SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA

PHILIPPA LÉGERJA,

predstavljeni dne 13. julija 2006( )

Zadeva C-45/05

Maatschap Schonewille-Prins

proti

Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe College van Beroep voor het bedrijfsleven (Nizozemska))

„Programi pomoči Skupnosti – Sektor govejega mesa – Identifikacija in registracija goveda – Klavna premija – Integrirani upravni in kontrolni sistem – Znižanja in izključitve Skupnosti – Nacionalne sankcije“

1. Ta predlog za prejetje predhodne odločbe poziva Sodišče, naj odloči, koliko in na kateri podlagi lahko država članica zmanjša in/ali izključi pravico do klavne premije za govedo, če se ugotovi, da so bili podatki o premikih živali s kmetijskega gospodarstva ali nanj z zamudo vpisani v računalniško bazo podatkov sistema za identifikacijo in registracijo govedi.

I – Pravni okvir

A – Skupnostna ureditev

2. V skladu s členom 11(1), prvi pododstavek, Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso( ) se proizvajalec, ki redi govedo na svojem gospodarstvu, lahko z zahtevkom kvalificira za klavno premijo. Ta premija se daje ob zakolu živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, ali ob njihovem izvozu v tretjo državo.

3. V členu 11(1), drugi pododstavek, te uredbe je določeno:

„Klavna premija se lahko dodeli za naslednje živali:

a) biki, voli, krave in telice od starosti sedmih mesecev;

b) teleta, stara več kakor en mesec in manj kakor sedem mesecev in z maso trupa manjšo od 160 kilogramov,

s pogojem, da jih je proizvajalec redil v obdobju, ki ga je treba določiti.“( )

4. Poleg tega je v uvodni izjavi 18 Uredbe št. 1254/1999 navedeno, da „bi bila neposredna plačila pogojena s tem, da bi se morali rejci živali držati ustreznih predpisov Skupnosti o identifikaciji in registraciji govedi“. V členu 21 te uredbe je zato določeno, da „se neposredna plačila po [poglavju I navedene uredbe] dajejo samo za živali, ki so identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 820/97[( )]“( ).

5. Ta zadnja uredba je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta( ), katere eden od glavnih ciljev je tudi vzpostavitev sistema za identifikacijo in registracijo govedi.

1. Sistem za identifikacijo in registracijo govedi

6. Zaradi nestabilnosti trga z govejim mesom in proizvodi iz govejega mesa, ki jo je povzročila kriza zaradi goveje spongiformne encefalopatije, so cilji vzpostavitve učinkovitega sistema za identifikacijo in registracijo govedi na stopnji proizvodnje in tudi oblikovanja posebnega sistema označevanja govejega mesa za Skupnost izboljšati zaupanje potrošnikov v kakovost govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa, ohraniti visoko raven javnega zdravja in okrepiti trajno stabilnost trga z govejim mesom.( )

7. V skladu s členom 3, prvi pododstavek, Uredbe št. 1760/2000 sistem za identifikacijo in registracijo govedi zajema naslednje elemente: ušesne znamke za identifikacijo posamezne živali, potne liste za živali, posamezne registre, ki se vodijo na vsakem gospodarstvu, in računalniške baze podatkov.

8. Zakonodajalec Skupnosti določa, da mora „[z]a hitro in natančno sledenje živali v zvezi z nadzorom programov pomoči Skupnosti […] vsaka od držav članic ustvariti nacionalno računalniško bazo podatkov, v kateri evidentira identiteto živali, vsa gospodarstva na svojem ozemlju in premike živali v skladu z določbami Direktive Sveta 97/12/ES z dne 17. marca 1997 o spremembi in dopolnitvi Direktive 64/432/EGS o zdravstvenih problemih, ki škodljivo vplivajo na trgovino med državami članicami Skupnosti z govedom in prašiči[( )], ki pojasnjuje zdravstvene zahteve v zvezi z navedeno bazo podatkov“.( ) Člen 5 Uredbe št. 1760/2000 torej predvideva, da pristojni organ držav članic vzpostavi računalniško bazo podatkov, ki od 31. decembra 1999 shranjuje vse podatke, ki jih zahteva Direktiva Sveta 64/432 z dne 26. junija 1964( ).

9. V členu 7(1) te uredbe je določeno:

10. „Razen prevoznikov mora vsak imetnik živali:

– voditi ažuren register,

– ko računalniška baza podatkov v celoti deluje, poročati pristojnemu organu o vseh premikih na gospodarstvo in z njega ter o vsakem rojstvu in poginu živali na gospodarstvu, skupaj z datumi teh dogodkov. […]“

11. Poleg tega člen 22(1) navedene uredbe določa:

12. „Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe. […]

Katere koli sankcije, ki jih država članica naloži imetniku živali, morajo biti sorazmerne resnosti kršitve. Sankcije lahko zajemajo, če je upravičeno, omejitev premikov živali na gospodarstvo zadevnega imetnika ali z njega.“

2. Integrirani upravni in kontrolni sistem za nekatere programe pomoči Skupnosti

13. Ta integrirani sistem je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92( ). Izpolnjuje željo, ki jo je takrat izrazil zakonodajalec Skupnosti, da se opredelijo upravni in nadzorni mehanizmi, ki pokrivajo sisteme pomoči za poljščine, goveje in telečje meso, ovčje in kozje meso, da bi se izvajale sheme neposrednih plačil, ki so bile uvedene po reformi skupne kmetijske politike iz leta 1992. Kot je navedeno v uvodni izjavi 5 te uredbe, mora „integrirani sistem v vsaki državi članici [...] vsebovati računalniško bazo podatkov, alfanumerični identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine, zahtevke nosilcev kmetijskih gospodarstev za pomoč, usklajen nadzorni sistem in v živinorejskem sektorju sistem za označevanje in registracijo živali“.

