*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2012 :591 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 27. septembra 2012  
Jeziki postopka: nemščina, angleščina in francoščina.„Skupna kme tijska p olitika — Skupna ureditev trgov — Proizvajalci sladkorja in izoglukoze — 
Izračun proizvodnih da jatev — Veljavnost načina izračuna, pri ka terem s e upoštevajo fiktivni zneski 
nadomestil za sladkor, izvožen brez nadomestil — Retroaktivna veljavnost uredbe — Menjalni tečaj — 
Prisoditev obresti“
V združenih zadevah C-113/10, C-147/10 in C-234/10,
katerih predmet so predlogi za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki s o jih vložili 
Finanzgericht D üsseldorf (C-113/10) (Nemčija), High Court of Justice (England & Wales), Ch ancery 
Division ( C-147/10) (Združeno kra ljestvo), in Tribunal de grande instance de Nanterre (C-234/10) 
(Francija) z odločbami z dne 22 . februarja, 12. marca in 6. maja 2010 , ki s o prispele na Sodišče 2. in 
29. marca ter 12. maja 2010 , v postopkih
Zuckerfabrik Jülic h A G (C-113/10)
proti
Hauptzollamt Aac hen,
British Sugar plc (C-147/10)
proti
Rural Payments Agency, an Executive Agency of the De partment for Environment, Food & Ru ral 
Affairs,
in
Tereos – Un ion de c oopératives ag ricoles à capital variable (C-234/10)
proti
Directeur général des douanes et d roits indirects,
Receveur principal des douanes et d roits indirects de G ennevilliers,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi J.-C. Bonichot, predsednik senata, A. Prechal, sodnica, K. Schiemann, L. Bay Larsen 
(poročevalec), sodnika, in C. Toader, sodnica,
2 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 30. junija 2011 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Zuckerfabrik Jülich AG H .-J. Prieß in B. Sachs, odvetnika,
— za British Su gar plc K. Lasok, Q C, in G. Facenna, barrister,
— za Tereos – Union d e coopératives agricoles à capital variable, N. Coutrelis, odvetnik,
— za nemško v lado T. Henze in J. Möller, zastopnika,
— za vlado Združenega kra ljestva S. Hathaway in H. Walker, zastopnika,
— za francosko v lado G. de Bergues in B. Cabouat, zastopnika,
— za špansko v lado F. Díez Moreno, zastopnik,
— za litovsko v lado R. Mackevičienė in R. Krasuckaitė, zastopnici,
— za avstrijsko v lado E. Riedl, zastopnik,
— za Evropsko ko misijo P. Rossi, B. Schima, D. Bianchi in K. Banks, zastopniki,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke n a obravnavi 27. oktobra 2011
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlogi za sprejetje predhodne odločbe se nanašajo v glavnem n a ve ljavnost Uredbe Komisije (ES) 
št. 1193 /2009 z dne 3. novembra 2009 o popravku u redb (ES) št. 1762 /2003 , (ES) št. 1775 /2004 , (ES) 
št. 1686 /2005 in (ES) št. 164/2007 o določitvi zneskov za proizvodne da jatve v sektorju sladkorja za 
tržna leta 2002 /2003 , 2003 /2004 , 2004 /2005 , 2005 /2006 ( UL L 321, str. 1).
2 Ti predlogi so bili vloženi v okviru sporov me d Zuckerfabrik Jülich AG (v nadaljevanju: Jülich) in 
Hauptzollamt Aachen, me d British Su gar p lc (v nadaljevanju: British Su gar) in R ural Payments 
Agency, an E xecutive A gency of th e D epartment for Environment, F ood & Rural Affairs (v 
nadaljevanju: Rural Payments Agency), ter me d Tereos – U nion d e coopératives agricoles à capital 
variable (v nadaljevanju: Tereos) ter dir ecteur général des douanes et dr oits indirects in receveur 
principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers (Francija), in sicer zaradi da jatev, plačanih 
bodisi za vsa tržna leta od 2002 /2003 d o 2005 /2006 b odisi za posamezna izmed njih.
Pravni okvir
3 Člen 8(1) Sklepa Sveta z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev E vropskih skupnosti 
(2000 /597/ES, Euratom) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 3, str. 200) določa, da 
države č lanice zbirajo lastna sredstva Evropskih skupnosti, kot so zlasti dajatve, predvidene v okviru 
skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja, v skladu z nacionalnimi pravili, uvedenimi z zakoni in 
drugimi predpisi, ki s e po potrebi prilagodijo, da i zpolnjujejo zahteve p ravil Skupnosti.
ECLI:EU:C:2012 :591 3SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
4 Glede teh da jatev isto ve lja na podlagi člena 8(1) Sklepa Sveta z dne 7. junija 2007 o sistemu virov 
lastnih sredstev E vropskih skupnosti (2007 /436/ES, Euratom) (UL L 163, str. 17), s katerim je bil 
v skladu z njegovim členom 10 ra zveljavljen Sklep 2000 /597 z učinkom od 1. januarja 2007 .
5 Uredba Sveta (ES) št. 1260 /2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (UL L 178, 
str. 1, v nadaljevanju: temeljna uredba), ki j e bila razveljavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 
20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (UL L 58, str. 1), je določala zlasti sistem 
samofinanciranja sektorja sladkorja s proizvodnimi dajatvami.
6 V skladu z enajsto uvodno i zjavo temeljne uredbe skupna ureditev trgov za sladkor temelji po eni 
strani na načelu, da j e proizvajalec polno finančno o dgovoren za izgubo v vsakem t ržnem l etu, ki o b 
upoštevanju kv ot izhaja iz prodaje tistega dela proizvodnje Skupnosti, ki p resega no tranjo porabo 
Skupnosti, in po dr ugi strani na diferenciaciji cenovnih jamstev z a prodajo, ki i zražajo proizvodno 
kvoto, dodeljeno p osameznim podjetjem.
