Zadeva T‑456/10

Timab Industries

in

Cie financière et de participations Roullier (CFPR)

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Evropski trg fosfatov za krmo — Sklep o ugotovitvi kršitve člena 101 PDEU — Dodelitev prodajnih kvot, usklajevanje cen in prodajnih pogojev ter izmenjava občutljivih poslovnih podatkov — Umik tožečih strank iz postopka poravnave — Globe — Obveznost obrazložitve — Teža in trajanje kršitve — Sodelovanje — Neuporaba razpona verjetnih glob, sporočenih v postopku poravnave“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (osmi razširjeni senat) z dne 20. maja 2015

(Uredbi Komisije št. 773/2004, člen 10a(2) in št. 622/2008; Obvestila Komisije 2002/C 45/03, 2006/C 210/02 in 2008/C 167/01)

Konkurenca – Upravni postopek – Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah – Obvezna vsebina – Spoštovanje pravice do obrambe – Navedba glavnih dejanskih in pravnih elementov, zaradi katerih je lahko naložena globa – Zadostne navedbe v zvezi z določitvijo zneska globe glede na pravico do izjave

(člen 101 PDEU; Uredba Sveta št. 1/2003; Uredbi Komisije št. 773/2004, člen 10a, in št. 622/2008; Obvestili Komisije 2006/C 210/02 in 2008/C 167/01)

Kadar v kartelnih zadevah poravnava ne zajema vseh udeležencev kršitve, kot na primer, če se podjetje umakne iz postopka poravnave, Komisija sprejme na eni strani odločitev po poenostavljenem postopku (postopek poravnave), katere naslovniki so udeleženci kršitve, ki so se odločili poravnati, in ki odraža pripravljenost vsakega od njih, in na drugi strani odločitev po rednem postopku, katere naslovniki so udeleženci kršitve, ki se niso odločili poravnati. Vendar gre tudi v takem mešanem primeru, v katerem sta sprejeti dve odločitvi z različnimi naslovniki in na podlagi dveh različnih postopkov, za udeležence enega in istega kartela, tako da je treba spoštovati načelo enakega obravnavanja. To načelo zahteva, da se primerljiva dejanska stanja ne obravnavajo različno in da se različna dejanska stanja ne obravnavajo enako, če takšno obravnavanje ni objektivno upravičeno. Kot izhaja iz navedenega, je postopek poravnave upravni postopek, ki je alternativen rednemu upravnemu postopku – ki je kontradiktoren – od zadnjenavedenega drugačen in ima nekatere posebnosti, kot je vnaprejšnje obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah in obvestilo o verjetni najvišji globi. Smernice za izračun glob, ki se jih naloži na podlagi člena 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, so v tem okviru vseeno v celoti uporabljive. To pomeni, da pri določitvi zneska globe ni mogoče izvajati diskriminacije med udeleženci istega kartela z uporabo različnih elementov in metod izračunavanja, za katere ne veljajo posebnosti postopka poravnave, kot je uporaba 10-% znižanja zaradi poravnave. (Glej točke od 71 do 74.)

Zmanjšanje globe zaradi sodelovanja v upravnem postopku je upravičeno le, kadar ravnanje zadevnega podjetja omogoča Komisiji, da lažje ugotovi obstoj kršitve in jo glede na okoliščine primera tudi odpravi. Če se prošnja za uporabo Obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah nanaša na nek drug kartel, torej ne na kartel, ki ga Komisija obravnava, in ki je vrh tega zastaral, ne obstaja nobena dodana vrednost in Komisija ni dolžna nagraditi tega sodelovanja, ker ne olajša preiskave. Ta obrazložitev se uporablja tudi za sodelovanje „zunaj prizanesljivosti“. (Glej točki 92, 93.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 98.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 99.)

Na področju konkurence je razpon glob instrument, ki je edinstveno in specifično povezan s postopkom poravnave. Na podlagi člena 10a(2) Uredbe (ES) št. 773/2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 [ES] in 82 [ES] lahko izrecno službe Komisije obvestijo zadevne stranke v okviru pogovorov o poravnavi o oceni glob, ki jim bodo naložene, ob upoštevanju navodil iz Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, določb Obvestila o vodenju postopkov poravnave za sprejetje odločb v skladu s členoma 7 in 23 Uredbe št. 1/2003 v kartelnih zadevah in Obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah, če je umestno. Če podjetje ne predloži vloge za poravnavo in se tako umakne iz postopka poravnave, bo postopek za sprejetje končne odločbe potekal v skladu s splošnimi določbami Uredbe (ES) št. 773/2004 in ne v skladu z določbami, ki urejajo postopek poravnave. Tu gre torej za položaj, imenovan „tabula rasa“, v katerem je treba odgovornost še ugotoviti. Iz tega tudi izhaja, da je razpon, sporočen med postopkom poravnave, brez pomena, ker gre za instrument, lasten temu postopku. Bilo bi nelogično in celo neprimerno, da bi bila Komisija zavezana uporabiti ali se sklicevati na razpon glob, ki izhaja iz drugega postopka, ki je sedaj opuščen. Določitev razpona glob bi bila namreč v času obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah v nasprotju s popolnoma pripravljalnim značajem takega akta in bi bila z njo Komisiji odvzeta vsaka možnost, naložiti globo, prilagojeno novim okoliščinam, ki so obstajale ob sprejetju njenega sklepa, in mora torej upoštevati nove trditve ali dokaze, ki so ji bili podani v rednem upravnem postopku in ki lahko vplivajo na določitev zneska globe, ki ga je treba naložiti. Ob isti logiki nima Komisija nič težavnejše obveznosti obrazložitve, če se zateče k postopku poravnave, ki je pozneje opuščen, z namenom olajšati razrešitev spora, kot je obveznost, ki jo ima ob sprejetju sklepa na podlagi rednega postopka. (Glej točke 100, 101, od 104 do 107.)

V pravu Skupnosti namreč prevladuje načelo prostega predlaganja dokazov in edino upoštevno merilo za presojo predloženih dokazov je njihova verodostojnost. Nobena določba ali splošno načelo prava Unije Komisiji ne prepoveduje, da bi proti podjetju uporabila izjave drugih podjetij. Izjave, podane v okviru prošnje za uporabo Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov (obvestila o prizanesljivosti) pa imajo nezanemarljivo dokazno moč. Tako razlogovanje se lahko uporabi za izjave, ki učinkujejo proti podjetju, ki je zaprosilo za uporabo obvestila o prizanesljivosti. Dejstvo je, da če tako podjetje svojo izjavo spremeni ali jo pozneje razlaga drugače, jo bo Komisija in nato sodišče, če ni drugih dokazov, težko upoštevala zaradi njene zmanjšane dokazne vrednosti. V takem primeru se od Komisije ne pričakuje, da bo proti podjetju nujno uporabila njegove prve izjave. (Glej točko 115.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 132, 133.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 154, 155.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točko 161.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 177, 178, 184.)