14. Cilja Uredbe Komisije (ES) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti( ) sta učinkovit nadzor spoštovanja določb o pomoči Skupnosti in sprejetje določb za učinkovito preprečevanje in sankcioniranje nepravilnosti in goljufij.

15. V zvezi s tem je v uvodni izjavi 9 te uredbe določeno, da „je treba določiti stopenjske kazni v skladu s težo nepravilnosti, ki se lahko razširijo na popolno izločitev pomoči za zadevno in za naslednje leto“. Tako so v členu 10b navedene uredbe določene kazni, ki segajo od znižanja do odprave zneska pomoči, če upravne kontrole in kontrole na kraju samem razkrijejo razliko med številom živali, prijavljenim v zahtevku za pomoč, in ugotovljenim številom živali, ki izpolnjujejo pogoje.

16. Poleg tega se v skladu s členom 11(1) Uredbe št. 3887/92 „sankcije, predvidene v tej uredbi, uporabljajo brez poseganja v dodatne sankcije, predvidene v nacionalnih predpisih“.

17. Nazadnje je v členu 15, prvi pododstavek, te uredbe določeno:

18. „Države članice sprejmejo vse nadaljnje ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe. […] V tem smislu lahko [...] določijo tudi primerne državne kazni proti proizvajalcem in drugim tržnim udeležencem, kot so klavnice ali organizacije, ki so vključene v postopke odobravanja pomoči, da bi zagotovile upoštevanje kontrolnih pogojev, kot so ažuren register živali na gospodarstvu ali obveznost sporočanja.“

19. Uredba št. 3887/92 je bila razveljavljena z Uredbo Komisije (ES) št. 2419/2001( ). Vendar je v členu 53(1) zadnjenavedene uredbe določeno, da Uredba št. 3887/92 „še nadalje velja za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta ali premijska obdobja, ki potečejo pred 1. januarjem 2002“( ).

20. Člen 44 Uredbe št. 2419/2001 z naslovom „Izjeme pri uporabi znižanj in izključitev“ določa:

21. „1. Znižanja in izključitve, predvidene s tem naslovom, se ne uporabljajo, če je nosilec kmetijskega gospodarstva predložil dejansko pravilne podatke, ali če lahko na drugačen način dokaže, da ne nosi krivde.

22. 2. Znižanja in izključitve, predvidene s tem naslovom, se ne uporabljajo za tiste dele zahtevka za pomoč, v zvezi s katerim nosilec kmetijskega gospodarstva pisno obvesti pristojni organ, da je zahtevek za pomoč nepravilen, ali da je postal nepravilen od trenutka vložitve, pod pogojem, da nosilec kmetijskega gospodarstva ni bil obveščen o namenu pristojnega organa, da opravi kontrolo na kraju samem, in da pristojni organ nosilca kmetijskega gospodarstva še ni obvestil o kakršni koli nepravilnosti v zahtevku.

23. Podatki, ki jih da nosilec kmetijskega gospodarstva skladno s prvim pododstavkom, imajo za posledico, da se zahtevek za pomoč uskladi z dejansko situacijo.“

24. Poleg tega člen 45 te uredbe z naslovom „Dopolnitve in popravljanje vpisov v računalniški zbirki podatkov“ v odstavku 1 določa, da se „[v] zvezi z govedom, za katero je vložen zahtevek, […] člen 44 uporablja od trenutka vložitve zahtevka za pomoč tudi pri napakah in pomanjkljivostih v zvezi z vpisi v računalniško bazo podatkov“.

25. Nazadnje je v členu 47(2) navedene uredbe z naslovom „Stekanje kazni“ določeno, da „[s]kladno s členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 2988/95( ) veljajo znižanja in izključitve iz te uredbe ne glede na dodatne kazni skladno z drugimi določbami v okviru predpisov Skupnosti ali nacionalnih predpisov“.

B – Nacionalna ureditev

26. Nizozemska uredba Urada za živino in govedo iz leta 1998 o identifikaciji in registraciji goveda (Verordening identificatie en registratie runderen 1998 van het Productschap Vee en Vlees, v nadaljevanju: uredba PVV) določa:

27. „[…]

28. Člen 12

29. 1. Imetnik, razen prevoznika, mora strogo in izčrpno vpisovati v register podatke iz člena 4(3) in člena 7(1), druga alinea, Uredbe št. 820/97.

30. […]

31. Člen 13

32. 1. Imetnik, razen prevoznika, mora službi v treh delovnih dneh sporočiti podatke iz člena 12(1) te uredbe […]“

33. Poleg tega nizozemska uredba o živalskih premijah Skupnosti (Regeling dierlijke EG-premies, v nadaljevanju: Regeling) v členu 2.3(2) določa:

34. „Proizvajalcem se na podlagi njihovega zahtevka dodeli premija za zakol goveda – ali njegov izvoz v tretjo državo –, ki je po podatkih v identifikacijskem in registracijskem registru ob zakolu ali izvozu v tretjo državo staro najmanj osem mesecev, v skladu z določbami tega Regeling ter uredb št. 1254/1999 in 2342/1999.“

35. Člen 2.4b(2) Regeling določa, da se „zahtevki za premije za zakol goveda v klavnici na Nizozemskem vložijo tako, da zadevna klavnica vpiše zakol v identifikacijski in registracijski register v skladu z določbami uredbe PVV“.

36. Nazadnje je v členu 4.9 Regeling določeno:

37. „1. Nobena premija se ne dodeli za govedo, za katero proizvajalec v petindvajsetih dneh ni ravnal v skladu z določbami, ki veljajo zanj na podlagi [uredbe PVV], o vpisu v identifikacijski in registracijski register datuma rojstva, datuma prihoda na njegovo gospodarstvo ali odhoda z njega ali datuma zakola ali izvoza v tretjo državo, če je obveznost zadevnega vpisa nastala 1. januarja 2000 ali po tem datumu.

