Staff case summary



Staff case summary

Povzetek

1. Približevanje zakonodaj – Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov – Obdelava teh podatkov s strani institucij in organov Unije – Uredba št. 45/2001 – Obdelava zdravstvenih podatkov – Odločba institucije o zavrnitvi neposrednega dostopa do končnega poročila invalidske komisije – Kršitev Uredbe št. 45/2001 – Neobstoj

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 45/2001, člena 13(c) in 20(1)(c))

2. Uradniki – Načela – Dostop uradnika do svoje zdravstvene kartoteke – Zavrnitev neposrednega dostopa do zdravniškega poročila, ki vsebuje podatke s področja psihiatrije ali psihologije – Kršitev načela dobrega upravljanja – Neobstoj

(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41; Kadrovski predpisi, člen 26a)

3. Pritožbe uradnikov – Akt ki posega v položaj – Pojem – Odločba, sprejeta na podlagi postopka za ugotovitev nastanka invalidnosti – Vključitev – Izpodbijanje zakonitosti končnega poročila invalidske komisije – Dopustnost

(Kadrovski predpisi, člena 90 in 91)

1. Uredbo št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov je treba razlagati v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, to je določbo, s katero je priznana pravica do dobrega upravljanja in zlasti pravica vsakogar do dostopa do spisa, ki se nanaša nanj. Čeprav je res, da Uredba št. 45/2001 ne vsebuje določbe, ki bi instituciji omogočala, da zavrne zadevni osebi dostop do svojih zdravstvenih podatkov, ta uredba določa načine dostopa do osebnih podatkov, vključno z zdravstvenimi podatki, in obveznosti institucij, katerih namen je varstvo posameznikov. Odločba institucije, s katero je uradniku zavrnila neposredni dostop do končnega poročila invalidske komisije, torej ne krši Uredbe št. 45/2001 niti, natančneje, člena 13(c) navedene uredbe.

Člen 20(1)(c) Uredbe št. 45/2001 vsekakor upravičuje, da institucija zavrne svojemu uradniku neposredni dostop do končnega poročila invalidske komisije. Glede končnega poročila, v katerem so med drugim navedene psihiatrične težave, lahko institucija meni, da je treba zavarovati zadevnega uradnika in to varstvo uskladiti z zahtevo po zaupnosti zdravstvenih podatkov. Tako lahko institucija na podlagi zgoraj navedenega člena odloči, da ima zadevni uradnik dostop do končnega poročila invalidske komisije le prek svojega izbranega zdravnika, da mu ta zadnjenavedeni poda pojasnila, ki so potrebna za razumevanje zdravniškega mnenja, na katerem temelji odločba o nastanku invalidnosti.

(Glej točki 40 in 41.)

2. S členom 41(2)(b) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je priznana pravica vsakogar do dostopa do spisa, ki se nanaša nanj, vendar je v tem členu določeno, da mora biti dostop odobren ob spoštovanju zlasti legitimnih interesov zaupnosti in poklicne tajnosti. Na podlagi te določbe se torej ne zahteva, da imajo uradniki v vsakem primeru neposredni dostop do svoje zdravstvene kartoteke, ampak je, nasprotno, dana pravica do posrednega dostopa, če to utemeljujejo legitimni interesi zaupnosti in poklicne tajnosti.

Zato člena 26a Kadrovskih predpisov v delu, v katerem določa, da ima vsak urednik pravico, da se seznani s svojo zdravstveno kartoteko, in v katerem določa, da se tak dostop izvede na način, ki ga določi vsaka institucija, ni mogoče šteti za kršitev člena 41(2)(b) Listine.

Enako velja za Notranjo direktivo Sveta št. 2/2004 o dostopu uradnikov ali drugih uslužbencev do svoje zdravstvene kartoteke, ki po tem, ko določa, da imajo uradniki kolikor je le mogoče širok dostop do zdravstvene kartoteke, določi pogoje in načine tega dostopa. Določeno je namreč, da je vpogled v zdravstveno kartoteko mogoč v prostorih zdravstvene službe Sveta ob prisotnosti osebe, ki jo je določila navedena služba. Vendar če uradnik zaprosi za dostop do zdravniškega poročila, ki vsebuje podatke s področja psihiatrije ali psihologije, lahko do njega dostopa le prek zdravnika, ki si ga sam izbere. Posredni dostop do takih poročil s posredovanjem zdravnika, ki si ga zadevni uradnik sam izbere in ki mu zaupa, omogoča uskladitev, kot to zahteva člen 41(2)(b) Listine, pravice uradnika do dostopa do dokumentov zdravstvene narave, ki se nanašajo nanj, in zahtevo po zaupnosti zdravstvenih podatkov, ki vsakemu zdravniku omogoča, da presodi možnost, da osebo, ki jo zdravi ali v zvezi s katero opravlja zdravstveni pregled, obvesti o naravi njene bolezni.

(Glej točke od 51 do 53.)

3. Pritožbeni postopki, določeni v Kadrovskih predpisih, uradnikom omogočajo, da izpodbijajo zakonitost odločbe, ki je bila sprejeta na podlagi postopka za ugotovitev nastanka invalidnosti, in da se ob takem izpodbijanju zakonitosti sklicujejo na nepravilnosti predhodnih aktov, ki so z navedeno odločbo tesno povezani, kot je končno poročilo invalidske komisije.

Zadevni uradnik lahko, tudi če ne pozna vsebine končnega poročila invalidske komisije, na podlagi člena 90(2) Kadrovskih predpisov vloži pritožbo zoper odločbo o nastanku invalidnosti v roku, določenem v Kadrovskih predpisih. Če je njegova pritožba zavrnjena lahko v skladu s členom 91 Kadrovskih predpisov vloži tožbo na sodišču in sodišču Unije predlaga, naj preuči zlasti veljavnost končnega poročila invalidske komisije.

(Glej točki 69 in 72.)

Napotitev na:

Sodišče prve stopnje: 3. junij 1997, H proti Komisiji, T‑196/95, točki 48 in 49.