*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :142 1SODBA SODIŠČA (drugi senat)
z dne 7. marca 2013  
Jezik postopka: finščina.„Okolje — Odpadki — Nevarni odpadki — Direktiva 2008 /98/ES — Stari telekomunikacijski dr ogovi, 
obdelani z raztopino CC A (baker, krom in arzen) — Registracija, evalvacija in avtorizacija kem ikalij — 
Uredba (ES) št. 1907 /2006 ( Uredba REACH) — Seznam primerov uporabe obdelanega lesa iz 
Priloge XVII k Uredbi REACH — Stari telekomunikacijski dr ogovi, uporabljeni kot podpora za brvi“
V zadevi C-358/11,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Korkein hallinto-oikeus (Finska) z odločbo z dne 6. julija 2011 , ki j e prispela na Sodišče 8. julija 2011 , 
v postopku
Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue
proti
Lapin luonnonsuojelupiiri ry, 
ob udeležbi
Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualue,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi R. Silva de Lapuerta, predsednica senata, G. Arestis, J.-C. Bonichot (poročevalec), 
A. Arabadžiev in J. L. da Cruz Vilaça, sodniki,
generalna pravobranilka: J. Kokott,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue 
A. Siponen, odvetnica,
— za Lapin luonnon suojelupiiri r y S. Hänninen, predsednica tega združenja, in T. Pasma, tajnica tega 
združenja,
— za finsko v lado M . Pere, agentka,
2 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
— za avstrijsko v lado A. Posch, agent,
— za Evropsko ko misijo I. Koskinen in A. Marghelis, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke n a obravnavi 13. decembra 2012
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago D irektive 2008 /98/ES Evropskega 
parlamenta in S veta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in ra zveljavitvi nekaterih dir ektiv 
(UL L 312, str. 3) in Uredbe (ES) št. 1907 /2006 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 
2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kem ikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske 
agencije za kem ikalije ter spremem bi Direktive 1999 /45/ES ter ra zveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) 
št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488 /94 t er Direktive S veta 76 /769/EGS in dir ektiv Komisije 
91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000 /21/ES (UL L 396, str. 1, in popravek v UL 2007 , L 136, 
str. 3) v različici na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 552/2009 z dne 22. junija 2009 ( UL L 164, str. 7, 
v nadaljevanju: Uredba REACH).
2 Ta predlog je bil predložen v okviru spora me d Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen 
liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue (centralni urad L aponske z a obrt, promet in okolje, oddelek za 
promet in infrastrukturo, v nadaljevanju: liikenne ja infrastruktuuri - vastuualue) in L apin 
luonnon suojelupiiri r y ( laponsko z druženje z a v arstvo n arave, v nadaljevanju: L apin 
luonnon suojelupiiri) zaradi i zvedbe popravil na poti, na ka teri so brvi, ki s o zgrajene iz starih 
telekomunikacijskih dr ogov iz lesa, obdelanega z raztopino CC A (baker, krom in arzen, v nadaljevanju: 
raztopina CC A).
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 2008 /98
3 Člen 3 Direktive 2008 /98 d oloča:
„Za namene te dir ektive se uporabljajo naslednje opredelitve p ojmov:
(1) ‚odpadek‘ pomeni vsako snov ali predmet, ki g a imetnik zavrže ali namerava ali mora zavreči;
(2) ‚nevaren odpadek‘ pomeni odpadek, ki ka že eno a li več nevarnih lastnosti iz Priloge III;
[…]
(13) ‚ponovna uporaba‘ pomeni vsak postopek, p ri ka terem s e proizvodi a li sestavni deli, ki n iso 
odpadki, ponovno u porabijo za namene, za katere so bili prvotno izdelani;
[…]
ECLI:EU:C:2013 :142 3SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
(15) ‚predelava‘ pomeni vsak postopek v obratu ali širšem g ospodarstvu, katerega glavni rezultat je, da 
odpadki služijo ko ristnemu namenu tako, da n adomestijo dr uge materiale, ki b i se sicer uporabili 
za izpolnitev d oločene funkcije, ali so odpadki p ripravljeni za izpolnitev te funkcije. Priloga II 
določa nepopoln seznam postopkov predelave;
[…]“
4 Člen 6 Direktive 2008 /98, naslovljen „Status prenehanja odpadka“, določa:
„1.Nekateri določeni odpadki p renehajo biti odpadki v smislu točke (1) člena 3, ko s o predelani, 
vključno z recikliranjem, in izpolnjujejo določena me rila, ki b odo oblikovana v skladu z naslednjimi 
pogoji:
(a) snov ali predmet se običajno u porablja za določene namene;
(b) za to snov ali predmet obstaja trg ali povpraševanje;
(c) snov ali predmet izpolnjuje tehnične zahteve z a določene namene ter izpolnjuje zahteve o bstoječe 
zakono daje in standard e, ki ve ljajo za proizvode, in
(d) uporaba snovi ali predmeta ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje in zdravje ljudi.
Pogoji po potrebi vključujejo me jne vrednosti za on esnaževala in upoštevajo vse m ožne škodljive 
okoljske vp live snovi ali predmeta.
2. Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te dir ektive z njenim d opolnjevanjem gl ede 
sprejetja me ril iz odstavka 1 in opredelitve o dpadkov, za katere veljajo ta me rila, se sprejmejo v skladu 
z regulativnim p ostopkom s pregledom iz člena 39(2). Upoštevati bi bilo treba posebna me rila za 
prenehanje statusa odpadka, me d dr ugim vsaj za agregate, papir, steklo, kovine, pnevmatike in tekstil.