2. Premija se zniža za 25 % za govedo, za katero proizvajalec ni pravočasno – vendar v petindvajsetih dneh – po nastanku zadevnega dogodka ravnal v skladu z določbami, ki veljajo zanj na podlagi [uredbe PVV], o vpisu v identifikacijski in registracijski register datuma rojstva, datuma prihoda na njegovo gospodarstvo ali odhoda z njega ali datuma zakola ali izvoza v tretjo državo, če je obveznost zadevnega vpisa nastala 1. januarja 2000 ali po tem datumu.“

II – Dejansko stanje in postopek v sporu o glavni stvari

38. Maatschap Schonewille-Prins (v nadaljevanju: Schonewille) ima na Nizozemskem kmetijsko podjetje, ki se ukvarja z rejo goveda. Ta družba je 1. februarja 2001 na podlagi Regeling zaprosila za klavno premijo za 365 glav goveda pri Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (ministru za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, v nadaljevanju: minister).

39. Z odločbo z dne 24. junija 2002 je minister obvestil Schonewille, da od goveda, ki je bilo predmet zahtevka za premijo za tržno leto 2001, 260 živali v celoti ali deloma izpolnjuje pogoje za dodelitev premije, medtem ko jih 105 ne izpolnjuje. Minister je to odločbo pozneje popravil, ker je menil, da 15 dodatnih živali izpolnjuje pogoje za celotno premijo, medtem ko ena druga žival teh pogojev ne izpolnjuje v celoti.

40. Schonewille je vložil pritožbo zoper odločbo ministra, s katero je izpodbijal predvsem znižanja in izključitve premij. Ta pritožba je bila zavrnjena z odločbo ministra z dne 19. junija 2003.

41. Minister je v tej odločbi na eni strani potrdil zavrnitev zahtevka za premijo za eno govedo v celoti, ker vpis v identifikacijski in registracijski register ni bil opravljen v roku, določenem v členu 4.9(1) Regeling. Na drugi strani je potrdil znižanje zahtevane premije za govedo za 25 %, ker vpis v ta register ni bil opravljen pravočasno, vendar še vedno v roku petindvajsetih dni, določenih v členu 4.9(2) Regeling, podaljšanem za pet dni za obdelavo.

42. Z dopisom z dne 30. julija 2003 je Schonnewille vložil tožbo zoper navedeno odločbo pri College van Beroep voor het bedrijfsleven (Nizozemska). Družba trdi, da je minister nepravilno ocenil, da prepozen vpis prihoda v identifikacijski in registracijski register lahko upraviči zavrnitev ali znižanje klavne premije. Schonewille meni, da so njegove živali izpolnjevale pogoj iz člena 21 Uredbe št. 1254/1999, ker so identificirane v skladu s členom 4(1) Uredbe št. 1760/2000 (dve uradni ušesni znamki) in registrirane v skladu s členom 7(1) te uredbe. Meni tudi, da države članice v okviru identifikacije in registracije goveda ne morejo določiti dodatnih pogojev, kot so pogoji iz člena 4.9 Regeling, da bi odločile, ali govedo izpolnjuje pogoje za dodelitev klavne premije.

III – Predlog za sprejetje predhodne odločbe

43. College van Beroep voor het bedrijfsleven v predložitveni odločbi sprašuje, ali minister ob upoštevanju nepravilnosti, ugotovljenih pri vpisih prihoda, ki jih je opravil Schonewille pri upravljavcu identifikacijskega in registracijskega registra, lahko popolnoma ali deloma izključi pravico do klavne premije na podlagi Uredbe št. 1254/1999.

44. Zato se predložitveno sodišče sprašuje o razlagi člena 21 te uredbe, ki – naj spomnim – določa, da se neposredna plačila dajejo samo za „živali, ki so identificirane in registrirane v skladu [Uredbo št. 1760/2000]“. Po njegovem mnenju bi si bilo mogoče zamisliti „radikalno razlago“ pogoja iz tega člena 21, kar bi s tega stališča pomenilo, da je treba za izpolnjevanje pogojev za dodelitev celotne klavne premije upoštevati vse zahteve, postavljene v Uredbi št. 1760/2000, tudi zahteve v zvezi z rokom za vpis podatkov o prihodu ali odhodu goveda, kot so navedeni v členu 7(1), druga alinea, te uredbe. Posledica sprejetja te razlage bi bila, da bi vsaka, še tako majhna nepravilnost pri registraciji podatkov povzročila popolno izključitev upravičenosti do premije. Zato bi se bilo treba vprašati, ali ne bi bila taka razlaga člena 21 Uredbe št. 1254/1999 v nasprotju z načelom sorazmernosti.

45. Predložitveno sodišče se poleg tega sprašuje o uporabi členov 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001 v tej zadevi. Če se glede na to, da je Sodišče v sodbi z dne 1. julija 2004 v zadevi Gerken( ) razsodilo, da se mora člen 45(1) te uredbe uporabljati retroaktivno, sprašuje, ali pravilna uporaba tega člena v povezavi s členom 44 iste uredbe pomeni, da klavna premija v primeru malomarnosti pri sporočanju podatkov upravljavcu računalniške baze podatkov ni izključena, če so poslani podatki, kot v tem primeru datumi prihoda, nesporno pravilni.

46. Predložitveno sodišče je zato odločilo, da prekine odločanje in Sodišču postavi naslednja vprašanja za predhodno odločanje:

„1. Ali je treba člen 21 Uredbe (ES) št. 1254/1999 razlagati tako, da je posledica vsake nepravilnosti pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000 v zvezi s posamezno živaljo popolna izključitev premije ob zakolu te živali?

2. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je člen 21 Uredbe (ES) št. 1254/1999, upoštevaje predvsem posledice, ki jih ima, veljaven?

3. Ali se člena 44 in 45 Uredbe (ES) št. 2419/2001 uporabljata za nepravilnosti, ki zadevajo uporabo Uredbe št. 1760/2000?

4. Če je odgovor na tretje vprašanje pritrdilen, ali pravilna uporaba člena 45 Uredbe (ES) št. 2419/2001 v kontekstu člena 44 pomeni, da premija ob zakolu ni izključena v primerih malomarnosti pri sporočanju podatkov upravljavcu računalniške zbirke podatkov, če so posredovani podatki, kot so v konkretnem primeru datumi prihoda, nesporno točni (in če so bili taki od vsega začetka, brez naknadnega poziva za popravke)? Če ne velja tako za vsak primer malomarnosti, ali lahko velja v takem primeru, kot je konkretni, kjer malomarnost pomeni posredovanje podatkov z zamudo (nekaj dni oziroma tednov), pri čemer se zakol izvede šele veliko pozneje?

5. Ali je treba člen 11 Uredbe (ES) št. 3887/92 in/ali člen 22 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in/ali člen 47(2) Uredbe (ES) št. 2419/2001 razlagati tako, da ima država članica možnost izključiti pravico do premije ob zakolu, ki ima podlago v zakonodaji Skupnosti, oziroma jo znižati z uporabo nacionalne sankcije, s katero naj se zagotovi spoštovanje te uredbe?

6. Ali se v primeru, če je odgovor na peto vprašanje delno ali v celoti pritrdilen, izjeme skupnostnih znižanj in izključitev, določene na ravni Skupnosti, in še posebej člena 44 in 45 Uredbe (ES) št. 2419/2001, po analogiji uporabljajo tudi za nacionalna znižanja in izključitve?

7. Ali je lahko posledica pravilne analogne uporabe člena 45 Uredbe (ES) št. 2419/2001 v kontekstu člena 44, če je odgovor na šesto vprašanje pritrdilen, ta, da nepravilnosti, ki zadevajo sporočanje podatkov računalniški zbirki podatkov, in predvsem prepozno posredovanje teh podatkov, ne morejo povzročiti izključitve premije ob zakolu, če so podatki, zavedeni v vpisniku, kot je v tem primeru datum prihoda, popolnoma natančni?“

IV – Analiza

A – Prvo vprašanje

47. Predložitveno sodišče želi s tem vprašanjem predvsem izvedeti, ali je treba člen 21 Uredbe (ES) št. 1254/1999 razlagati tako, da je posledica vsake nepravilnosti pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda na kmetijsko gospodarstvo ali z njega v računalniško bazo podatkov, popolna izključitev klavne premije za to žival.

48. Komisija Evropskih skupnosti predlaga, naj se na to vprašanje odgovori pritrdilno. Trdi, da se v členu 21 Uredbe št. 1254/1999 izrecno zahteva, naj se za neposredna plačila, kot je klavna premija za govedo, spoštujejo pravila o identifikaciji in registraciji živali, določena z Uredbo št. 1760/2000. Ker je zakonodajalec Skupnosti spoštovanje teh pravil in predvsem pravila o najdaljšem roku za vpis postavil kot pogoj za dodelitev take premije, naj bi želel vključiti v skupno ureditev trga za sektor govejega mesa spodbudo za proizvajalce, naj ravnajo v skladu s temi pravili.

49. V zvezi s tem poudarja, da je spoštovanje pravil o identifikaciji in registraciji goveda bistveno za uresničevanje ciljev Uredbe št. 1760/2000, in sicer ciljev izboljšanja zaupanja potrošnikov v kakovost govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa, ohranjanja visoke ravni javnega zdravja in krepitve trajne stabilnosti trga z govejim mesom( ). Nujno bi bilo, da sistem za identifikacijo in registracijo govedi deluje pravilno in je popolnoma zanesljiv, predvsem da lahko pristojni organi hitro odkrijejo poreklo živali v primeru epizootske bolezni. Te zahteve po učinkovitosti in zanesljivosti naj bi pomenile, da se podatki o prihodku, odhodu, rojstvu ali poginu posamezne živali vpišejo v roku od treh do sedmih dni, določenem v členu 7(1), druga alinea, Uredbe št. 1760/2000. Posledica vsake prekoračitve tega roka bi zato bila popolna izključitev upravičenosti do klavne premije za zadevne živali.

50. Ne strinjam se s to analizo. Kot Schonewille in nizozemska vlada namreč mislim, da člena 21 Uredbe (ES) št. 1254/1999 ni mogoče razlagati tako, da je posledica nepravilnosti pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika posameznega goveda na kmetijsko gospodarstvo ali z njega v računalniško bazo podatkov, samodejna popolna izključitev klavne premije za to žival.

51. Predvsem in v nasprotju s predpostavko, na katero Komisija opira svojo utemeljitev, ne verjamem, da bi bilo pravilno razumeti vpis premika goveda v roku od treh do sedmih dni kot pogoj za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo.

52. Preden bom navedel razloge za takšno presojo, moram na kratko predstaviti postopek, po katerem morajo pristojni nacionalni organi obravnavati zahtevke za pomoč „na žival“ v okviru integriranega upravnega in kontrolnega sistema.

53. Prva stopnja zadeva določitev osnove za izračun pomoči( ). Tako v primeru, da je število živali, navedeno v zahtevku za pomoč, večje od števila živali, ugotovljenega pri upravnih kontrolah in kontrolah na kraju samem, se znesek pomoči, ki se dodeli kmetu, izračuna na podlagi ugotovljenega števila živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, torej števila živali, za katere je pristojni organ preveril in potrdil upoštevanje pogojev, ki jih je treba izpolnjevati( ). Iz tega izhaja, da se pomoč ne dodeli za živali, ki ne izpolnjujejo pogojev, ki jih je treba izpolnjevati za to pomoč.

