :280SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
 20. februarja 1939 o varstvu naziva in poklica arhitekta in z dne 26. junija 1963 o ustanovitvi zbornice 
arhitektov (Moniteur belge z dne 11. februarja 2009 , str. 11596 , v nadaljevanju: zakon z dne 
20. februarja 1939 ), določa:
„1.Kdor nima diplome, ki p otrjuje, da j e uspešno o pravil izpite za njeno p ridobitev, […] ne more imeti 
naziva arhitekt.
2. Brez poseganja v odstavka 1 in 4 ter člena 7 in 12 tega zakona imajo lahko B elgijci in dr žavljani 
drugih dr žav članic Evropske s kupnosti ali dr uge dr žave p odpisnice Sporazuma o Evropskem 
gospodarskem p rostoru [z dne 2. maja 1992 ( UL 1994 , L 1, str. 3, v nadaljevanju: Sporazum E GP] 
v Belgiji naziv ar hitekta, če imajo di plomo, spričevalo ali drugo dokazilo iz priloge 1(b) k temu 
zakonu, kakor je bil spremenjen s popravki, objavljenimi v Uradnem listu Evropske unije v skladu 
s členom 21(7), drugi pododstavek, [Direktive 2005 /36]. Ti popravki so objavljeni v celoti kot uradno 
obvestilo v Moniteur belge.
2/1. État belge priznava dokazila o formalnih kv alifikacijah za arhitekta, navedena v prilogi 2(a), ki j ih 
izdajajo dr uge dr žave č lanice in ki p otrjujejo program u sposabljanja, ki s e je začel najpozneje 
v referenčnem š tudijskem l etu iz te priloge, tudi če ne izpolnjujejo minimalnih zahtev iz priloge 1(a). 
État belge za dostop do poklicnih dejavnosti arhitekta in njihovega opravljanja takim d okazilom n a 
svojem o zemlju priznava enako ve ljavo ko t dokazilom o formalnih kv alifikacijah za arhitekta, ki j ih 
sama izdaja.
[…]
2/2. Brez poseganja v odstavek 2/1 se priznavajo potrdila, ki s o jih dr žavljanom dr žav članic izdale 
države članice, ki s o sprejele pravila o dostopu do dejavnosti arhitekta in njihovem o pravljanju od teh 
datumov:
[…]
Potrdilo iz odstavka 1 potrjuje, da j e imetniku n ajpozneje od tega da tuma dovoljeno u porabljati 
poklicni naziv ar hitekta in da j e po teh pravilih dejansko o pravljal zadevne dejavnosti najmanj tri 
zaporedna leta v petih letih pred izdajo potrdila.
[…]“
11 Člen 50, prvi odstavek, zakona z dne 26. junija 1963 o ustanovitvi zbornice arhitektov (Moniteur belge 
z dne 5. julija 1963 , str. 6945 ), kakor je bil spremenjen z zakono m z dne 22. decembra 2009 
o prilagoditvi nekaterih predpisov Direktivi 2006 /123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah 
na no tranjem t rgu (Moniteur belge z dne 29. decembra 2009 , str. 82151 , v nadaljevanju: zakon z dne 
26. junija 1963 ), določa:
„Kdor ni opravil dveletnega pripravništva pri osebi, ki j e vsaj deset let vpisana na navedeni seznam, ne 
more zaprositi za vp is v imenik zbornice.“
12 Člen 52(a) zakona z dne 26. junija 1963 d oloča:
„Odbori zbornice v celoti ali delno o prostijo pripravništva pod pogoji, ki j ih je določil kra lj:
a) državljane držav članic Evropske g ospodarske skupnosti ali druge dr žave p odpisnice [Sporazuma 
EGP], ki s o v tujini opravljali storitve, ki s e štejejo za enakovredne pripravništvu“.
ECLI:EU:C:2014 :280 5SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
13 Člen 1 kra ljevega odloka z dne 23. marca 2011 o oprostitvi pripravništva za arhitekta (Moniteur belge 
z dne 11. aprila 2011 , v nadaljevanju: kra ljevi odlok z dne 23. marca 2011 ) določa:
„Odbori zbornice ar hitektov oprostijo pripravništva iz člena 50 z akona z dne 26. junija 1963 
o ustanovitvi zbornice arhitektov dr žavljane dr žav članic Evropske g ospodarske s kupnosti ali druge 
države podpisnice [Sporazuma EGP], ki i majo diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo iz člena 1(2/2) ter 
prilog l(b) in 2(a) in (b) k zakonu z dne 20. februarja 1939 o varstvu naziva in poklica arhitekta.