[…]
4. Če se me rila na ravni Skupnosti na podlagi postopka iz odstavkov 1 in 2 niso določila, lahko dr žave 
članice gl ede na posamezen primer odločijo, ali so določeni odpadki p renehali biti odpadki, ob 
upoštevanju ve ljavne sodne prakse. […]“
5 Člen 7 iste dir ektive, naslovljen „Seznam odpadkov“, v odstavku 1 določa:
„Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te dir ektive gl ede posodobitve seznama odpadkov, 
ki je bil oblikovan z Odločbo 2000 /532/ES, se sprejmejo v skladu z regulativnim p ostopkom 
s pregledom iz člena 39(2). Seznam odpadkov vključuje nevarne odpadke in upošteva izvor in sestavo 
odpadkov ter po potrebi me jne kon centracijske v rednosti nevarnih snovi. Seznam o dpadkov je 
zavezujoč gl ede določitve o dpadkov, ki s e obravnavajo ko t nevarni odpadki. Vključitev s novi ali 
predmeta na seznam n e pomeni, da g re v vseh okoliščinah za odpadek. Snov ali predmet je odpadek 
le, če je izpolnjena opredelitev iz točke (1) člena 3.“
6 Člen 13 D irektive 2008 /98 d oloča:
„Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da s e ravnanje z odpadki izvaja na 
način, ki n e ogroža zdravja ljudi in ne škodi okolju […]“
4 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
7 Člen 17 D irektive 2008 /98, naslovljen „Nadzor nad n evarnimi odpadki“, določa:
„Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da s e proizvodnja, zbiranje in prevoz nevarnih odpadkov, 
njihovo skladiščenje in obdelava izvajajo pod pogoji, ki z agotavljajo zaščito okolja in zdravja ljudi, da 
se izpolnijo določbe člena 13, vključno z ukrepi za zagotavljanje sledljivosti od proizvodnje do 
končnega cilja in nadzora nevarnih odpadkov, da s e izpolnijo zahteve č lenov 35 in 36.“
Uredba REACH
8 Člen 1(1) Uredbe REACH določa:
„1. Namen te uredbe je zagotoviti visoko ra ven zaščite zdravja ljudi in okolja, vključno z alternativnimi 
metodami ocene nevarnosti snovi, kot tudi p rosti pretok snovi na no tranjem t rgu ob pospeševanju 
konkurenčnosti in inovacij.“
9 Člen 2(2) Uredbe REACH določa:
„Odpadki, kakor je opredeljeno v Direktivi [2008 /98], ne pomenijo snovi, pripravka ali izdelka v smislu 
člena 3 te uredbe.“
10 Člen 3 Uredbe REACH v odstavkih od 1 d o 3 v sebuje naslednje opredelitve:
„(1)‚Snov‘: pomeni kem ijski element in njegove spojine v naravnem s tanju ali pridobljene s kakršnim 
koli proizvodnim procesom, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev n jene obstojnosti, 
in vsemi nečistotami, ki n astanejo pri uporabljenem p rocesu, ne vključuje pa topil, ki s e lahko 
izločijo, ne da b i to vp livalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno s estavo.
(2) ‚Pripravek‘: pomeni zmes ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi.
(3) ‚Pripravek‘: pomeni predmet, ki me d proizvodnjo dobi posebno o bliko a li površino, ki b olj določa 
njegovo funkcijo ko t njegova kem ična sestavina.“
11 Člen 67(1) in (3) Uredbe REACH, ki j e pod naslovom V III n avedene uredbe, „Omejitve za proizvodnjo, 
dajanje v promet in u porabo nekaterih n evarnih snovi, pripravkov in izdelkov“, v poglavju 1, 
naslovljenem „Splošna vp rašanja“, določa:
„1.Snov ko t taka, v pripravku a li izdelku, za ka tero vsebuje Priloga XVII o mejitev, se ne sme 
proizvajati, dajati v promet ali uporabljati, če ne izpolnjuje pogojev iz te omejitve. […]
[…]
3. Države č lanice lahko d o 1. junija 2013 o hranijo vse obstoječe in strožje omejitve v zvezi 
s Prilogo XVII gl ede proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi, pod pogojem, da s o bile te 
omejitve p riglašene v skladu s Pogodbo. Komisija do 1. junija 2009 i zdela in objavi popis teh 
omejitev.“
12 Člen 68 U redbe REACH določa:
„1.Če iz proizvodnje snovi, njene uporabe ali da janja v promet izhaja nesprejemljivo tveganje za 
zdravje ljudi ali okolje, ki j o [ga] je treba obravnavati v celi Skupnosti, se Priloga XVII spremeni 
v skladu s postopkom iz člena 133(4), tako da s e sprejmejo no ve o mejitve a li spremenijo ve ljavne 
omejitve […].
ECLI:EU:C:2013 :142 5SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
[…]
2. Za snovi ko t take, v zmesi ali v izdelku, ki i zpolnjujejo kri terije za ra zvrstitev ko t rakotvorne, 
mutagene za zarodne celice ali strupene za razmnoževanje iz ka tegorij 1A a li 1B in ki b i jih lahko 
potrošniki uporabili ter za katere je Komisija predlagala omejitve p otrošniške u porabe, se Priloga XVII 
spremeni v skladu s postopkom iz člena 133(4). Členi 69 d o 73 s e ne uporabljajo.“
13 Člen 69 iste uredbe določa, da č e Komisija ali država članica me nita, da p omeni proizvodnja, dajanje 
v promet ali uporaba snovi kot take, v pripravku a li izdelku t veganje za zdravje ljudi ali okolje, ki n i 
ustrezno n adzorovano in v zvezi s katerim bi bilo treba poleg že uvedenih ukrepov sprejeti ukrep n a 
ravni Skupnosti, sprožita postopek za določitev no vih omejitev.
14 Člen 128 U redbe REACH določa:
„1.Države č lanice ob upoštevanju odstavka 2 ne prepovedo, omejijo ali ovirajo proizvodnje, uvoza, 
dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravku a li izdelku, ki s pada n a področje uporabe te 
uredbe in je v skladu s to uredbo in, kjer je ustrezno, z akti Skupnosti, sprejetimi za izvajanje te 
uredbe.
