Kadar je torej podjetje šele pozno in postopno začelo sodelovati pri enotni kršitvi, saj je bilo njegovo sodelovanje na začetku omejeno predvsem na sporazume, ki so bili sklenjeni v zvezi s trgom države članice, bi morala Komisija pri izračunu zneska globe upoštevati neobstoj soglasij, ki bi navedenemu podjetju dovoljevala prodajo v nekaterih državah članicah pred določenim datumom, in neobstoj dokaza, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati, da je bilo lahko podjetje vpleteno v kartel, še preden se je udeleževalo sestankov.

Drugič, za določitev zneska globe ob upoštevanju teže in trajanja kršitve, ki jo je storilo to podjetje, kadar so bila naročila nekaterih držav članic predmet razprave v navzočnosti tega podjetja, ni mogoče za celotno trajanje njegove udeležbe v kartelu upoštevati vrednosti prodaje, realizirane v državi, v kateri navedeno podjetje najprej ni bilo prisotno, predvsem ker ni imelo dovoljenja za trženje svojih proizvodov v teh državah.

Pri odmeri zneska globe naložene zaradi kršitve pravil o konkurenci, morajo biti v primeru enotne kršitve v smislu kompleksne kršitve, ki združuje vse sporazume in usklajena ravnanja na različnih trgih, na katerih niso prisotni vsi kršitelji in so morda le delno seznanjeni s celovitim načrtom, sankcije individualizirane, tako da se morajo nanašati na ravnanja in značilnosti zadevnih podjetij.

(Glej točke od 215 do 219, od 223 do 227, 233, od 240 do 249 in 251.)

V točki 29 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 so le informativno in neizčrpno naštete nekatere olajševalne okoliščine, ki se lahko upoštevajo, kot je to razvidno iz izraza „kot so“, ki je uporabljen v tej točki.

(Glej točke od 314 do 320, 323, 324 in od 326 do 328.)

Kar zadeva upravni postopek na področju konkurence, je treba razumnost trajanja postopka presojati glede na okoliščine posamezne zadeve, še zlasti njenega konteksta, ravnanja strank med postopkom, pomena spora za različna zainteresirana podjetja in zapletenost zadeve, po potrebi pa tudi glede na informacije ali dokazila, ki jih Komisija lahko predloži v zvezi s preiskavami, opravljenimi v upravnem postopku.

Trajanje takšnega postopka lahko pojasnjuje več dejavnikov. To lahko vključuje trajanje omejevalnega sporazuma, njegovo posebej široko geografsko razširjenost, delovanje omejevalnega sporazuma na geografski in časovni ravni, število sestankov, ki so potekali v okviru raznih klubov, število zadevnih podjetij, število prijav zaradi prizanesljivosti in posebej velik obseg dokumentov, ki so bili v okviru tega predloženi ali prejeti med preiskavami in so bili v različnih jezikih, Komisija pa jih je morala pregledati, različne zahteve za dodatna pojasnila, ki jih je Komisija morala nasloviti na različna zadevna podjetja ob razvoju razumevanja omejevalnega sporazuma, število naslovnikov obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, število jezikov postopka in razne zahtevke v zvezi s plačilno zmožnostjo.

Če bi trajanje upravnega postopka lahko pomenilo kršitev načela razumnega roka, ima ta kršitev lahko dve vrsti posledic. Na eni strani lahko kršitev razumnega roka – kadar je vplivala na izid postopka – povzroči razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe. Kadar gre za uporabo pravil o konkurenci, prekoračitev razumnega roka pomeni ničnostni razlog le, če gre za sklep o ugotovitvi kršitve in če je bilo ugotovljeno, da je kršitev tega načela ogrozila pravico zadevnih podjetij do obrambe. Razen v tem specifičnem primeru pa nespoštovanje obveznosti sprejetja odločitve v razumnem roku ne vpliva na veljavnost upravnega postopka na podlagi Uredbe št. 1/2003. Ker ima spoštovanje pravice do obrambe izjemen pomen v upravnih postopkih na področju konkurence, je treba preprečiti, da bi bila ta pravica nepopravljivo okrnjena zaradi predolge preiskovalne faze in da bi to trajanje lahko oviralo pridobitev dokazov za izpodbijanje obstoja ravnanj, za katera bi zadevna podjetja lahko odgovarjala. Zato preizkus morebitnega oviranja izvrševanja pravice do obrambe ne sme biti omejen samo na fazo, v kateri ima ta pravica polni učinek, to je na drugo fazo upravnega postopka. Presoja vira morebitne oslabitve učinkovitosti pravice do obrambe se mora raztezati na ves postopek in se nanašati na njegovo celotno trajanje.

Na drugi strani lahko sodišče Unije zaradi kršitve razumnega roka – kadar ni vplivala na izid postopka – pri izvrševanju svoje neomejene pristojnosti ustrezno popravi kršitev, ki je posledica prekoračitve razumnega roka upravnega postopka, in to tako, da po potrebi zniža znesek naložene globe.

(Glej točke 336, od 338 do 342, 354 in 355.)