54. Druga stopnja zajema morebitno uporabo sankcij za celoten znesek pomoči, ki jo nosilec kmetijskega gospodarstva lahko zahteva po koncu prve stopnje( ). Njihov namen je finančno kaznovati nosilca kmetijskega gospodarstva zaradi ugotovljene razlike med številom živali, navedenim v zahtevku za pomoč, in ugotovljenim številom živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije. Te sankcije obsegajo bodisi znižanje zneska pomoči bodisi popolno izključitev nakazila pomoči.

55. Na tretji stopnji se lahko popravi ocena zneska pomoči, ki je bil izračunan ob koncu druge stopnje, če so te izjeme predvidene za uporabo sankcij Skupnosti( ). To velja predvsem za primer, ko nosilec kmetijskega gospodarstva, ki ugotovi, da zahtevek, ki ga je vložil, vsebuje nenamerne napake, o tem pravočasno obvesti pristojni organ.

56. Nazadnje je treba navesti, da se v tako opisanem postopku sankcije, ki jih določa Uredba št. 3887/92, uporabljajo brez poseganja v dodatne sankcije, predvidene na nacionalni ravni,( ) in da člen 15 te uredbe pooblašča države članice, da določijo primerne nacionalne sankcije za proizvajalce in druge tržne udeležence, „da bi zagotovile upoštevanje kontrolnih pogojev, kot so ažuren register živali na gospodarstvu ali obveznost sporočanja“.

57. Sedaj, ko sem predstavil te točke, moram navesti pogoje, na podlagi katerih se za zaklano žival ali žival, ki se izvaža v tretjo državo, v skladu s predpisi Skupnosti šteje, da izpolnjuje pogoje za klavno premijo.

58. Ti pogoji so navedeni v členih 11(1) in 21 Uredbe št. 1254/1999 ter členu 37 Uredbe št. 2342/1999. Lahko jih povzamemo tako:

– živali, za katere se zahteva klavna premija, so bodisi biki, voli, krave in telice od starosti osmih mesecev bodisi teleta, stara več kakor en mesec in manj kakor sedem mesecev in z maso trupa, manjšo od 160 kilogramov;

– proizvajalec mora te živali obvezno rediti najmanj dva meseca, živali pa so bile po tem obdobju v manj kot enem mesecu zaklane ali izvožene, za teleta, ki se zakoljejo pred starostjo treh mesecev, znaša obvezno obdobje reje en mesec, in nazadnje

– navedene živali morajo biti identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000.

59. Predložitveno sodišče zahteva od Sodišča, naj opredeli prav ta zadnji pogoj za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo. S tega vidika lahko upoštevamo dve razlagi. V skladu s prvo razlago, ki jo zagovarja Komisija, se zahteva, naj se za žival upoštevajo vsa pravila, določena z Uredbo št. 1760/2000, vključno s pravili o roku za vpis premika v računalniško bazo podatkov, da je žival lahko upravičena do te premije. Po drugi razlagi, ki jo podpiram, ima prednost preverjanje, ki se opravi, ko mora pristojni organ odločiti o utemeljenosti dodelitve klavne premije, in se nanaša na to, ali je bila žival dejansko in pravilno identificirana in registrirana v različnih delih sistema za identifikacijo in registracijo govedi, vzpostavljenega z Uredbo št. 1760/2000.

60. Po mojem mnenju več elementov podpira to drugo razlago.

61. Prvič, iz besedila člena 21 Uredbe št. 1254/1999 ni izrecno razvidno, da je plačilo klavne premije odvisno od spoštovanja vseh pravil, določenih v Uredbi št. 1760/2000. Menim, da izrazi, uporabljeni v tem členu, kažejo bolj na obstoj obveznosti rezultata, in sicer da morajo biti živali, za katere se zahteva premija, dejansko in pravilno identificirane in registrirane v različnih delih sistema za identifikacijo in registracijo govedi, ko mora pristojni organ odločiti o utemeljenosti dodelitve klavne premije.

62. Žival, „identificirana in registrirana v skladu z [Uredbo št. 1760/2000]“, je treba po mojem mnenju v smislu člena 21 Uredbe št. 1254/1999 razumeti kot žival:

– ki je individualno identificirana z ušesnimi znamkami iz člena 4 Uredbe št. 1760/2000;

– ki je individualno identificirana s potnim listom v skladu s členom 6 te uredbe;

– ki je registrirana v računalniški bazi podatkov iz člena 5 navedene uredbe in vpisana v register, ki ga kmet vodi v skladu s členom 7 iste uredbe.

63. To analizo potrjuje besedilo člena 10d Uredbe št. 3887/92, v katerem so našteta ta merila za preverjanje, ali se govedo lahko šteje kot „ugotovljena žival“ v smislu členov 10 in 10b te uredbe, torej žival, za katero so izpolnjeni vsi pogoji za dodelitev pomoči. V zvezi s tem ugotavljam, da upoštevanje roka za vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov ni izrecno navedeno med temi merili.

64. Drugič, sistematika in cilji predpisov Skupnosti o sistemu za identifikacijo in registracijo govedi in integriranem upravnem in kontrolnem sistemu za nekatere programe pomoči dokazujejo, da je zakonodajalec Skupnosti s sprejetjem člena 21 Uredbe št. 1254/1999 želel, da je dodelitev neposrednih plačil, kot je klavna premija, odvisna ne od upoštevanja postopkovnih pravil o upravljanju programov pomoči, ampak predvsem od pravilne identifikacije in registracije goveda.