2. Državam č lanicam n ičesar v tej uredbi ne preprečuje, da n e bi obdržale ali določile nacionalna 
pravila za varovanje delavcev, zdravja ljudi in okolja, za uporabo v primerih, ko t a uredba ne usklajuje 
zahtev gl ede proizvodnje, dajanja na trg ali uporabe.“
15 Člen 129(1) iste uredbe določa:
„Država članica lahko s prejme u strezne začasne ukrepe, če ima utemeljene razloge za mnenje, da j e 
nujno t akojšnje ukrepanje za varovanje zdravja ljudi a li okolja v povezavi s snovjo ko t tako, 
v pripravku a li izdelku, četudi ta izpolnjuje zahteve i z te uredbe. […]“
16 Stolpec 1 Priloge XVII k Uredbi REACH, naslovljene „Omejitve p roizvodnje, dajanja v promet in 
uporabe nekaterih nevarnih snovi, pripravkov in izdelkov“, vsebuje točko 19, ki s e nanaša na „spojine 
arzena“. Omejitve gl ede teh spojin so bile povzete v Direktivi Sveta 76 /769/EGS z dne 27. julija 1976 
o približevanju zakono v in dr ugih predpisov dr žav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi 
nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 3, 
str. 317).
17 Glede teh spojin ar zena je v Prilogi XVII pod isto točko 19 v stolpcu 2 v zvezi s „pogoji omejitve“ 
določeno:
„[…]
3. Se ne uporabljajo pri impregnaciji lesa. Tudi tako o bdelan les se ne daje v promet.
4. Z odstopanjem o d odstavka 3:
(a) Se snovi in zmesi za impregnacijo lesa: lahko u porabljajo le v industrijskih obratih z uporabo 
vakuuma ali pritiska z a impregnacijo lesa, če so to raztopine anorganskih spojin bakra, kroma in 
arzena (CCA) tipa C ter so dovoljene v skladu s členom 5(1) Direktive 98 /8/ES. Tako o bdelan les 
se ne daje v promet pred dokončanjem f iksacije sredstva za impregnacijo.
—
—
—
—
—
—
—
6 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
(b) Les, obdelan z raztopinami CC A v skladu s točko (a)[,] se lahko da je v promet za strokovno in 
industrijsko u porabo pod pogojem, da s e zahteva strukturna celovitost lesa zaradi v arnosti ljudi 
ali živine ter da me d uporabno d obo lesa stik s človeško ko žo ni verjeten:
za kon strukcijski g radbeni les v javnih in kme tijskih zgradbah, p oslovnih zgradbah in 
industrijskih ko mpleksih,
za mostove in mostičke,
[…]
za drogove p ri prenosu električne energije in telekomunikacij,
[…]
(d) Obdelan les iz točke (a) se ne uporablja:
— v stanovanjskih zgradbah ali hišah, ka kršen ko li že je njihov namen,
— pri ka kršni koli uporabi, kjer obstaja tveganje za ponavljajoči stik s kožo,
— […]
5. Les, obdelan z arzenovimi spojinami, ki s e je v Skupnosti uporabljal pred 30 . septembrom 2007 ali 
je bil dan v promet v skladu z odstavkom 4, lahko o stane na me stu in se uporablja še naprej do 
konca svoje življenjske d obe.
6. Les, obdelan s CCA vrste C, ki s e je v Skupnosti uporabljal pred 30 . septembrom 2007 ali je bil 
dan v promet v skladu z odstavkom 4:
se lahko u porabi ali ponovno u porabi, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njegovo uporabo iz 
točk 4(b), (c) in (d),
se lahko da je v promet, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njegovo uporabo iz točk 4(b), 
(c) in (d).
7. Države č lanice lahko d ovolijo, da s e les, obdelan z drugimi vrstami raztopin CC A, ki s e je 
v Skupnosti uporabljal pred 30 . septembrom 2007 :
— uporabi ali ponovno u porabi, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njegovo uporabo iz točk 4(b), 
(c) in (d),
— daje v promet, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njegovo uporabo iz točk 4(b), (c) in (d).“
ECLI:EU:C:2013 :142 7SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
Finsko p ravo
Zakon 86 /2000 v zvezi z varstvom okolja
18 Člen 7 zakona 86 /2000 v zvezi z varstvom o kolja, naslovljen „Prepoved kon taminacije podtalnice“, 
v različici, ki s e uporablja za spor v postopku v glavni stvari, določa:
„Odpadkov in dr ugih snovi ter organizmov in mikroorganizmov ni mogoče zavreči ali pustiti v tleh, če 
bi to povzročilo slabšo ka kovost tal, ki b i lahko p omenila tveganje za zdravje ali okolje oziroma bi bila 
v njuno š kodo, ki b i pomenila znatno z manjšanje uporabnosti ali ki b i bila vzrok za drugo primerljivo 
škode za javne ali zasebne interese. […]“
19 Člen 28 istega zakona določa:
„Za vsako d ejavnost, ki p omeni tveganje za on esnaževanje, je potrebno d ovoljenje (okoljsko d ovoljenje). 
Dejavnosti, za katere se zahteva dovoljenje, določa uredba.
Okoljsko d ovoljenje se zahteva tudi:
(1) za vsako d ejavnost, ki b i lahko on esnaževala rečno o mrežje, če za zadevni projekt n i bilo izdano 
predhodno d ovoljenje na podlagi zakona o vodah;
[…]
(4) za industrijsko a li strokovno ra vnanje z odpadki s področja uporabe zakona o odpadkih.“
Uredba vlade 647 /2009 o odstopanju od nekaterih določb Priloge XVII k Uredbi REACH
20 Člen 1 uredbe vlade 647 /2009 o odstopanju od nekaterih določb Priloge XVII k Uredbi REACH določa:
„V skladu s prilogo k tej uredbi obstaja izjema od omejitev, določenih v Prilogi XVII k Uredbi REACH, 
ki ve lja za proizvodnjo, dajanje v promet in uporabo nekaterih nevarnih snovi, pripravkov in izdelkov iz 
člena 67 n avedene uredbe.“
21 Priloga k tej uredbi vlade vsebuje glede spojin arzena naslednje določbe:
„Z odstopanjem o d določb točke 19 P riloge XVII k Uredbi REACH se les, obdelan z raztopino CC A 
vrste B, ki s e je v uporabljal pred 30 . septembrom 2007 , lahko da v promet, uporabi ali ponovno 
uporabi, če so izpolnjeni pogoji iz točk (b), (c) in (d) odstavka 4 točke 19 P riloge XVII k Uredbi 
REACH.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
22 Liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue je leta 2008 o dločil, da p opravi pot, dolgo 35 km , ki p ovezuje 
vas Raittijärvi (Laponska) in najbližjo vozno c esto, ki d elno p oteka p o območju Natura 2000 . Ta dela 
bi morala me d dr ugim zajemati namestitev lesenih brvi za lažji prehod štirikolesnikov izven zimske 
sezone n a vlažnih p odročjih. T i prehodi s o p odprti s konstrukcijami, zgrajenimi iz starih 
telekomunikacijskih dr ogov, ki s o bili zaradi p rejšnje uporabe obdelani z raztopino CC A.