Prvi odstavek se ne uporablja za diplome, spričevala ali druga dokazila, ki j ih izda b elgijski organ iz 
prilog 1(b) in 2(a) k zgoraj navedenemu zakonu z dne 20. februarja 1939 .“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
14 Ozadje predloga za sprejetje predhodne odločbe je tožba za razglasitev n ičnosti kra ljevega odloka z dne 
23. marca 2011 , ki j o je zbornica arhitektov 25. maja 2011 v ložila pri Conseil d’État.
15 Zbornica ar hitektov se v utemeljitev te tožbe sklicuje na kr šitev č lenov 50 in 52(a) zakona z dne 
26. junija 1963 . Navedeni kra ljevi odlok naj bi namreč določal oprostitev o bveznosti pripravništva za 
vse državljane države p odpisnice Sporazuma EGP ali države članice, ki n i Kraljevina Belgija, ki imajo 
diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo iz člena 1(2/2) ter prilog 1(b) in 2(a) in (b) k zakonu z dne 
20. februarja 1939 . Ve ndar n aj za to oprostitev n e bi določal izpolnjevanja pogojev, ki o mogočajo 
preveritev, ali je ta državljan v tujini opravljal storitve, ki s e štejejo za enakovredne pripravništvu. Ta 
kraljevi odlok naj bi tako d oločal me hanizem s plošne oprostitve p ripravništva glede na kv alifikacije, ki 
jih našteva, ne da b i to oprostitev p ogojeval s tem, ali država članica izvora imetniku t eh kv alifikacij 
omogoča dostop do poklica arhitekta. Poleg tega naj Prilogi V in VI k Direktivi 2005 /36 n e bi bili 
pravilno p reneseni v belgijsko p ravo, in sicer v prilogi 1(b) in 2(a) k zakonu z dne 20. februarja 1939 . 
Posledica tega naj bi bila, da b i imetniki di plome i z arhitekture, ki n imajo dodatnega spričevala, ki b i 
jim o mogočalo dostop do poklica ar hitekta v državi članici izvora, dostop do tega poklica imeli 
v Belgiji, ne da b i jim zbornica arhitektov lahko n aložila obveznost pripravništva, ker kra ljevi odlok 
z dne 23. marca 2011 d oloča njegovo oprostitev.
16 Predložitveno s odišče v zvezi s tem p ojasnjuje, da s klicevanje v kraljevem o dloku z dne 23. marca 2011 
na dokazila iz prilog l(b) in 2(a) k zakonu z dne 20. februarja 1939 n e zagotavlja obstoja minimalnih 
poklicnih izkušenj, ker so v teh prilogah našteta dokazila o formalnih kv alifikacijah brez zahteve p o 
dodatnem p otrdilu o dejanskem o pravljanju dejavnosti arhitekta. Iz tega sklepa, da i z kra ljevega odloka 
ne izhaja, da s o osebe s kvalifikacijami iz tega odloka d o oprostitve p ripravništva upravičene samo, če 
so popolnoma usposobljeni strokovnjaki. To po mnenju predložitvenega sodišča pomeni, da n avedeni 
kraljevi odlok kr ši člen 52, prvi odstavek, zakona z dne 26. junija 1963 , v skladu s katerim je to 
oprostitev d ovoljeno o dobriti samo zadevnim dr žavljanom, ki s o v tujini opravljali storitve, ki s e štejejo 
za enakovredne pripravništvu, česar ni mogoče dokazati le s posedovanjem d okazila. Vendar n aj bi bilo 
treba preučiti združljivost člena 52, prvi odstavek, zakona z dne 26. junija 1963 s členoma 21(1) in 49 
Direktive 2005 /36.