7 V skladu s trinajsto uvodno izjavo te uredbe bodo proizvajalci še naprej prevzeli finančno o dgovornost 
s plačilom o snovne p roizvodne da jatve z a vso p roizvodnjo sladkorja A in B, o mejeno n a 
2 % intervencijske c ene za beli sladkor, ter da jatve B, ki s e plačuje za proizvodnjo sladkorja B do 
največ 37 ,5 % prej navedene cene. Ker s temi omejitvami ni mogoče doseči samofinanciranja sektorja 
za nekatera tržna leta, je v takšnih primerih treba zaračunati dodatno da jatev.
8 V štirinajsti uvodni izjavi je navedeno:
„Zaradi e nakopravnega obravnavanja je treba dodatno da jatev o bračunati za vsako p odjetje na osnovi 
njegovega deleža v prihodkih iz proizvodnih da jatev, ki j ih je plačalo za določeno t ržno leto. Zato se 
določi ko eficient za celotno S kupnost, ki p redstavlja ra zmerje me d določeno s kupno i zgubo in 
skupnimi prihodki iz proizvodnih da jatev z a zadevno t ržno l eto. Prav tako je treba določiti pogoje, 
pod ka terimi prodajalci sladkorne pe se in sladkornega trsa sodelujejo pri odpravljanju nepokritih izgub 
za zadevno tržno leto.“
9 V zvezi z izračunom teh da jatev je v členu 15 temeljne uredbe določeno:
„1.Pred kon cem v sakega tržnega leta se ugotovi:
(a) predvideno p roizvodnjo sladkorja A in B, izoglukoze A in B ter inulinskega sirupa A in B, ki s e 
pripiše zadevnemu tržnemu letu;
(b) predvideno ko ličino s ladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki s e v tekočem t ržnem l etu proda 
za porabo v Skupnosti;
(c) presežek, ki s e izvozi in se izračuna tako, da s e ko ličina iz (b) odšteje od ko ličine iz (a);
(d) predvideno p ovprečno i zgubo ali povprečni dohodek n a tono s ladkorja gl ede na izvozne 
obveznosti, ki j ih je treba izpolniti v tekočem t ržnem l etu.
Ta povprečna izguba ali povprečni dohodek ustreza razliki me d skupnim zneskom n adomestil in 
skupnim zneskom da jatev gl ede na skupno tonažo zadevnih izvoznih obveznosti;
(e) predvideno s kupno i zgubo ali dohodek, ki s e izračuna tako, da s e presežek iz (c) pomnoži 
s povprečno izgubo ali dohodkom iz (d).
4 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
2. Pred kon cem t ržnega leta 2005 /2006 in brez poseganja v člene 10(3), (4), (5) in (6) se za tržna leta 
[od] 2001 /2002 d o 2005 /2006 ku mulativno u gotovi:
(a) presežek z a izvoz, ki s e izračuna n a o snovi kon čne p roizvodnje sladkorja A in B, 
izoglukoze A in B ter inulinskega sirupa A in B in kon čne proizvodnje sladkorja, izoglukoze in 
inulinskega sirupa, ki s e proda za porabo v Skupnosti;
(b) povprečno i zgubo ali dohodek na tono s ladkorja, ki i zhaja iz skupne izvozne obveznosti in se 
izračuna z uporabo me tode iz drugega pododstavka o dstavka 1(d);
(c) skupno izgubo ali dohodek, ki s e izračuna tako, da s e presežek iz (a) pomnoži s povprečno izgubo 
ali dohodkom iz (b);
(d) skupni znesek zaračunanih osnovnih proizvodnih da jatev in da jatev B.
Predvidena skupna izguba ali skupni dohodek iz odstavka 1(e) se prilagodi v skladu z razliko me d 
zneskoma iz (c) in (d).
[…]
8. Izvedbene določbe za uporabo tega člena bodo sprejete v skladu s postopkom iz člena 42(2), še zlasti 
pa bodo zajemale:
— zneske da jatev, ki j ih je treba zaračunati,
[…]“
10 Po razglasitvi sodbe z dne 8. maja 2008 v združenih zadevah Zuckerfabrik Jülich in dr ugi (C-5/06 in od 
C-23/06 d o C-36/06, ZOdl., str. I-3231 ) in sklepa z dne 6. oktobra 2008 v združenih zadevah SA FBA 
(od C-175/07 d o C-184/07) je Evropska ko misija sprejela Uredbo št. 1193 /2009 , s katero je popravila 
Uredbo Komisije (ES) št. 1762 /2003 z dne 7. oktobra 2003 o določitvi zneskov za proizvodne da jatve 
in ko eficienta za dodatne da jatve v sektorju sladkorja za tržno l eto 2002 /2003 ( UL L 254, str. 4), 
Uredbo Komisije (ES) št. 1775 /2004 z dne 14. oktobra 2004 o določitvi zneskov za proizvodne da jatve 
trgov za sladkor za tržno leto 2003 /2004 ( UL L 316, str. 64) in Uredbo Komisije (ES) št. 1686 /2005 
z dne 14. oktobra 2005 o določitvi zneskov za proizvodne da jatve in ko eficienta za dodatne da jatve 
v sektorju sladkorja za tržno l eto 2004 /2005 ( UL L 271, str. 12), ki j ih je Sodišče ra zglasilo za 
neveljavne, ter Uredbo Komisije (ES) št. 164/2007 z dne 19. februarja 2007 o določitvi zneskov za 
proizvodne da jatve v sektorju sladkorja za tržno leto 2005 /2006 ( UL L 51, str. 17), ki p rav tako temelji 
na me todi, ki j o je Sodišče razglasilo za neveljavno z a tržna leta 2002 /2003 , 2003 /2004 in 2004 /2005 . 