23 Ker je Lapin luonnon suojelupiiri, ki j e tožeče združenje v postopku v glavni stvari, me nilo, da s o ti 
drogovi nevarne odpadki, je Lapin ympäristökeskus, ki j e postalo Lapin elinkeino-, liikenne- ja 
ympäristökeskuksen ympäristö ja luonnon varat -vastuualue (organ, pristojen za varstvo okolja),
8 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
 predlagalo, naj prepove u porabo teh m aterialov. Ker je bil z odločbo z dne 24. februarja 2009 t a 
predlog zavrnjen, je to združenje vložilo tožbo pri Vaasan hallinto-oikeus (upravno s odišče v Vaasi), ki 
je s sodbo z dne 9. oktobra 2009 o dločbo o zavrnitvi razveljavilo.
24 Liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue je vložil pritožbo pri Korkein hallinto-oikeus (vrhovno u pravno 
sodišče).
25 Predložitveno s odišče se me d dr ugim sprašuje, ali je treba imeti za uporabo starih telekomunikacijskih 
drogov, obdelanih z raztopino CC A, okoljsko d ovoljenje v smislu zakona 86 /2000 v zvezi z varstvom 
okolja. Meni, da j e treba za to, da b i odgovorili na to vp rašanje, ugotoviti, ali so ti drogovi, ki s e zdaj 
ponovno u porabljajo ko t podporna lesena kon strukcija, odpadki – natančneje nevarni odpadki – ali pa 
zaradi t e uporabe te lastnosti nimajo ve č, in to kl jub temu, da U redba REACH d ovoljuje uporabo 
takega obdelanega lesa.
26 V teh okoliščinah je Korkein hallinto-oikeus prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali se lahko iz okoliščine, da s e je odpadek razvrstil me d nevarne odpadke, neposredno s klepa, da 
uporaba [take] snovi ali [takega] predmeta povzroča splošen škodljiv vp liv na okolje in zdravje 
ljudi v smislu člena 6(1)(d) Direktive [2008 /98/ES]? Ali lahko tudi nevarni odpadek preneha biti 
odpadek, če so izpolnjeni pogoji iz člena 6(1) Direktive [2008 /98/ES]?
2. Ali je treba pri ra zlagi pojma ‚odpadek‘, zlasti pri presoji obveznosti odstranjevanja predmeta ali 
snovi, upoštevati okoliščino, da j e ponovna uporaba predmeta ali snovi, ki j e predmet presoje, na 
podlagi Priloge XVII, navedene v členu 67 U redbe REACH, dovoljena pod določenimi pogoji? Če 
je odgovor pritrdilen, kakšen pomen ima ta okoliščina?
3. Ali so se s členom 67 U redbe REACH uskladile zahteve gl ede proizvodnje, dajanja v promet ali 
uporabe v smislu člena 128(2) U redbe R EACH, tako da u porabe spojin in izdelkov iz 
Priloge XVII n i mogoče preprečiti z nacionalnimi predpisi o varstvu okolja, če te omejitve[, 
predvidene v teh določbah,] niso bile objavljene v popisu, ki g a izdela Komisija na podlagi 
člena 67(3) Uredbe REACH?
4. Ali je treba namene uporabe lesa, obdelanega z raztopino CC A, ki s o našteti v Prilogi XVII, 
točka 19(4)(b), k Uredbi REACH, razlagati tako, da s o našteti taksativno?
5. Ali se lahko v obravnavanem p rimeru sporna uporaba ko t podporna kon strukcija lesene brvi enači 
z nameni uporabe z navedenega seznama, tako da s e lahko t a uporaba dovoli na podlagi 
Priloge XVII, točka 19(4)(b), k Uredbi REACH, če so izpolnjeni drugi zahtevani pogoji?
6. Katere okoliščine je treba upoštevati pri presoji, ali obstaja tveganje ponavljajočega se stika s kožo 
v smislu Priloge XVII, točka 19(4)(d), k Uredbi REACH?
7. Ali je z izrazom ‚mogoč‘, ki g a vsebuje določba, navedena v šestem vp rašanju, mišljeno, da m ora 
biti ponavljajoči se stik s kožo teoretično m ogoč ali da m ora biti vsaj do neke me re verjeten?“
ECLI:EU:C:2013 :142 9SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
Vprašanja za predhodno odločanje
Uvodne ugotovitve
27 Kot je ra zvidno i z obrazložitve vp rašanja za predhodno o dločanje, je spor o glavni stvari, ki g a 
obravnava predložitveno s odišče, v bistvu n astal zaradi o koliščine, da č eprav so b ili zadevni 
telekomunikacijski dr ogovi obdelani z nevarnimi snovmi v smislu in ob uporabi Uredbe REACH, je 
gotovo, da v skladu s to uredbo taka o bdelava ni ovira z a to, da s e v nekaterih primerih in pod 
nekaterimi pogoji ti leseni drogovi uporabljajo za določene namene, v okviru ka terih je po potrebi 
mogoče namestiti brvi na zadevni poti.
