Keywords

Summary



Keywords

1. Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Noseče delavke in delavke, ki so pred kratkim rodile ali ki dojijo – Direktiva 92/85 – Pojem „delavec“

(Direktiva Sveta 92/85)

2. Socialna politika – Delavci in delavke – Dostop do zaposlitve in delovni pogoji – Enako obravnavanje – Direktiva 76/207 – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Direktivi 92/85 in 86/613 – Odpoklic člana uprave zaradi nosečnosti – Nedopustnost

(direktive Sveta 76/207, člena 2(1) in (7) ter 3(1)(c), 92/85, člen 10, in 86/613)

Summary

1. Člana uprave kapitalske družbe, ki za to družbo opravlja storitve in je del te družbe, je treba šteti za delavca za namene Direktive 92/85 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, če svojo dejavnost nekaj časa opravlja pod vodstvom ali nadzorom drugega organa te družbe in če za to dejavnost prejema plačilo. Nacionalno sodišče mora preveriti elemente dejanskega stanja, ki so potrebni za presojo, ali je tako v sporu, o katerem odloča.

V zvezi s tem sui generis pravna narava delovnega razmerja glede na nacionalno pravo ne more imeti nikakršnih posledic za status delavca v smislu prava Unije. Če oseba določen čas v korist druge osebe in po njenih navodilih opravlja delo, za katero prejema plačilo, je narava pravnega razmerja, ki jo povezuje z drugo stranko v delovnem razmerju, brez pomena za uporabo Direktive 92/85. Poleg tega status člana uprave kapitalske družbe kot tak ne izključuje tega, da je zadevna oseba v razmerju podrejenosti glede na to družbo. Proučiti je namreč treba pogoje, pod katerimi je bil član uprave zaposlen, vrsto nalog, ki so mu bile zaupane, okvir, v katerem se te naloge opravljajo, obseg pooblastil zadevne osebe in nadzor, ki se nad njo izvaja v družbi, ter okoliščine, v katerih jo je mogoče odpoklicati.

(Glej točke 39, 40, 47 in 56 ter točko 1 izreka.)

2. Člen 10 Direktive 92/85 je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki dopušča odpoklic člana uprave kapitalske družbe brez kakršne koli omejitve, če je zadevna oseba „noseča delavka“ v smislu te direktive in je sklep o njenem odpoklicu v bistvu posledica njene nosečnosti. Tudi če zadevni član uprave nima tega statusa, ostane dejstvo, da se odpoklic člana uprave – ki opravlja naloge kot del te družbe in zanjo za plačilo opravlja storitve – zaradi nosečnosti ali iz razloga, ki je v bistvu posledica nosečnosti, lahko nanaša le na ženske in zato pomeni neposredno diskriminacijo na podlagi spola, ki je v nasprotju s členoma 2(1) in (7) ter 3(1)(c) Direktive 76/207 o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/73.

Cilj, ki mu sledijo pravila prava Unije o enakosti med moškimi in ženskami na področju pravic nosečih žensk ali žensk, ki so pred kratkim rodile, je namreč varovati te delavke, preden rodijo in po tem. Tega cilja, ki ga imata tako Direktiva 92/85 kot Direktiva 76/207, ne bi bilo mogoče doseči, če bi bilo varstvo pred odpustom, ki se po pravu Unije priznava nosečnicam, odvisno od uradne opredelitve njihovega delovnega razmerja po nacionalnem pravu ali od izbire – ob njihovi zaposlitvi – med eno ali drugo vrsto pogodbe. Ne glede na to, katera direktiva se uporablja, je treba zadevni osebi zagotoviti varstvo, ki je s pravom Unije priznano nosečnicam, če je bilo pravno razmerje, ki jih povezuje z drugo osebo, odpovedano zaradi njihove nosečnosti.

(Glej točke od 68 do 70 in 74 ter točko 2 izreka.)