Komisija je zato proizvodne da jatve v sektorju sladkorja za tržna leta od 2002 /2003 d o 2005 /2006 
ponovno d oločila z retroaktivnim učinkom.
11 V uvodnih izjavah 5 in 6 Uredbe št. 1193 /2009 j e navedeno:
„(5)Sodišče je v sodbi z dne 8. maja 2008 v združenih zadevah C-5/06 in C-23/06 d o C-36/06 
sklenilo, da p regled U redbe Komisije (ES) št. 1837 /2002 z dne 15. oktobra 2002 o določitvi 
zneskov za proizvodne dajatve in ko eficienta za dodatne dajatve v sektorju sladkorja za tržno leto 
2001 /2002 [( UL L 278, str. 13)] ni izključil obstoja no benega dejavnika, ki b i lahko vp lival na 
njeno ve ljavnost. Z a določitev z neskov za proizvodne da jatve v navedenem t ržnem l etu bi 
Komisija izračunala povprečje izgube na osnovi skupnih ko ličin izvoženega sladkorja v obliki 
predelanih proizvodov, ne glede na to, ali so te upravičene do nadomestil ali ne.
ECLI:EU:C:2012 :591 5SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
(6) Zato je primerno, da K omisija z uporabo enake me tode izračunavanja, kot se je uporabljala za 
tržno l eto 2001 /2002 , določi zneske z a proizvodne da jatve in po potrebi ko eficient za dodatne 
dajatve.“
12 V členih od 1 do 4 U redbe št. 1193 /2009 s o določeni zneski proizvodnih da jatev v sektorju sladkorja za 
tržna leta od 2002 /2003 d o 2005 /2006 .
13 Člen 3 Uredbe št. 1193 /2009 d oloča:
„Člena 1 in 2 Uredbe (ES) št. 1686 /2005 s e nadomestita z naslednjim:
‚[…]
Člen 2
Za tržno l eto 2004 /2005 s e ko eficient iz člena 16(2) [temeljne uredbe] določi na 0,25466 z a Češko, 
Latvijo, Litvo, Madžarsko, Poljsko, Slovenijo in Slovaško ter na 0,14911 z a ostale države.’“
14 Člen 6 Uredbe št. 1193 /2009 d oloča:
„Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja od 8. oktobra 2003 .
Člen 2 se uporablja od 15. oktobra 2004 .
Člen 3 se uporablja od 18. oktobra 2005 .
Člen 4 se uporablja od 23. februarja 2007 .“
15 Splošno s odišče Evropske u nije je s sodbo z dne 29. septembra 2011 v zadevi Poljska p roti Komisiji 
(T-4/06, neobjavljena v ZOdl.) razsodilo:
„Člen 2 Uredbe (ES) št. 1686 /2005 [ …], kot je bila spremenjena s členom 3 Uredbe (ES) št. 1193 /2009 
[…], se razglasi za ničen.“
Spora o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Zadeva C-113/10
16 Družba Jülich je proizvajalka sladkorja.
17 Hauptzollamt Aachen (glavni carinski urad v Aix-la-Chapellu) je z odločbami z dne 21. oktobra 2003 , 
26. oktobra 2005  in 21. februarja 2007 dr užbi Jülich naložil proizvodne da jatve z a tržna leta 
2002 /2003 , 2004 /2005 in 2005 /2006 . Pri tem s e je skliceval na tri uredbe Komisije, in sicer za tržno leto 
2002 /2003 n a Uredbo št. 1762 /2003 , za tržno leto 2004 /2005 n a Uredbo št. 1686 /2005 in za tržno leto 
2005 /2006 n a Uredbo št. 164/2007 .
18 Družba Jülich je izpodbijala naložitev p roizvodnih da jatev za ta tržna leta, zato je vložila ugovor zoper 
odločbo z dne 26. oktobra 2005 i n predlagala spremem bo odločb z dne 21. oktobra 2003 i n z dne 
21. februarja 2007 . Pri tem j e navedla, da s o uredbe št. 1762 /2003 , št. 1686 /2005 in št. 164/2007 
neveljavne, saj je Komisija napačno d oločila stopnje dajatev.
6 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
19 Hauptzollamt Aachen je z odločbama z dne 28 . in 29. decembra 2009 n a podlagi Uredbe št. 1193 /2009 
določil proizvodne da jatve, ki j ih je dr užba Jülich dolgovala za tržna leta 2002 /2003 , 2004 /2005 in 
2005 /2006 .
20 Družba Jülich je zoper ti odločbi vložila tožbo pri Finanzgericht D üsseldorf, z obrazložitvijo, da j e 
Uredba št. 1193 /2009 n eveljavna.
21 Če bi Komisija ponovno i zračunala ne le celotne zneske n adomestil za izvoze, temve č tudi skupne 
zneske n adomestil za tržna leta, na ka tera se nanaša spor o glavni stvari, in pri tem z a izvoze brez 
nadomestil uporabila fiktivna nadomestila, predložitveno s odišče dvomi, da j e no va ureditev, ki b i 
presegala pogoje, določene v zgoraj navedeni sodbi Zuckerfabrik Jülich in dr ugi, in bi se uporabila za 
že zaključena tržna leta, združljiva s prepovedjo retroaktivne veljavnosti, ki j e načelo prava Unije.
22 Finanzgericht D üsseldorf je s sklepom z dne 2. marca 2010 p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali je Uredba št. 1193 /2009 ve ljavna?“
Zadeva C-147/10
23 Družba British Su gar, ki j e proizvajalka sladkorja, je s tožbo zahtevala vračilo proizvodnih da jatev, ki j ih 
je Rural Payments Agency preplačala za tržna leta od 2002 /2003 d o 2005 /2006 .