28 V okviru tega mora Sodišče predhodno o dločiti o vprašanjih v zvezi z razlago Uredbe REACH, ki n i 
odvisna od uredbe o odpadkih, pri čemer pa je treba poudariti, da v skladu s členom 2(2) te uredbe 
odpadki, kot so opredeljeni v Direktivi 2008 /98, ne pomenijo snovi, pripravka a li izdelka v smislu 
člena 3 te uredbe.
29 Ker je poleg tega na zahtevo Sodišča, podano v skladu s členom 104(5) Poslovnika v različici, ki s e je 
uporabljala ob vložitvi tega predloga, predložitveno s odišče pojasnilo, da b i moralo poleg prava, ki j e 
veljalo v času dejanskega sanja, upoštevati tudi pravo, ki b o ve ljalo v času, ko b o odločilo, je treba na 
postavljena vp rašanja odgovoriti ob uporabi na eni strani Direktive 2008 /98 in na drugi strani Uredbe 
REACH v delu, v katerem s e nanaša na določbe, ki s o predmet postopka v glavni stvari.
Tretje vprašanje
30 S tretjim vp rašanjem, ki g a je treba obravnavati najprej, predložitveno s odišče sprašuje, ali je treba 
člena 67 in 128 U redbe REACH ra zlagati tako, da t a uredba določa uskladitev z ahteve gl ede 
proizvodnje, dajanja v promet in uporabe snovi, kot je ta, ki s e nanaša na spojine arzena in za ka tero 
Priloga XVII k tej uredbi vsebuje omejitev.
31 V zvezi s tem j e treba spomniti, da č len 1(1) Uredbe REACH določa, da j e namen te uredbe zagotoviti 
visoko ra ven zaščite zdravja ljudi in okolja, vključno z alternativnimi me todami ocene nevarnosti snovi, 
ter prosti pretok snovi na no tranjem t rgu ob pospeševanju kon kurenčnosti in inovacij (sodba z dne 
7. julija 2009 v zadevi S.P.C.M. in dr ugi, C-558/07, ZOdl., str. I-5783 , točka 35).
32 Kot je navedla generalna pravobranilka v točki 55 s klepnih predlogov, se prosti pretok na no tranjem 
trgu zagotavlja z obveznostjo dr žav članic v skladu s členom 128(1) Uredbe REACH, da n e prepovejo, 
omejijo ali ovirajo proizvodnje, uvoza, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravku a li 
izdelku, ki s pada n a področje uporabe te uredbe ter je v skladu s to uredbo, in kjer je ustrezno, z akti 
Skupnosti, sprejetimi za izvajanje te uredbe. Ve ndar o dstavek 2 istega člena 128 d oloča, da dr žavam 
članicam nič v tej uredbi ne preprečuje, da n e bi obdržale ali določile nacionalnih pravil za varovanje 
delavcev, zdravja ljudi in okolja, ki b i jih uporabile v primerih, ko t a uredba ne bi usklajevala zahtev 
glede proizvodnje, dajanja na trg ali uporabe.
33 Iz teh določb je torej razvidno, da j e zakono dajalec Unije v nekaterih primerih, me d ka terimi je ta iz 
člena 67(1) Uredbe REACH, določil uskladitev teh zahtev.
34 Zadnjenavedena določba namreč določa, da s e snov ko t taka, v pripravku a li izdelku, za ka tero 
Priloga XVII vsebuje omejitev, ne sme p roizvajati, dajati v promet ali uporabljati, če ne izpolnjuje 
pogojev iz te omejitve.
35 Za proizvodnjo, dajanje v promet in uporabo snovi iz člena 67(1) Uredbe REACH n e m orejo biti 
določeni drugi pogoji ko t tisti, ki j ih določa ta uredba in ki u strezajo, ko t je ra zvidno i z določb 
členov 68(1) in 69 i ste uredbe, potrebi po „ukrepu na ravni Skupnosti“.
10 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
36 Čeprav člen 67(3) Uredbe REACH dr žavam članicam dovoljuje, da l ahko d o 1. junija 2013 o hranijo vse 
obstoječe in strožje omejitve ko t te iz Priloge XVII, to velja za prehodno o bdobje – do 1. junija 2013  – 
in pod pogojem, da s o bile te omejitve p riglašene Komisiji, česar p a Republika F inska, kot je sama 
potrdila, ni storila. Prehodnost in pogojnost tega ukrepa ne sme p ovzročiti dvoma o obstoju 
uskladitve, ki j o določa člen 67(1) Uredbe REACH.
37 Če namerava torej država članica določiti nove p ogoje za pripravo, dajanje v promet ali uporabo snovi, 
za ka tero P riloga XVII k Uredbi REACH v sebuje o mejitev, to stori z golj bodisi v skladu 
s členom 129(1) te uredbe, da b i se odzvala na nujen primer za varovanje zdravja ljudi ali okolja, bodisi 
v skladu s členom 114(5) PD EU predvsem n a podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja. Če 
bi države članice sprejele drugačne pogoje, bi bilo to v nasprotju s cilji uredbe (glej po analogiji sodbo 
z dne 15. septembra 2005 v združenih zadevah Cindu Ch emicals in dr ugi, C-281/03 in C-282/03, 
ZOdl., str. I-8069 , točka 44).
38 Ob upoštevanju tega je treba na tretje vprašanje odgovoriti, da j e treba člena 67 in 128 U redbe REACH 
razlagati tako, da p ravo Unije določa uskladitev zahtev gl ede proizvodnje, dajanja v promet in uporabe 
snovi, kot je ta, ki s e nanaša na spojine arzena in za katero Priloga XVII k tej uredbi vsebuje omejitev.
Četrto in peto vprašanje
39 Predložitveno sodišče s četrtim in pe tim vp rašanjem, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, 
ali je treba Prilogo XVII, točka 19(4)(b), k Uredbi REACH, v kateri so našteti primeri, v katerih se 
lahko u porablja les, obdelan z raztopino CC A, razlagati tako, da j e ta določba izčrpna in se torej ne 
sme ra zširiti na druge primere od tistih, ki s o našteti v njej.
