Zadeva T-154/10

Francoska republika

proti

Evropski komisiji

„Državne pomoči — Pomoč, ki naj bi jo izvajala Francija v obliki neomejenega implicitnega poroštva za podjetje La Poste zaradi njegovega statusa osebe javnega prava — Sklep, s katerim je bila pomoč razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom — Ničnostna tožba — Pravni interes — Dopustnost — Dokazno breme za obstoj državne pomoči — Prednost“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 20. septembra 2012

Glej besedilo sodbe. (Glej točki 36 in 37.)

Sklep komisije, s katerim je ugotovljen obstoj državne pomoči podjetju v obliki neomejenega poroštva in je ta pomoč razglašena za nezdružljivo s skupnim trgom, je nujno namenjen ustvarjanju zavezujočih pravnih učinkov in je zato izpodbojni akt na podlagi člena 263 PDEU. Glede tega je treba navesti, da ne glede na to, da je država članica iz lastnih razlogov, in brez vsakršne prisile s strani Komisije, odločila, da bo ukrep, ki je bil s sklepom Komisije opredeljen kot obstoječa pomoč, ukinila več mesecev pred sprejetjem tega sklepa, je bila država članica pravno zavezana k izvršitvi izpodbijanega sklepa. To, da je lahko pri izvršitvi izpodbijanega sklepa obstajal stek interesov, ki jih zagovarja Komisija, in interesov države članice, zadnji ne more preprečiti, da zoper ta sklep vloži ničnostno tožbo. S tako preprečitvijo bi bile namreč države članice kaznovane glede na to, ali so našle lasten interes za uskladitev z odločitvijo Komisije ali ne, in bi bila ta izredno subjektivna. Preučitev vprašanja, ali je dani akt lahko predmet ničnostne tožbe, ker ustvarja ali namerava ustvariti zavezujoče pravne učinke, ki škodujejo interesom tožeče stranke, pa mora temeljiti na objektivni presoji vsebine tega akta. (Glej točki 38 in 40.)

Glej besedilo sodbe. (Glej točke od 54 do 56.)

Glej besedilo sodbe. (Glej točko 58.)

Glej besedilo sodbe. (Glej točko 59.)

Glej besedilo sodbe. (Glej točko 65.)

Glej besedilo sodbe. (Glej točke 66, 76, 78, 83, 84, 87, 90, 91, 94, 96 in 98.)

Odobritev poroštva pod pogoji, ki niso tržni, kot je neomejeno poroštvo, odobreno brez protidajatve, na splošno pomeni podelitev prednosti upravičeni osebi, ker povzroči izboljšanje finančnega položaja upravičenca z zmanjšanjem običajnih obremenitev njegovega proračuna. Pojem pomoči je splošnejši od pojma subvencije, ker zajema ne le aktivna ravnanja, kot so subvencije, ampak tudi državne ukrepe, ki v različnih oblikah zmanjšujejo obremenitve, ki jih običajno nosijo podjetja, in ki so potemtakem, ne da bi bili subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enake učinke. Pri presoji, ali državni ukrep pomeni pomoč, je torej treba ugotoviti, ali podjetje, ki pomoč prejme, pridobi gospodarsko ugodnost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi. Neomejeno državno poroštvo njegovemu upravičencu zlasti omogoča, da pridobi ugodnejše pogoje financiranja od tistih, ki bi jih pridobil zgolj na podlagi njegovih odlik, in zato zmanjšuje obremenitev njegovega proračuna. Komisija se zaradi dokazovanja, da je oseba javnega prava pridobivala ugodnejše kreditne pogoje in finančno prednost, lahko sklicuje na stališča bonitetnih agencij in, natančneje, na najpomembnejše med njimi. Ker je dokazano, da trg upošteva bonitetne ocene pomembnih bonitetnih agencij za oceno posojila, ki naj se odobri posameznemu podjetju, bonitetna ocena teh agencij, ki je boljša od tiste, ki bi bila dana, če ne bi obstajalo poroštvo, lahko povzroči prednost za osebo javnega prava, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi pridobila. (Glej točke od 106 do 109.)