24 Družba British Su gar je na podlagi svoje razlage zgoraj navedene sodbe Zuckerfabrik Jülich in dr ugi 
izračunala, da p resežek, ki g a je plačala za tržna leta od 2002 /2003 d o 2005 /2006 , znaša približno 
12 531 000  EUR b rez obresti.
25 Rural Payments Agency trdi, da U redba št. 1193 /2009 z daj določa pravno f ormulo za izračun preveč 
plačanega zneska, dolgovanega dr užbi British Su gar, ki j e pravno z avezujoča za zadevne stranke in 
predložitveno s odišče. Trdi, da j e v skladu s to uredbo znesek, ki j e dolgovan dr užbi British Su gar, 
366 590 ,79 GBP in da s e ji lahko izplača samo ta znesek.
26 Po m nenju dr užbe British Su gar je Uredba št. 1193 /2009 n eveljavna zlasti zaradi e nake b istvene 
napake, ki j e Sodišče vodila k razglasitvi neveljavnosti uredb št. 1762 /2003 , 1775 /2004 in 1686 /2005 . 
V metodi izračuna, ki j e bila sprejeta v novi uredbi, zlasti izračuna „povprečne izgube na tono“ iz 
člena 15(1)(d) temeljne uredbe, naj bi se upoštevale hipotetične izgube, ki o dražajo nadomestila za 
izvoz, ki s o bila nacionalno d ostopna, vendar n ikoli dejansko izplačana. Uredba št. 1193 /2009 n aj bi 
s tem t udi umetno p ovečala skupno izgubo, navedeno v členu 15(1)(e) temeljne uredbe.
27 Poleg tega naj Komisija ne bi bila pristojna za sprejetje Uredbe št. 1193 /2009 n a podlagi temeljne 
uredbe, zlasti ker temeljna uredba, ki j e bila razveljavljena, v času sprejetja no ve u redbe ni več veljala. 
Ker pristojnost v skladu s temeljno u redbo ni obstajala, naj bi bil za določitev p roizvodnih da jatev 
v skladu s členom 43 PD EU pristojen Svet.
28 Dalje, Uredba št. 1193 /2009 b i bila neveljavna tudi v delu, v katerem d oloča, da s e za plačila, ki n iso 
izražena v eurih, uporabijo me njalni tečaji, ki s o ve ljali ob izračunu prvotno p replačanih da jatev, ne pa 
menjalni tečaji, ki s o veljali v času izplačil nadomestil.
29 Rural Payments Agency trdi, da č e se izkaže, da U redba št. 1193 /2009 s ledi s trukturi U redbe 
št. 1837 /2002 , pregled ka tere ni pokazal ničesar, kar b i lahko vp livalo na njeno ve ljavnost, je mogoče, 
da je torej Sodišče njeno me todologijo posredno p otrdilo.
ECLI:EU:C:2012 :591 7SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
30 Glede me njalnega tečaja (EUR/GBP) bi bilo treba uporabiti tistega, ki j e ve ljal v času prvotnega 
izračuna proizvodnih da jatev za sladkor.
31 Nazadnje, Rural Payments Agency me ni, da dr užbi British Su gar ne dolguje obresti za no bena od povračil 
preplačanih dolgovanih da jatev. Kakršno k oli povračilo temu podjetju preplačanih zneskov bi torej 
moralo ustrezati sorazmernemu povračilu, ki ga Komisija zagotovi Rural Payments Agency v skladu 
s sistemom virov lastnih sredstev Skupnosti. Če v zakonodaji Unije ni pravne podlage glede lastnih virov 
sredstev, ki bi omogočila dr žavam članicam izterjavo obresti od Komisije v zvezi s takim p ovračilom, 
Rural Payments Agency me ni, da i sto načelo velja za kakršno k oli povračilo družbi British Su gar.
32 V teh okoliščinah je High Court of Justice (England & Wales), Ch ancery Division, prekinilo odločanje 
in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je Uredba [št. 1193 /2009 ] neveljavna ob upoštevanju [zgoraj navedene] sodbe [Zuckerfabrik 
Jülich in dr ugi] in [zgoraj navedenega] sklepa [SAFBA]?
2. Ali je Uredba [št. 1193 /2009 ] neveljavna tudi dr ugače, ob upoštevanju pravne podlage, na podlagi 
katere je bila sprejeta, in sicer [temeljne] uredbe?
3. Ali je treba pri izračunu izplačljivih nadomestil ob upoštevanju preplačil proizvodnih da jatev z a 
sladkor v tržnih letih 2002 /2003 , 2003 /2004 , 2004 /2005 in 2005 /2006 ve ljaven me njalni tečaj in 
datum preračuna določiti na podlagi prava Evropske u nije? Če je tako, ali je treba člen 6 Uredbe 
[št. 1193 /2009 ] razlagati tako, da s e zahtevajo izplačila nadomestil na podlagi me njalnih tečajev, ki 
so veljali ob prvotnem i zračunu preplačane dajatve? Če je tako, ali je člen 6 Uredbe [št. 1193 /2009 ] 
veljaven?
4. V zvezi z obrestmi:
([a]) Ali pravo [Unije] osebi v položaju tožeče stranke on emogoča uveljavljanje obresti od 
nacionalnega organa, pristojnega za zbiranje proizvodnih da jatev, od vsot, ki s o b ile 
preplačane na podlagi neveljavne uredbe Komisije, če nacionalni organ, pristojen za zbiranje 
dajatev, ne more uveljavljati obresti od ustreznih vsot, ki m u jih vrača Komisija?
([b]) Če je odgovor na [četrto] vp rašanje[, točka (a),] pritrdilen, ali na podlagi pravilne ra zlage 
zakono daje [Unije] glede virov lastnih sredstev [( Sklep 2000 /597 in njegova izvedbena uredba 
(ES) št. 1150 /2000 )] nacionalni organ, pristojen za zbiranje proizvodnih da jatev, v okoliščinah 
zadevnega primera ne more uveljavljati obresti od vsot, ki m u jih vrača Komisija?