40 V določbah Priloge XVII, točka 19(4), k Uredbi REACH so primeri, v katerih je mogoče odstopiti od 
odstavka 3 iste točke, ki p repoveduje uporabo spojin arzena pri impregnaciji lesa.
41 Tako i z besedila te določbe ko t iz njenega cilja je ra zvidno, da j e treba odstopanje, določeno 
v navedenem o dstavku 4, razlagati restriktivno.
42 Ugotoviti je namreč treba, da j e zakono dajalec U nije s tem, da j e vse spojine ar zena vključil 
v Prilogo XVII k Uredbi REACH, kot je razvidno me d dr ugim iz naslova te priloge ter členov 68 in 69 
te uredbe, štel, da t a snov pomeni nevarnost oziroma nenadzorovano i n nesprejemljivo tveganje za 
zdravje ljudi ali okolje. Zato se odstopanj od uporabe take snovi ne sme ra zlagati široko.
43 Seznam p rimerov, v katerih se lahko u porablja les, obdelan z raztopino CC A, iz Priloge XVII, 
točka 19(4)(b), k Uredbi REACH, je zato izčrpen.
44 Glede uporabe lesa pri izvedbi del v postopku v glavni stvari i z spisa, predloženega Sodišču, in 
natančneje fotografij, ki s o v njem, ni razvidno, da b i se brvi iz postopka v glavni stvari, predvsem 
glede na strukturo in funkcijo, razlikovale od brvi v katerem ko li dr ugem m ostu ali mostičku, 
potrebnem z a vzpostavitev p oti. Ve ndar l ahko l e nacionalno s odišče preveri, ali uporaba zadevnih 
telekomunikacijskih dr ogov ko t podporne kon strukcije za te brvi spada me d primere iz seznama, 
navedenega v prejšnji točki te sodbe.
45 V teh pogojih je treba na četrto in pe to vp rašanje odgovoriti, da j e treba Prilogo XVII, točka 19(4)(b), 
k Uredbi REACH, v kateri so našteti primeri, v katerih se lahko z odstopanjem u porablja les, obdelan 
z raztopino CC A, razlagati tako, da j e seznam iz te določbe izčrpen in da s e torej to odstopanje ne 
sme u porabljati za druge primere ko t tiste, ki s o našteti v njej. Predložitveno s odišče mora preveriti, ali 
v okoliščinah, ka kršne so te v postopku v glavni stvari, uporaba zadevnih telekomunikacijskih dr ogov 
kot podporne kon strukcije za brvi spada me d primere iz seznama, navedenega v navedeni določbi.
ECLI:EU:C:2013 :142 11SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
Šesto in sed mo v prašanje
46 Predložitveno s odišče s šestim in sedmim vp rašanjem, ki j u je treba obravnavati skupaj, v bistvu 
sprašuje, kakšen je obseg določb Priloge XVII, točka 19(4)(d), druga alinea, k Uredbi REACH, v skladu 
s katerimi se les, obdelan z raztopino CC A, ne sme u porabljati v nobenih primerih, v katerih obstaja 
tveganje za ponavljajoči se stik s kožo.
47 Kot je poudarila generalna pravobranilka v točkah 45 in 46 sklepnih predlogov, zakono dajalec Unije ni 
imel namena prepovedati uporabe takega lesa zaradi o bstoja samega tveganja za stik s kožo, ker 
v praksi takega tveganja ni mogoče nikoli v celoti izključiti. Zadevna prepoved je torej utemeljena 
s ponavljajočim se značajem s tika.
48 Ob upoštevanju ciljev U redbe REACH, kot so navedeni v točki 31 te sodbe, mora biti to tveganje tisto, 
zaradi ka terega je zadevna javnost – zaradi t veganja stika s kožo – izpostavljena nevarnosti za zdravje 
ljudi.
49 V zvezi s tem j e treba spomniti, da s e lahko n a podlagi Priloge XVII, točka 19(4)(b), k Uredbi REACH 
les, obdelan z raztopino CC A, daje v promet za strokovno i n industrijsko u porabo le pod pogojem, 
med dr ugim, da me d uporabno d obo lesa stik s človeško ko žo ni verjeten.
50 Iz tega je razvidno, da m ora prepoved iz Priloge XVII, točka 19(4)(d), druga alinea, k Uredbi REACH 
veljati za vse primere, ki gl ede na verjetnost vključujejo ponavljajoči se stik ko že z lesom, obdelanim 
z raztopino CC A.
51 Presoja te verjetnosti pa je odvisna od kon kretnih pogojev, ki ve ljajo za primere, v katerih je mogoče 
uporabljati les, obdelan z raztopino CC A. Natančneje, v okoliščinah, ka kršne so te v postopku v glavni 
stvari, bi bila lahko ta verjetnost odvisna od okoliščin, v katerih so zadevni telekomunikacijski dr ogovi 
vključeni v strukturo samih brvi, ali celo od različnih vrst njihove u porabe. Če bi se ti drogovi lahko 
uporabljali le ko t podpora za te brvi, ne da b i bili del vozišča, ki b i ga uporabniki v običajnih pogojih 
uporabljali, načeloma ne bi bilo m ogoče, da b i bila ko ža uporabnikov v ponavljajočem s e stiku 
z obdelanim lesom. Vendar m ora to presoditi predložitveno s odišče.
52 Ob upoštevanju navedenega je treba na šesto in sedmo vp rašanje odgovoriti, da j e treba določbe 
Priloge XVII, točka 19(4)(d), druga alinea, k Uredbi REACH, v skladu s katerimi se les, obdelan 
z raztopino CC A, ne sme u porabljati v nobenih primerih, v katerih obstaja tveganje za ponavljajoči se 
stik s kožo, razlagati tako, da m ora zadevna prepoved ve ljati za vse primere, ki gl ede na ve rjetnost 
vključujejo ponavljajoči se stik ko že z obdelanim lesom, pri čemer mora biti ta verjetnost razvidna iz 
konkretnih pogojev, ki ve ljajo za običajne primere, v katerih je mogoče ta les uporabljati, kar m ora 
presoditi predložitveno s odišče.