65. Poleg tega, da je treba – kot smo videli – povezati člen 21 Uredbe št. 1254/1999 in člen 10d Uredbe št. 3887/92, določbe zadnje uredbe, ki se nanašajo na kontrole, potrjujejo to analizo. Tako iz člena 6(6)(d) navedene uredbe izhaja, da pregledi živine na kraju samem zajemajo predvsem kontrolo, s katero se preveri, ali je vse govedo na kmetijskem gospodarstvu, za katero so bili vloženi zahtevki ali ki je lahko predmet prihodnjih zahtevkov za pomoč, identificirano z ušesnimi znamkami in potnimi listi, vpisano v register nosilca kmetijskega gospodarstva in računalniško bazo podatkov.

66. Poleg tega ugotavljam, da je predvsem računalniška baza podatkov zelo pomembna v mehanizmu preverjanja zahtevkov za pomoč. Omogoča namreč izvajanje „navzkrižnih preverjanj“ ob upravnih kontrolah( ) in se uporablja kot referenca pri kontrolah na kraju samem( ), da se zagotovi, da zahtevki za pomoč izpolnjujejo pogoje. Kot je zapisano v uvodni izjavi 14 Uredbe št. 1760/2000, računalniška baza podatkov na splošno pripomore k „hitremu in natančnemu sledenju živali v zvezi z nadzorom programov pomoči Skupnosti“. Zato je zelo pomembno, da so podatki o govedu, ki je predmet zahtevka za pomoč, pravilno vpisani v to bazo podatkov, ko pristojni organ izvaja kontrolo. Taki podatki morajo med drugim zajemati premike na kmetijsko gospodarstvo in z njega ter vsako rojstvo in pogin živali na gospodarstvu, skupaj z datumi teh dogodkov, kot se zahteva v členu 7(1), druga alinea, te uredbe. Pravilna registracija teh podatkov v računalniški bazi je torej odločilna, da lahko pristojni organ preveri, ali so drugi pogoji za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo izpolnjeni, tako da preveri upoštevanje meril starosti od datuma rojstva, vpisanega v tej bazi, in merila obdobja obvezne reje.

67. Ko pristojni organ ob koncu upravne kontrole ali kontrole na kraju samem ugotovi, da podatki o posameznem govedu, ki je predmet zahtevka za pomoč, niso pravilno registrirani v računalniški bazi podatkov, mora sklepati, da ta žival ne izpolnjuje pogojev za pomoč in se zanjo torej ne dodeli klavna premija.

68. Nasprotno pa, če so ti podatki, ko se mora pristojni organ odločiti, ali bo premijo dodelil ali ne, pravilno vpisani v tej bazi in je torej mogoče preveriti utemeljenost zahtevka za pomoč, odkritje, da je bil v preteklosti premik ene ali več živali prepozno vpisan, kot tako ne more vplivati na samo načelo dodelitve take pomoči. Povedano drugače, tako odkritje ne more vplivati na upravičenost živali do zahtevane pomoči.

69. To misel potrjujejo določbe Uredbe št. 2419/2001, ki je nadomestila Uredbo št. 3887/92. V uvodni izjavi 28 te uredbe je potrjeno, da sta „[s]kladno s členom 21 Uredbe […] št. 1254/1999 […] pravilna identifikacija in registracija goveda pogoj za pomoč“. Poleg tega je zanimivo ugotoviti, da Uredba št. 796/2004, katere cilj je – naj spomnim – določitev podrobnih pravil za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo št. 1782/2003, v uvodni izjavi 68 določa, da je prisotnost nepravilnih podatkov v računalniški bazi podatkov ne samo „nespoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti, ampak tudi kršitev merila o izpolnjevanju pogojev“. Vendar te določbe ne omenjajo izrecno upoštevanja roka za vpis v računalniško bazo podatkov kot pogoja za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo.

70. Tretjič, treba je poudariti, da je razlaga, po kateri je upoštevanje roka za vpis premikov goveda v računalniško bazo podatkov pogoj za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo, nezdružljiva s potrebno enotnostjo pogojev za dodelitev te pomoči v vseh državah članicah Evropske unije

71. Ker je v členu 7(1), druga alinea, Uredbe št. 1760/2000 določeno, da država članica določi tak rok, ki traja od tri do sedem dni, je namreč zelo verjetno, da bo trajanje roka različno v posameznih državah članicah( ).

72. Če si lahko zamislimo, da lahko države članice v okviru določenih meja svobodno odločajo o postopkovnih pravilih v zvezi z upravljanjem programov pomoči, je nasprotno težko sprejeti, da se pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za pomoč Skupnosti razlikujejo glede na kraj, kjer ima prosilec kmetijsko gospodarstvo. Taka rešitev bi namreč povzročila neenako obravnavanje teh prosilcev. Te ugotovitve po mojem mnenju dokazujejo, da zakonodajalec Skupnosti ni nameraval postaviti upoštevanja roka za vpis v računalniško bazo podatkov kot pogoj za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo za govedo( ).

73. In končno naj dodam, da bi bilo paradoksalno, če bi še tako majhno neupoštevanje takega roka lahko samodejno povzročilo popolno izključitev upravičenosti do pomoči, medtem ko iz člena 8(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 3887/92 izhaja, da se zaradi prepozne vložitve zahtevka za pomoč zniža znesek pomoči za vsak delovni dan za 1 % zneska, do katerega bi bil nosilec kmetijskega gospodarstva upravičen, če bi zahtevek vložil pravočasno, in da se zahtevek šteje za nedopustnega, samo če zamuda znaša več kot petindvajset dni, in se zato znesek ne more več dodeliti.