([c]) Če je odgovor na [četrto] vp rašanje[, točka (a),] nikalen, ali pravo [Unije] prepoveduje 
nacionalnemu sodišču ali organu, da b i prosto presojo izvajal tako, da v takih okoliščinah 
osebi v položaju tožeče stranke n e bi prisodil obresti?“
Zadeva C-234/10
33 Družba Tereos, proizvajalka s ladkorja, je v prepričanju, da s o ji bile da jatve n a podlagi Uredbe 
št. 1686 /2005 p reveč obračunane za tržno l eto 2004 /2005 , 2. maja 2007 z aprosila receveur des 
douanes et droits indirects de Gennevilliers za delno v račilo. Ker ni prejela odgovora, je pri Tribunal 
de grande instance de Nanterre vložila tožbo, v kateri je trdila, da j e bila Uredba št. 1686 /2005 
neveljavna, in zahtevala vračilo preplačanega zneska 11 600 782  EUR.
34 Po sprejetju Uredbe št. 1193 /2009 j e družba Tereos temu sodišču predlagala, me d dr ugim, naj preden 
razsodi, Sodišču predloži vprašanje za predhodno o dločanje o veljavnosti Uredbe št. 1193 /2009 o b 
upoštevanju č lena 15 t emeljne u redbe in v njeno ko rist odredi v račilo zahtevanega zneska 
11 600 782  EUR, skupaj z obrestmi.
8 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
35 Predložitveno s odišče ugotavlja, da K omisija v okviru U redbe št. 1193 /2009 n i ponovno i zračunala 
dajatve o b strogi uporabi me tode izračuna iz člena 15 t emeljne uredbe, ko t je Sodišče ra zložilo 
v zgoraj navedeni sodbi Zuckerfabrik Jülich in dr ugi, temve č je uporabila me todo, ki j e že bila 
uporabljena za tržno leto 2001 /2002 , saj je Sodišče navedlo, da p ri pregledu Uredbe št. 1837 /2002 n i 
bilo ugotovljenih no benih dejavnikov, ki b i lahko vp livali na njeno ve ljavnost.
36 Tribunal de grande instance de Nanterre je zato prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ti vprašanji:
„l.Ali je treba člen 15(1)(d) [temeljne] uredbe ra zlagati tako, da j e treba pri izračunu povprečne 
izgube za vse kategorije izvoženega sladkorja znesek dejanskih stroškov deliti z zneskom izvožene 
količine, ne glede na to, ali so bila za to ko ličino d ejansko izplačana nadomestila ali ne?
2. Ali je Uredba št. 1193 /2009 gl ede na člen 15 [ temeljne] uredbe neveljavna v delu, v katerem 
določa tako p roizvodno da jatev z a sladkor, ki j e izračunana na podlagi povprečne izgube, pri 
izračunu ka tere se, kar z adeva sladkor, izvožen v predelanih proizvodih, z nesek izvoznega 
nadomestila na enoto za te proizvode pomnoži s skupno izvoženo ko ličino, vključno s količino, ki 
je bila izvožena brez izplačila nadomestila, ne pa da b i se dejansko n astali stroški delili z zneskom 
izvožene ko ličine, ne glede na izplačilo nadomestila?“
Združitev zadev C-113/10, C-147/10 in C-234/10
37 S sklepom p redsednika č etrtega senata Sodišča z dne 15. aprila 2011 s o bile zadeve C -113/10, 
C-147/10 in C-234/10 z aradi v sebinske p ovezanosti združene za ustni postopek in izdajo sodbe.
Vprašanja za predhodno odločanje
Edino vprašanje v zadevi C-113/10, prvo vprašanje v zadevi C-147/10 in vprašanji v zadevi C-234/10
38 S temi vprašanji, ki j ih je treba preučiti skupaj, predložitvena sodišča v bistvu želijo izvedeti, ali je 
metoda izračuna povprečne izgube na tono s ladkorja glede na izvozne obveznosti, izpolnitev ka terih se 
zahteva v tekočem t ržnem l etu (v nadaljevanju: povprečna izguba), ki j o je Komisija sprejela v Uredbi 
št. 1193 /2009 , v skladu s temeljno u redbo, kakor jo je ra zložilo Sodišče v zgoraj navedeni sodbi 
Zuckerfabrik Jülich in dr ugi ter zgoraj navedenem s klepu SA FBA.
39 Na podlagi člena 15(1)(d) temeljne uredbe povprečna izguba ustreza razliki me d skupnim zneskom 
nadomestil in skupnim zneskom da jatev gl ede na skupno t onažo izvoznih obveznosti, ki j ih je treba 
izpolniti v tekočem t ržnem l etu. Predvidena skupna izguba se v skladu s členom 15(1)(e) te uredbe 
izračuna tako, da s e presežek, ki s e izvozi, pomnoži s povprečno izgubo.
40 Ni sporno, da s e me toda izračuna povprečne izgube, uporabljena za Uredbo št. 1193 /2009 , v dveh 
točkah ra zlikuje o d tiste, ki j e b ila u porabljena z a u redbe št. 1762 /2003 , št. 1775 /2004 , 
št. 1686 /2005 in št. 164/2007 .
41 Po eni strani „skupna tonaža izvoznih obveznosti“, ki v skladu s členom 15(1)(d) temeljne uredbe tvori 
imenovalec ko ličnika, ki o mogoča izračun povprečne izgube, zdaj vključuje vse izvozne obveznosti, 
vključno s tistimi, ki n iso bile predmet izvoznega nadomestila. Takšna spremem ba načina izračuna 
povprečne izgube je – tako ko t so se v preostalem s trinjali vsi udeleženci, ki s o podali svoja 
pojasnila – v skladu s členom 15(1)(d) temeljne uredbe, kot ga razlaga Sodišče zlasti v zgoraj navedeni 
sodbi Zuckerfabrik Jülich in dr ugi.