Prvo vprašanje
53 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v  bistvu sprašuje, ali je iz zahteve i z člena 6(1), prvi 
pododstavek, točka (d), Direktive 2008 /98, ki d oloča, da z a to, da b i odpadek prenehal biti odpadek, 
ko je predelan ali recikliran, njegova uporaba ne sme p ovzročiti splošnega škodljivega vp liva na okolje 
in zdravje ljudi, razvidno, da o dpadek, ki s pada v kategorijo nevarnih odpadkov, ne m ore nikoli 
prenehati biti odpadek.
54 Ko je predložitveno s odišče postavilo to vp rašanje, je izhajalo iz predpostavke, da s o telekomunikacijski 
drogovi iz postopka v glavni stvari p o tem, ko s o se prenehali uporabljati v prvotni namen, postali 
odpadki v smislu D irektive 2008 /98 in je njihov no v namen, ki j e podporna kon strukcija za brvi,
12 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
 skladen z zahtevami iz te dir ektive le, če so ti drogovi pod pogoji iz člena 6(1), prvi pododstavek, iste 
direktive – natančneje, če njihova uporaba ne povzroča splošnega škodljivega vp liva na okolje in 
zdravje ljudi – prenehali biti odpadki.
55 Vendar ko t je poudarila generalna pravobranilka v točki 67 s klepnih predlogov, člen 6(1), prvi 
pododstavek, D irektive 2008 /98 d oloča le pogoje, ki j ih je treba izpolnjevati, da b i bila izpolnjena 
posebna me rila, na podlagi katerih je mogoče določiti, kateri odpadki prenehajo biti odpadki v smislu 
člena 3, točka 1, te dir ektive, ko s o predelani ali reciklirani. Na podlagi takih pogojev samih po sebi ni 
mogoče neposredno s klepati, da n ekaterih odpadkov ni več mogoče šteti za odpadke. Res je, da t a 
posebna me rila v delu, v katerem s e nanašajo na les, obdelan pod pogoji, kakršni so ti v postopku 
v glavni stvari, v pravu Unije niso bila določena.
56 Vendar j e res, da l ahko dr žave č lanice, če no beno me rilo ni določeno n a ra vni Unije, na podlagi 
člena 6(4) Direktive 2008 /98 gl ede na posamezen primer odločijo, ali so določeni odpadki o b 
upoštevanju ve ljavne sodne prakse prenehali biti odpadki. Da bi predložitvenemu sodišču podali 
koristen odgovor, je treba na vp rašanje, ali lahko o dpadek, ki s e šteje za nevaren odpadek, preneha biti 
odpadek, česar n e izključuje niti člen 6 Direktive 2008 /98 n iti no bena dr uga določba te dir ektive, 
odgovoriti ob upoštevanju navedene sodne prakse.
57 V zvezi s tem j e treba spomniti, da č eprav je bil odpadek v celoti predelan, zaradi č esar je zadevna snov 
pridobila enake lastnosti in značilnosti kot surovina, je gotovo, da j e to snov mogoče šteti za odpadek, 
če jo v skladu z opredelitvijo iz člena 3, točka 1, Direktive 2008 /98 n jen imetnik zavrže oziroma jo 
namerava ali mora zavreči (glej v tem s mislu sodbi z dne 15. junija 2000 v združenih zadevah ARCO 
Chemie Nederland in dr ugi, C-418/97 in C-419/97, Recueil, str. I-4475 , točka 94, in z dne 18. aprila 
2002 v zadevi Palin Granit in Ve hmassalon ka nsanterveystyön ku ntayhtymän hallitus, C-9/00, Recueil, 
str. I-3533 , točka 46). Presojo tega mora opraviti predložitveno s odišče.
58 Dejstvo, da s nov ni rezultat postopka p redelave v smislu Direktive 2008 /98, pomeni načeloma le eno o d 
okoliščin, ki j ih je treba upoštevati pri ugotovitvi, ali gre še ve dno z a odpadek, ve ndar ko t tako n e 
dopušča dokončnega sklepa v zvezi s tem ( zgoraj navedena sodba ARCO Ch emie Nederland in dr ugi, 
točka 97).
59 Da bi opredelili, ali postopek predelave o mogoča, da z adevni predmet postane uporaben, je treba ob 
upoštevanju vseh okoliščin v zadevi preveriti, ali je mogoče ta predmet uporabiti v skladu z zahtevami 
iz Direktive 2008 /98, kot so me d drugim navedene v njenih členih 1 in 13, ne da b i se ogrožalo zdravje 
ljudi in škodilo okolju.
60 Na prvo vp rašanje je treba torej odgovoriti, da p ravo Unije načeloma ne izključuje, da l ahko o dpadek, 
ki se šteje za nevaren odpadek, preneha biti odpadek v smislu Direktive 2008 /98, če postopek predelave 
omogoča, da p ostane uporaben, ne da b i ogrožal zdravje ljudi in škodil okolju, in če poleg tega ni 
ugotovljeno, da j e imetnik zadevnega predmeta tega zavrgel oziroma ga namerava ali mora zavreči 
v skladu s členom 3, točka 1, iste dir ektive, kar m ora preveriti predložitveno s odišče.
Drugo vprašanje
61 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je Uredba REACH, natančneje njena 
Priloga XVII v delu, v katerem p od določenimi pogoji dovoljuje uporabo lesa, obdelanega z raztopino 
CCA, pomem bna pri odločanju, ali tak les lahko p reneha biti odpadek, ke r naj ga njegov imetnik pod 
določenimi pogoji ne bi bil zavezan zavreči v skladu s členom 3, točka 1, Direktive 2008 /98.
62 Kot je bilo navedeno v točki 31 te sodbe, je me d dr ugim cilj Uredbe REACH zagotoviti visoko ra ven 
varstva zdravja ljudi in okolja. Ob upoštevanju tega cilja je treba potrditi, da j e zakono dajalec Unije 
s tem, da j e pod določenimi pogoji dovolil uporabo lesa, obdelanega z raztopino CC A, štel, da č eprav
ECLI:EU:C:2013 :142 13SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
 se ta obdelava opravi z nevarno s novjo, za ka tero ta uredba vsebuje omejitve, ta nevarnost, če je 
uporaba omejena na nekatere primere, ni taka, da b i ogrožala to visoko ra ven varstva zdravja ljudi in 
okolja.