74. Ob upoštevanju vseh teh ugotovitev menim, da je treba člen 21 Uredbe št. 1254/1999 razlagati tako, da upoštevanje roka za vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov, ki je določen v členu 7(1), druga alinea, Uredbe št. 1760/2000, ni pogoj, ki jih je treba izpolnjevati za klavno premijo. Torej iz teh določb ni mogoče sklepati, da prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov sam po sebi in samodejno povzroči izključitev pravice do klavne premije za te živali.

75. Zgornja analiza po mojem mnenju nikakor ni v nasprotju s cilji, ki jih je zakonodajalec Skupnosti navedel v Uredbi št. 1760/2000, in sicer povečanje nezaupanja potrošnikov v kakovost govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa, ohranitev visoke ravni javnega zdravja in krepitev trajne stabilnosti trga z govejim mesom( ).

76. Strinjam se s Komisijo, ko poudarja, da je bistveno, da sistem za identifikacijo in registracijo govedi deluje pravilno in je popolnoma zanesljiv, predvsem da lahko pristojni organi hitro odkrijejo poreklo živali v primeru epizootske bolezni. Te zahteve po učinkovitosti in zanesljivosti pomenijo, da se podatki o prihodu, odhodu, rojstvu ali poginu posamezne živali vpišejo v roku od treh do sedmih dni, določenem v členu 7(1), druga alinea, Uredbe št. 1760/2000.

77. Vendar smo v nasprotju s tem, kar trdi Komisija, videli, da se glede na upoštevne predpise Skupnosti ne zdi, da bi prekoračitev tega roka lahko samodejno povzročila popolno izključitev upravičenosti do klavne premije za zadevne živali.

78. Treba je torej še ugotoviti, kako in na kateri podlagi morajo pristojni nacionalni organi kaznovati tako prekoračitev. To bo predmet moje analize v okviru preučitve petega vprašanja.

79. Nazadnje, glede na to, da Sodišču predlagam, naj na prvo vprašanje odgovori nikalno, ni treba odgovoriti na drugo vprašanje.

B – Tretje vprašanje

80. Predložitveno sodišče želi s tem vprašanjem v bistvu izvedeti, ali se člena 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001 uporabljata za nepravilnost pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.

81. Najprej je treba povedati, da se Uredba št. 2419/2001 praviloma ne uporablja za dejstva v zadevi v glavni stvari, ker se zanje ratione temporis uporablja Uredba št. 3887/92. Vendar je Sodišče v zgoraj navedeni sodbi Gerken razsodilo, da je treba člen 2(2) Uredbe št. 2988/95( ) razlagati tako, da morajo pristojni organi v primeru zahtevka za pomoč „na žival“, za katerega ratione temporis velja Uredba št. 3887/92 in ki vsebuje nepravilnosti, katerih posledica je izrek kazni na podlagi člena 10(2)(a) te uredbe( ), retroaktivno uporabiti določbe člena 44(1) Uredbe št. 2419/2001, ker so te določbe za zadevno ravnanje milejše( ).

82. Potem ko sem to natančneje pojasnil, je treba vseeno poudariti, da nepravilnost pri uporabi Uredbe št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov, ne spada v stvarno področje uporabe členov 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001.

83. Cilj teh dveh členov je namreč predvsem določiti izjeme pri uporabi znižanj in izključitev, predvidenih v Naslovu IV te uredbe, za govedo, za katero so bili vloženi zahtevki za pomoč.

84. Kot sem povedal že zgoraj pri opisu postopka, po katerem morajo pristojni nacionalni organi obravnavati zahtevke za pomoč „na žival“ v okviru integriranega upravnega in kontrolnega sistema, je cilj znižanj in izključitev Skupnosti, ki se uporabljajo na drugi stopnji tega postopka, finančno kaznovati nosilca kmetijskega gospodarstva zaradi ugotovljene razlike med številom živali, prijavljenim v zahtevku za pomoč, in ugotovljenim številom živali, ki izpolnjujejo pogoje. V zvezi s tem opozarjam, da je ugotovljeno število živali, ki izpolnjujejo pogoje, število živali, za katere je pristojni organ preveril in potrdil upoštevanje pogojev za izpolnjevanje pogojev za pomoč.

85. Če, kot sem dokazal zgoraj, upoštevanja roka za vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov ni mogoče šteti kot pogoj, ki ga je treba izpolnjevati za klavno premijo, se zaradi ugotovitve prekoračitve tega roka ne bo spremenilo število živali, ki izpolnjujejo pogoje, ugotovljeno pri kontrolah. Torej ne bo razlike med številom živali, prijavljenim v zahtevku za pomoč, in ugotovljenim številom živali, ki izpolnjujejo pogoje, zato ni treba uporabiti znižanj in izključitev Skupnosti, predvidene v členu 10b Uredbe št. 3887/92.

86. V takem primeru torej ni mogoče uporabiti izjem od znižanj in izključitev Skupnosti, določenih v členih 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001( ).

87. Zato predlagam, naj se predložitvenemu sodišču odgovori, da se člena 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001 ne uporabljata za nepravilnost pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.

88. Ker Sodišču predlagam, naj na tretje vprašanje odgovori nikalno, ni treba odgovoriti na četrto vprašanje.

C – Peto vprašanje

89. Predložitveno sodišče želi s tem vprašanjem predvsem izvedeti, ali je treba člen 11 Uredbe (ES) št. 3887/92 in/ali člen 22 Uredbe št. 1760/2000 in člen 47(2) Uredbe št. 2419/2001 razlagati tako, da država članica lahko zniža ali izključi pravico do klavne premije z uporabo nacionalne sankcije, da bi zagotovila spoštovanje predpisov Skupnosti.