17 V teh okoliščinah je Conseil d’État prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo to 
vprašanje:
„Ali je treba člena 21 in 49 [ Direktive 2005 /36] v delih, v katerih vsaki dr žavi članici nalagata, naj 
zadevnim dokazilom v zvezi z dostopom do poklicnih dejavnosti in njihovim opravljanjem n a svojem 
ozemlju priznava enako ve ljavo ko t dokazilom o formalnih kv alifikacijah, ki j ih sama izdaja, razlagati 
tako, da dr žavi prepovedujeta, da o d imetnika d okazila o formalnih kv alifikacijah za arhitekta, ki j e 
v skladu s členom 46 ali 49(1) navedene dir ektive, zahteva, da m ora z a vp is v imenik zbornice 
arhitektov izpolnjevati tudi pogoje glede opravljanja pripravništva ali izkušenj, enakovrednih tistim, ki 
se zahtevajo od imetnikov diplom iz arhitekture, podeljenih na njenem o zemlju po njihovi pridobitvi?“
6 ECLI:EU:C:2014 :280SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
Vprašanje za predhodno odločanje
18 Predložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba člena 21 in 49 D irektive 2005 /36 v različici, ki s e 
uporablja za spor v glavni stvari, razlagati tako, da n asprotujeta temu, da dr žava članica gostiteljica od 
imetnika p oklicne kv alifikacije, pridobljene v državi članici izvora, zahteva, da o pravi pripravništvo ali 
da d okaže, da i ma enakovredne poklicne izkušnje, da b i mu bilo dovoljeno o pravljanje poklica 
arhitekta.
19 Opozoriti je treba, da t a dir ektiva glede dostopa do določenega števila reguliranih poklicev d oloča 
vzajemno p riznavanje poklicnih kv alifikacij. Osrednji cilj vzajemnega priznavanja, ko t izhaja iz 
členov 1 in 4(1) navedene dir ektive, je imetniku p oklicne kv alifikacije, s katero ima dostop do 
reguliranega poklica v svoji državi članici izvora, v državi članici gostiteljici omogočiti dostop do 
poklica, za kakršnega je usposobljen v svoji državi članici izvora, in njegovo opravljanje pod pogoji, ki 
so enaki nacionalnim.
20 Kar zadeva zlasti poklic arhitekta, navedena dir ektiva določa, kot je razvidno iz njene uvodne izjave 19, 
sistem a vtomatičnega p riznavanja d okazil o formalnih kv alifikacijah, ki t emelji na u sklajenih 
minimalnih pogojih usposobljenosti.
21 V skladu s sodno p rakso, ki s e nanaša na Direktivo 85 /384, ki j e bila razveljavljena z Direktivo 2005 /36, 
tak sistem a vtomatičnega priznavanja dokazil o formalnih kv alifikacijah nasprotuje temu, da dr žava 
članica gostiteljica priznavanje poklicnih kv alifikacij, ki u strezajo pogojem kv alifikacije, določenim 
v zakono daji Unije, pogojuje z dodatnimi zahtevami (glej v tem s mislu sodbi Komisija/Portugalska, 
C-43/06, EU:C:2007 :300, točki 27 in 28, in O rdine degli Ingegneri di Ve rona e Provincia in dr ugi, 
C-111/12, EU:C:2013 :100, točki 43 in 44).
22 To ve lja tudi za Direktivo 2005 /36. V zvezi s tem j e treba na prvem me stu poudariti, da s o izrazi v tej 
direktivi nedvoumni. Tako v zvezi z dostopom d o poklica ar hitekta člen 21(1), prvi pododstavek, 
navedene dir ektive d oloča, da dr žave članice priznajo dokazila o formalnih kv alifikacijah iz točke 5.7.1 
Priloge V k tej dir ektivi ter za dostop do poklica arhitekta priznajo takim dokazilom enako ve ljavnost 
kot dokazilom o formalnih kv alifikacijah, ki j ih same i zdajo. V skladu s členom 21(1), dr ugi 
pododstavek, D irektive 2005 /36 m orajo ta dokazila izdati pristojni organi in, kadar j e to primerno, jim 
morajo biti priložena dodatna potrdila. V točki 5.7.1. Priloge V k tej direktivi so za vsako dr žavo članico 
našteta dokazila o formalnih kv alifikacijah, organi, pooblaščeni za njihovo izdajo, in dodatna potrdila, ki 
omogočajo dostop do poklica ar hitekta. Navedena dokazila in potrdila so v skladu z minimalnimi 
pogoji usposobljenosti arhitekta, navedenimi v členu 46 te dir ektive.