63 Z odpadki je treba torej ravnati v skladu s podobnim ciljem o b upoštevanju člena 13 D irektive 2008 /98, 
ne da b i se ogrožalo zdravje ljudi in škodilo okolju. Ob upoštevanju tega ni ovire, da b i se pri presoji te 
zahteve u poštevalo dejstvo, da n evaren odpadek preneha biti odpadek, ke r je njegova obdelava 
dovoljena v skladu s Prilogo XVII k Uredbi REACH in ke r ga njen imetnik ni več zavezan zavreči 
v skladu s členom 3, točka 1, Direktive 2008 /98.
64 Na dr ugo vp rašanje je treba torej odgovoriti, da j e Uredba REACH, natančneje njena Priloga XVII 
v delu, v katerem p od določenimi pogoji dovoljuje uporabo lesa, obdelanega z raztopino CC A, 
v okoliščinah, ka kršne so te v postopku v glavni stvari, pomem bna pri odločanju, ali tak les lahko 
preneha biti odpadek, ke r naj ga njegov imetnik pod določenimi pogoji ne bi bil zavezan zavreči 
v skladu s členom 3, točka 1, Direktive 2008 /98.
Stroški
65 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Pravo Un ije načeloma ne izključuje, da lahko odpadek, ki se šteje za nevaren odpadek, 
preneha biti odpadek v smislu D irektive 2 0 0 8 / 9 8 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 
1 9. novembra 2 0 0 8 o odpadkih in raz veljavitvi nekaterih direktiv, če postopek p redelave 
omogoča, da postane uporaben, ne da bi ogrožal zdravje ljudi in škodil okolju, in če poleg 
tega n i ugotovljeno, da je imetnik zadevnega p redmeta tega z av rgel oziroma ga n amerava ali 
mora zav reči v skladu s členom 3, točka 1, iste d irektive, kar mora preveriti predložitveno 
sodišče.
2. Uredba (ES) št. 1 9 0 7 / 2 0 0 6 E v r opskega p arlamenta in S veta z dne 1 8. decembra 2 0 0 6 
o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in o mejevanju ke mikalij (R EACH), o ustanovitvi 
E v ropske ag encije za ke mikalije te r spremembi D irektive 1 9 9 9 / 4 5 / E S te r raz veljavitvi 
Uredbe Sveta (EGS) št. 7 9 3 / 9 3 in Ur edbe K omisije (ES) št. 1 4 8 8 / 9 4 te r D irektive Sveta 
7 6 / 7 6 9 / E GS i n d irektiv K omisije 9 1 / 1 5 5 / E GS, 9 3 / 6 7 / E GS, 9 3 / 1 0 5 / E S i n 2 0 0 0 / 2 1 / E S 
v različici na podlagi Ur edbe Komisije (ES) št. 5 5 2 / 2 0 0 9 z dne 2 2. junija 2 0 0 9 , zlasti njena 
Priloga XVII v delu, v katerem p od določenimi pogoji dovoljuje uporabo lesa, obdelanega 
z raztopino „CCA “ (baker, krom i n ar zen), je v okoliščinah, kakršne so te v postopku 
v glavni stvari, pomembna pri odločanju, ali tak les lahko preneha biti odpadek, ker naj ga 
njegov imetnik pod d oločenimi pogoji ne bi bil zavezan zav reči v skladu s členom 3, 
točka 1, Direktive 2 0 0 8 / 9 8 .
3. Člena 6 7 in 1 2 8 Ur edbe št. 1 9 0 7 / 2 0 0 6 v različici na podlagi Ur edbe št. 5 5 2 / 2 0 0 9 j e treba 
razlagati tako, da pravo Un ije določa uskladitev zahtev glede p roiz vodnje, dajanja v promet 
in uporabe snovi, kot je ta, ki se nanaša na spojine ar zena in za katero Priloga XVII k tej 
uredbi vsebuje omejitev.
4. Prilogo XVII, točka 1 9(4)(b), k Uredbi št. 1 9 0 7 / 2 0 0 6 v različici na p odlagi Ur edbe 
št. 5 5 2 / 2 0 0 9 , v kateri so našteti primeri, v katerih se lahko z odstopanjem u porablja les, 
obdelan z raztopino „CCA “ (baker, krom in ar zen), je treba razlagati tako, da je seznam iz 
te d oločbe izčrpen in da se torej to odstopanje ne sme uporabljati za druge primere kot
14 ECLI:EU:C:2013 :142SODBAZDNE7.3.2013 –ZADEVAC-358/11
LAPINLUONNONSUOJELUPIIRI
 tiste, ki so našteti v njej. Predložitveno sodišče m ora preveriti, ali v okoliščinah, kakršne so 
te v postopku v glavni stvari, uporaba zadevnih te lekomunikacijskih drogov kot podporne 
konstrukcije za br vi spada med p rimere iz seznama, navedenega v navedeni določbi.
5. Določbe Priloge XVII, točka 1 9(4)(d), druga a linea, k Uredbi št. 1 9 0 7 / 2 0 0 6 v različici na 
podlagi Ur edbe št. 5 5 2 / 2 0 0 9 , v skladu s katerimi se les, obdelan z raztopino „CCA “ (baker, 
krom i n ar zen), ne sme uporabljati v nobenih p rimerih, v katerih o bstaja tveganje za 
ponavljajoči se stik s kožo, je treba razlagati tako, da m ora zadevna prepoved v eljati za vse 
primere, ki glede n a verjetnost vključujejo p onavljajoči se stik kože z obdelanim lesom, p ri 
čemer mora biti ta verjetnost raz vidna iz konkretnih pogojev, ki veljajo za običajne primere, 
v katerih je mogoče ta les uporabljati, kar mora presoditi predložitveno sodišče.
Podpisi