ECLI:EU:C:2012 :591 9SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
42 Po drugi strani se „skupni znesek nadomestil“ za sladkor, vsebovan v predelanih proizvodih, ki v skladu 
s členom 15(1)(d) temeljne uredbe tvori del količnika z a izračun povprečne izgube, izračuna v treh 
korakih. P rvič, vsota izvoznih obveznosti za to ka tegorijo sladkorja se deli z dvanajst, pri čemer se 
vsaka o d teh dvanajstin pripiše me secu tržnega leta. Drugič, tako izračunano š tevilo se za vsak me sec 
pomnoži z zneskom povprečnega nadomestila, ki s e čez me sec plača za to vrsto izvoznega carinskega 
postopka. Tretjič, rezultati za vsakega od teh me sečnih proizvodov se dodajo, da s e dobi skupni 
znesek nadomestil za celotno tržno leto.
43 Komisija poudarja, da j e bila ta me toda izračuna povprečne izgube uporabljena že v preteklosti, zlasti 
v Uredbi št. 1837 /2002 . To me todo naj bi Sodišče potrdilo v zgoraj navedeni sodbi Zuckerfabrik Jülich 
in dr ugi, v kateri je odločilo, da p o pregledu Uredbe št. 1837 /2002 n i bil ugotovljen no ben dejavnik, ki 
bi lahko vp lival na njeno ve ljavnost.
44 Te utemeljitve n i mogoče sprejeti.
45 Sodišče se je v zgoraj navedeni sodbi Zuckerfabrik Jülich in dr ugi glede ve ljavnosti Uredbe 
št. 1837 /2002 i zreklo le toliko, kot je bilo potrebno z a odgovor na vp rašanja, ki s o mu bila predložena, 
pri tem p a je upoštevalo predstavljene argumente. Natančneje, iz točk 61 in 63 te sodbe izhaja, da s e je 
Sodišče izreklo glede me tode, ki j o Komisija uporablja za izračun skupne tonaže izvoznih obveznosti, 
ne pa glede vseh dejavnikov za izračun povprečne izgube. Kot je navedel generalni pravobranilec 
v točki 83 sklepnih predlogov, Sodišče ni preizkusilo formule, uporabljene za izračun skupnega zneska 
nadomestil in sprejete v okviru Uredbe št. 1193 /2009 . To vp rašanje je treba torej ponovno p reučiti, da 
se odloči glede skladnosti te uredbe s členom 15(1)(d) temeljne uredbe.
46 Za to je treba spomniti, da j e namen temeljne uredbe vzpostavitev sistema samofinanciranja stroškov 
prodaje presežkov, s katerim se pravično, vendar u činkovito zagotovi, da p roizvajalci sami v celoti 
pokrijejo te stroške (zgoraj navedena sodba Zuckerfabrik Jülich in dr ugi, točka 44). Posledično s prejeta 
metoda izračuna v praksi ne sme p ovzročiti, da s e a p riori določi znesek skupne izgube – ki j e višji od 
zneska s troškov, povezanih z nadomestili – v razmerju do stroškov prodaje presežkov proizvodnje 
Skupnosti (zgoraj navedena sodba Zuckerfabrik Jülich in dr ugi, točka 60).
47 Poleg tega iz člena 15(1)(e) temeljne uredbe izhaja, da j e skupna izguba rezultat pomnožitve p resežka, 
ki s e izvozi, in povprečne izgube. Previsoka o cena povprečne izgube zato neizogibno p ovzroči 
previsoko o ceno s kupne izgube.
48 Pri me todi, ki j o Komisija uporablja za določitev zneska da jatev v sektorju sladkorja, kot je določena 
v Uredbi št. 1193 /2009 , se ne upoštevajo izvozna nadomestila, ki s e plačajo, da s e zagotovi prodaja 
količin sladkorja, vsebovanih v predelanih proizvodih. T em ko ličinam se, nasprotno, pripiše teoretični 
znesek nadomestila, ki t emelji na povprečju zneskov, ki j ih določi Komisija v rednih ra zmakih, 
neodvisno o d tega, ali je bilo nadomestilo dejansko p lačano in v kakšnem d ejanskem z nesku.
49 Vendar ke r se, kot izhaja iz spisa, zlasti pa iz različnih delovnih dokumentov upravnega odbora za 
skupno o rganizacijo kme tijskih trgov, izvozi bistveni del sladkorja, vsebovanega v predelanih 
proizvodih, n e da b i se kadar koli plačala nadomestila, ki j ih je treba plačati, ta me toda i zračuna 
povzroči umetno p ovečanje skupnega zneska n adomestil. Znesek, ki g a je določila Komisija ko t skupni 
znesek nadomestil, torej ne izkazuje no bene neposredne povezave z obremenitvami proračuna 
Evropske u nije na podlagi razpoložljivosti presežka sladkorja.
50 Poudariti je treba, da c elotni znesek nadomestil tvori del imenovalca ko ličnika, ki o mogoča izračun 
povprečne izgube. Poleg tega povečanje imenovalca nujno p omeni previsoko o ceno p ovprečne izgube 
in s tem t orej celotne izgube, ob kršitvi člena 15(1) temeljne uredbe.
51 Komisija da lje navaja, da j e prisiljena uporabiti to me todo izračuna, da b i zagotovila spoštovanje 
v prihodnost usmerjenega sistema, ki j e bil uveden s to uredbo.