23 Člen 21(1) Direktive 2005 /36 d opolnjuje člen 49 te dir ektive. Iz člena 49(1) Direktive 2005 /36 izhaja, da 
države članice priznajo dokazila iz Priloge VI k navedeni direktivi, ki s o bila izdana ob kon cu programa 
usposabljanja, ki s e je začel najpozneje v referenčnem a kademskem l etu iz te priloge, tudi če ta dokazila 
ne izpolnjujejo minimalnih zahtev iz člena 46 te dir ektive. Glede dostopa do poklica arhitekta morajo 
države članice navedenim dokazilom priznati enako ve ljavnost kot dokazilom, ki j ih same i zdajo.
24 Iz tega izhaja, da s istem a vtomatičnega priznavanja poklicnih kv alifikacij, ki j e za poklic ar hitekta 
določen v členih 21, 46 in 49 D irektive 2005 /36, državam č lanicam n e dopušča nikakršnega polja 
proste presoje. Če je dr žavljan dr žave č lanice imetnik dokazil o formalnih kv alifikacijah in dodatnih 
potrdil iz točke 5.7.1. Priloge V ali Priloge VI k tej dir ektivi, mu m ora b iti omogočeno o pravljanje 
poklica arhitekta v drugi državi članici, ne da b i ta od njega lahko z ahtevala, da p ridobi ali dokaže, da 
je pridobil dodatne poklicne kvalifikacije.
25 Na dr ugem me stu, izključitev v sakršne dodatne zahteve, ki i zhaja iz točke 21 t e sodbe, v zvezi 
z navedeno dir ektivo ve lja še toliko b olj, ker ta krepi avtomatičnost priznavanja dokazil o formalnih 
kvalifikacijah, kar z adeva poklic arhitekta, v primerjavi z Direktivo 85 /384. Zadnjenavedena dir ektiva je 
namreč v členu 23(1) državam članicam omogočala, da z a imetnike d okazil o formalnih kv alifikacijah,
ECLI:EU:C:2014 :280 7SODBAZDNE30.4.2014 –ZADEVAC-365/13
ORDR EDES ARCHITECTES
 izdanih v drugi državi članici, določijo dodatne pogoje pripravništva, čeprav je za navedena dokazila 
veljalo vzajemno p riznavanje. Direktiva 2005 /36 je to m ožnost ukinila, ne da b i v načelu spremenila 
določbe, ki s e nanašajo na vzajemno p riznavanje, in sicer prav določbe, ki s o bile predmet sodne 
prakse, navedene v točki 21 te sodbe.
26 Vendar j e treba pojasniti, da č eprav so načela, ki ve ljajo za sistem a vtomatičnega vzajemnega 
priznavanja poklicnih kv alifikacij arhitekta, ki j e določen v Direktivi 2005 /36, navedena v členih 21, 
46 in 49 te dir ektive, izvajanje tega sistema temelji, kot izhaja iz točk 22 in 23 te sodbe, na vsebini 
Prilog V in VI k navedeni dir ektivi. Ustrezno d elovanje sistema avtomatičnega vzajemnega 
priznavanja, določenega v Direktivi 2005 /36, torej predpostavlja, da s o dr žave članice pravilno p renesle 
ne samo člene 21, 46 in 49 te dir ektive, temve č tudi Prilogi V in VI k navedeni direktivi.
27 Ob upoštevanju navedenih preudarkov je treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba 
člena 21 in 49 D irektive 2005 /36 ra zlagati tako, da n asprotujeta temu, da dr žava članica gostiteljica od 
imetnika p oklicne kvalifikacije iz točke 5.7.1 Priloge V ali Priloge VI k tej direktivi, pridobljene v državi 
članici izvora, zahteva, da o pravi pripravništvo ali da d okaže, da i ma enakovredne poklicne izkušnje, da 
bi mu bilo dovoljeno o pravljanje poklica arhitekta.
Stroški
28 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:
Člena 2 1 in 4 9 D irektive 2 0 0 5 / 3 6 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2 0 0 5 
o priznavanju p oklicnih k valifikacij, kakor je b ila spremenjena z Uredbo K omisije (ES) 
št. 2 7 9 / 2 0 0 9 z dne 6. aprila 2 0 0 9 , je treba razlagati tako, da nasprotujeta te mu, da država 
članica gostiteljica od imetnika poklicne kvalifikacije iz točke 5.7.1 Priloge V ali Priloge VI k tej 
direktivi, pridobljene v državi članici iz vora, zahteva, da opravi pripravništvo ali da dokaže, da 
ima enakov redne poklicne izkušnje, da bi mu bilo dovoljeno opravljanje poklica ar hitekt a.
Podpisi