90. Najprej je treba poudariti pomen uporabe sankcij s strani pristojnega nacionalnega organa v primeru, ko nosilec kmetijskega gospodarstva prekorači rok za vpis, določen v členu 7(1), druga alinea, Uredbe št. 1760/2000. Take sankcije bodo namreč spodbudile nosilca kmetijskega gospodarstva, da spoštuje rok, določen na nacionalni ravni. V zvezi s tem se ne sme podcenjevati pomembnosti spoštovanja takega roka za zagotavljanje „učinkovite sledljivosti [goveda] v realnem času“.( ) Ta sledljivost je bistvena zaradi varovanja javnega zdravja, še toliko bolj po krizi goveje spongiformne encefalopatije. S tega vidika je uporaba sankcij na nacionalni ravni nujno potrebna za doseganje ciljev, določenih z Uredbo št. 1760/2000, in sicer izboljšanja zaupanja potrošnikov v kakovost govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa, ohranitve visoke ravni javnega zdravja in krepitve trajne stabilnosti trga z govejim mesom( ).

91. Poudarjam tudi, da je obveznost držav članic, da sprejmejo take sankcije, izrecno navedena v členu 22(1), prvi pododstavek, te uredbe, na podlagi katerega „[d]ržave članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami [navedene] uredbe“. Člen 22(1), drugi pododstavek, omejuje pooblastilo držav članic, ko natančneje navaja, da morajo biti „[k]atere koli sankcije, ki jih država članica naloži imetniku živali, […] sorazmerne resnosti kršitve“.

92. Čeprav navedeni člen 22(1) daje državam članicam diskrecijsko pravico pri odločanju o vrsti sankcije, ki jo bodo uporabile v primeru prepoznega vpisa, če je ta sorazmerna resnosti storjene nepravilnosti, menim, da imajo možnost določiti sankcije, ki obsegajo znižanje in v posebej hudih primerih celo izključitev pravice do klavne premije. Pristojni nacionalni organi se bodo lahko za presojo sorazmernosti sankcij, ki jih uporabljajo, učinkovito sklicevali na merila, kot sta ponovitev ali trajanje nepravilnosti. V primeru prekoračitve roka za vpis premikov goveda v računalniško bazo podatkov se mi zdi trajanje zamude glavno merilo, ki ga je treba upoštevati.

93. Nazadnje ugotavljam, da je zakonodajalec Skupnosti predvidel tudi druge vrste sankcij, ko je v zadnjem stavku člena 22(1), drugi pododstavek, Uredbe št. 1760/2000 določil, da „lahko zajemajo, če je upravičeno, omejitev premikov živali na gospodarstvo zadevnega imetnika ali z njega“( ). Možnost drugih vrst sankcij vseeno ne more vplivati na možnost držav članic, da za izpolnitev svoje obveznosti sprejetja vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev skladnosti z določbami Uredbe št. 1760/2000 predvidijo denarne sankcije, s katerimi znižajo ali celo izključijo pravico do klavne premije.

94. Iz zgornje analize izhaja, da je treba po mojem mnenju člen 22 Uredbe št. 1760/2000 razlagati tako, da država članica lahko zniža ali izključi pravico do klavne premije z uporabo nacionalne sankcije, da bi zagotovila upoštevanje določb te uredbe, kakršne so določbe člena 7(1), druga alinea, navedene uredbe, če je uporabljena sankcija sorazmerna resnosti kršitve.

D – Šesto vprašanje

95. Predložitveno sodišče s tem vprašanjem v bistvu predlaga Sodišču, naj razsodi, ali se izjeme od znižanj in izključitev Skupnosti, ki so določene v členih 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001, uporabljajo po analogiji za nacionalna znižanja in izključitve, s katerimi se kaznuje prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.

96. Ob preučitvi tretjega vprašanja sem Sodišču predlagal, naj predložitvenemu sodišču odgovori, da se člena 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001 ne uporabljata za nepravilnost pri uporabi Uredbe (ES) št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov. Ta člena se tudi ne uporabljata v primeru nacionalnih znižanj in izključitev, s katerimi se kaznuje taka nepravilnost. Poleg tega se besedilo člena 44(1) Uredbe št. 2419/2001 izrecno nanaša na znižanja in izključitve, predvidena v Naslovu IV iste uredbe.

97. Iz tega izhaja, da se izjeme od znižanj in izključitev Skupnosti, predvidene v členih 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001, ne morejo uporabljati za nacionalna znižanja in izključitve, s katerimi se kaznuje prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.

98. Glede na predlagani odgovor, s katerim naj Sodišče odgovori na to šesto vprašanje, ni treba preučiti sedmega in zadnjega vprašanja.

V – Predlog

99. Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev predlagam Sodišču, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je postavilo College van Beroep voor het bedrijfsleven, odgovori:

„1. Člen 21 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso je treba razlagati tako, da spoštovanje roka za vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov, ki je predvidena v členu 7(1), druga alinea, Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97, ni pogoj za izpolnjevanje pogojev za klavno premijo. Torej iz teh določb ni mogoče sklepati, da prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov sam po sebi in samodejno povzroči izgubo pravice do klavne premije za te živali.

2. Člena 44 in 45 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in nadzornega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92, se ne uporabljata za nepravilnost pri uporabi Uredbe št. 1760/2000, kot je prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.

3. Člen 22 Uredbe št. 1760/2000 je treba razlagati tako, da država članica lahko zniža ali izključi pravico do klavne premije z uporabo nacionalne sankcije, da bi zagotovila upoštevanje določb te uredbe, kakršne so določbe člena 7(1), druga alinea, navedene uredbe, če je uporabljena sankcija sorazmerna resnosti kršitve.

4. Izjeme od znižanj in izključitev Skupnosti, predvidene v členih 44 in 45 Uredbe št. 2419/2001, se ne morejo uporabljati za nacionalna znižanja in izključitve, s katerimi se kaznuje prepozen vpis premika goveda v računalniško bazo podatkov.“