10 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
52 Vendar t ej trditvi ni mogoče pritrditi. Iz razlogov, predstavljenih v točki 49 te sodbe, namreč postopka 
pomnožitve me sečnega zneska izvoznih obveznosti s povprečnim n adomestilom, ki g a je treba plačati 
vsak me sec, ni mogoče šteti za sredstvo za napoved zneska m ožnih nadomestil, ki b odo plačana za 
sladkor, vsebovan v predelanih proizvodih.
53 Tako o kvir, ki g a je uporabila Komisija, presega namen temeljne uredbe, predstavljen v točki 46 t e 
sodbe, zlasti pa primerno f inanciranje stroškov, povezanih s prodajo presežne proizvodnje Skupnosti, 
kolikor v praksi povzroča, da s e skupna izguba vnaprej določi višje, ko t znašajo odhodki z a 
nadomestila.
54 Ob upoštevanju navedenega je treba na edino vp rašanje v zadevi C-113/10, na prvo vp rašanje v zadevi 
C-147/10 in na vp rašanji v zadevi C-234/10 o dgovoriti, da j e Uredba št. 1193 /2009 v drugih določbah 
od tistih iz člena 3, ki s o že nične zaradi ra zglasitve n ičnosti člena 2 Uredbe št. 1686 /2005 s sodbo 
v zadevi Poljska p roti Komisiji, neveljavna.
Drugo vprašanje v zadevi C-147/10
55 Ob upoštevanju odgovora n a edino vp rašanje v zadevi C-113/10, na prvo vp rašanje v zadevi 
C-147/10 in na vp rašanji v zadevi C-234/10, na drugo vp rašanje v zadevi C-147/10 n i treba odgovoriti.
Tretje vprašanje v zadevi C-147/10
56 Predložitveno s odišče s tretjim vp rašanjem v zadevi C-147/10 v bistvu sprašuje, ali je treba me njalni 
tečaj, uporabljen pri izračunu nadomestila za preplačane proizvodne da jatve v sektorju sladkorja, 
določiti v skladu s pravom U nije in ali je treba člen 6 Uredbe št. 1193 /2009 ra zlagati tako, da z ahteva, 
da se uporabi me njalni tečaj, ki j e veljal takrat, ko s o bile te dajatve p rvotno d oločene.
57 Glede člena 6 Uredbe št. 1193 /2009 , ki j e v točki 54 i zreka t e sodbe ra zglašena za neveljavno, je 
v vsakem p rimeru treba ugotoviti, da t a predpis zgolj določa, kda j ta uredba začne veljati in od kda j se 
lahko u porabljajo njeni členi od 1 do 4, zato ni mogoče izhajati iz tega, da d oloča da tum, ki j e 
merodajen za določitev me njalnega tečaja, ki ve lja za določitev n adomestil preplačanih proizvodnih 
dajatev za tržna leta 2002 /2003 , 2003 /2004 , 2004 /2005 in 2005 /2006 .
58 Ker so bile te da jatve v skladu s členom 8(1) sklepov 2000 /597 in 2007 /436 z aračunane s strani držav 
članic na podlagi zakono dajnih in upravnih predpisov, ki j ih je v vsakem p rimeru treba prilagoditi 
zahtevam prava Unije, spadajo spori gl ede zneskov nadomestil, pobranih za račun Unije, na področje 
pristojnosti nacionalnih sodišč, ki m orajo glede njih odločiti na podlagi nacionalnega postopkovnega 
in m aterialnega prava, če pravo Unije na zadevnem p odročju ne določa ničesar dr ugega (sodbi z dne 
21. maja 1976 v zadevi Roquette frères proti Komisiji, 26/74, str. 677, točka 11, in z dne 12. junija 1980 
v zadevi Express D airy Foods, 130/79, Recueil, str. 1887 , točka 11).
59 Ugotoviti je treba, da n i predpisov Unije, ki b i urejali me njalni tečaj, ki g a je treba uporabiti pri 
izračunu nadomestila za neupravičeno p lačane proizvodne dajatve v sektorju sladkorja.
60 Če ni ustreznih predpisov prava Unije, morajo nacionalni organi, zlasti v primeru nadomestila za 
neupravičeno p lačane da jatve n a podlagi uredb U nije, ki s o ra zglašene za neveljavne, urejati vsa 
povezana vp rašanja, kot je plačilo obresti, v skladu z nacionalnimi predpisi glede obrestne me re in 
datuma, od ka terega je treba izračunati obresti (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Express D airy 
Foods, točki 14 in 17).
61 Ker na tem p odročju ni predpisov Unije, je treba torej na podlagi pravnega reda v sake dr žave članice 
določiti pogoje za plačilo teh obresti, zlasti obrestno me ro in me todo izračuna teh obresti (navadne 
obresti ali obrestovane obresti). V zvezi s temi pogoji je treba upoštevati načela enakovrednosti in
ECLI:EU:C:2012 :591 11SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
 učinkovitosti, to pomeni, da n e smejo biti manj ugodni od tistih, ki ve ljajo za podobna nacionalna 
pravna sredstva, niti ne smejo v praksi povzročati nemogočega ali znatno o teženega uveljavljanja 
pravic, ki j ih podeljuje pravo Unije (glej sodbo z dne 19. julija 2012 v zadevi Littlewoods Retail in 
drugi, C-591/10, točka 27).
62 To ve lja tudi z a me njalni tečaj, ki s e uporablja za nadomestilo preplačanih proizvodnih da jatev 
v sektorju sladkorja in ki g a je treba torej načeloma določiti na podlagi no tranjega pravnega reda 
zadevne države članice.
63 Ob upoštevanju navedenega je treba na tretje vp rašanje v zadevi C-147/10 o dgovoriti, da ke r ni določb 
prava Unije v zvezi s tem, je treba me njalni tečaj za izračun nadomestila, dolgovanega za preplačane 
proizvodne dajatve v sektorju sladkorja, določiti na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice.
Četrto vprašanje v zadevi C-147/10
64 Predložitveno s odišče s četrtim vp rašanjem v zadevi C-147/10 v bistvu sprašuje, ali pravo U nije 
nasprotuje plačilu obresti na zneske, ki s o bili neupravičeno p lačani kot proizvodne da jatve v sektorju 
sladkorja, če zadevna država članica ne more zahtevati ustreznih obresti na lastna sredstva Unije, in ali 
pravo Unije, če je odgovor na to vp rašanje nikalen, nacionalnim sodiščem a li organom dovoljuje, da o b 
sklicevanju na diskrecijsko p ravico, ki j o imajo na podlagi nacionalnega prava, ne odobrijo obresti.
65 Upravičeni subjekti imajo, če je dr žava članica pobrala da vke, s tem da j e kršila pravila prava Unije, 
pravico do vračila ne le neupravičeno o bračunanega da vka, ampak tudi zneskov, ki s o bili tej državi 
plačani ali jih je zadržala in so neposredno p ovezani s tem da vkom. To zajema tudi izgube, nastale 
zaradi n edostopnosti denarnih zneskov zaradi p redčasne zapadlosti davka (glej sodbe z dne 8. marca 
2001 v združenih zadevah M etallgesellschaft in dr ugi, C-397/98 in C-410/98, Recueil, str. I-1727 , točke 
od 87 d o 89; z dne 12. decembra 2006 v zadevi Test Claimants in th e FII Group Litigation, C-446/04, 
ZOdl., str. I-11753 , točka 205, in zgoraj navedeno s odbo Littlewoods Retail in dr ugi, točka 25).
66 Iz te sodne prakse je razvidno, da n ačelo obveznosti držav članic, da v rnejo zneske da vka, pobranega 
v nasprotju s pravom U nije, skupaj z obrestmi, izhaja iz tega prava (glej zgoraj navedeno s odbo 
Littlewoods Retail in dr ugi, točka 26).
67 Neodvisno o d vp rašanja, ali država članica lahko z ahteva obresti za lastna sredstva Unije, na ka tero 
v okviru te zadeve n i treba odgovoriti, so stranke, ki s o upravičene do nadomestila neupravičeno 
plačanih zneskov iz naslova proizvodnih da jatev z a sektor sladkorja, določenih na podlagi neveljavne 
uredbe, upravičene tudi do nakazila ustreznih obresti.
68 Zato se nacionalno s odišče ne sme s klicevati na svojo diskrecijsko p ravico, da z avrne plačilo obresti za 
zneske, ki j ih je država članica neupravičeno p rejela na podlagi neveljavne uredbe, zato ke r ta država 
članica ne more zahtevati ustreznih obresti za lastna sredstva Unije.
69 Na četrto vp rašanje v zadevi C-147/10 je treba odgovoriti, da s o na podlagi prava Unije stranke, ki s o 
upravičene do nadomestila za neupravičeno p lačane zneske iz naslova proizvodnih da jatev z a sektor 
sladkorja, določenih na podlagi neveljavne uredbe, upravičene tudi d o nakazila ustreznih obresti. 
Nacionalno s odišče v okviru svoje diskrecijske p ravice ne more zavrniti plačila obresti za zneske, ki j ih 
je država članica neupravičeno p rejela na podlagi neveljavne uredbe, zato ke r ta država članica ne more 
zahtevati ustreznih obresti za lastna sredstva Unije.
Stroški
70 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
12 ECLI:EU:C:2012 :591SODBAZDNE27.9.2012 –ZDUŽENEZADEVEC-113/10, C-147/10INC-234/10
ZUCKERFABRIKJÜLICHIN DRU GI
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Uredba K omisije (ES) št. 1 1 9 3 / 2 0 0 9 z dne 3. novembra 2 0 0 9 o popravku u redb (ES) 
št. 1 7 6 2 / 2 0 0 3 , (ES) št. 1 7 7 5 / 2 0 0 4 , (ES) št. 1 6 8 6 / 2 0 0 5 , (ES) št. 1 6 4 / 2 0 0 7 in o določitvi 
zneskov za proiz vodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2 0 0 2 / 2 0 0 3 , 2 0 0 3 / 2 0 0 4 , 
2 0 0 4 / 2 0 0 5 , 2 0 0 5 / 2 0 0 6 j e v drugih d oločbah od tistih iz člena 3, ki so že nične zaradi 
razglasitve ničnosti člena 2 Ur edbe K omisije (ES) št. 1 6 8 6 / 2 0 0 5 z dne 1 4. oktobra 2 0 0 5 
o določitvi zneskov za proiz vodne dajatve in k oeficienta za dodatne dajatve v sektorju 
sladkorja za tržno leto 2 0 0 4 / 2 0 0 5 , ki jih je Splošno sodišče E v r opske u nije razglasilo za nične 
s sodbo z dne 2 9. septembra 2 0 1 1 v zadevi Po ljska proti Komisiji (T-4 / 0 6 ), je neveljavna.
2. Ker ni določb prava Un ije v z vezi s tem, j e treba m enjalni tečaj za iz račun nadomestila, 
dolgovanega z a preplačane proiz vodne dajatve v sektorju sladkorja, določiti na podlagi 
nacionalnega p rava zadevne države članice.
3. Na p odlagi p rava Un ije so stranke, ki so upravičene do nadomestila za neupravičeno plačane 
zneske i z naslova proiz vodnih dajatev za sektor sladkorja, določenih na podlagi n eveljavne 
uredbe, upravičene tudi do nakazila ustreznih obresti. Na cionalno sodišče v okviru svoje 
diskrecijske p ravice ne m ore zav rniti plačila obresti za zneske, ki jih je država članica 
neupravičeno prejela na podlagi n eveljavne uredbe, zato ke r ta država članica ne m ore 
zahtevati ustreznih obresti za lastna sredstva E v r opske u nije.
Podpisi