Ta razlaga ni v nasprotju s pravico tega podjetja do sodnega varstva ali načelom dobrega upravljanja. Nasprotno, omejitev kategorije oseb, ki lahko vložijo pritožbo pri Sodišču v zadevi, kakršna je tista, določena v členu 56 tega statuta, je namenjena prav zagotavljanju učinkovitega izvajanja sodne oblasti, med drugim z zagotavljanjem določene predvidljivosti pritožb, ki jih je mogoče vložiti zoper odločbe Splošnega sodišča, ter preprečevanjem izogibanja rokom in pogojem dopustnosti, ki se uporabljajo za druga pravna sredstva, določena s pravom Unije.

V skladu s členom 56, drugi odstavek, Statuta Sodišča lahko pritožbo pri Sodišču vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi predlogi. Okoliščina, da podjetje, ki ni predstavilo predlogov na prvi stopnji, spada v isto skupino podjetij, od katerih je bilo eno stranka postopka na prvi stopnji, ne more zadoščati za to, da se prvemu podjetju prizna status stranke v smislu te določbe.

Sodišče Unije lahko svoje razlogovanje prosto oblikuje in razvija tako, kot meni, da je potrebno za odgovor na tožbene razloge, ki so mu predloženi. Tako tega, kako se je Splošno sodišče odločilo oblikovati in razviti odgovor, v okviru pritožbe ni mogoče izpodbijati s trditvami, s katerimi se želi dokazati, da bi moralo Splošno sodišče svoje razlogovanje izpeljati v skladu s pričakovanji ene od strank.

(Glej točke 58 od 60 do 62 in 65.)

S kakršnokoli drugačno ugotovitvijo bi bil odvzet smisel cilju avtorjev Pristopne pogodbe. Priznanje datuma sprejetja ukrepa kot upoštevnega bi povzročilo, da bi bil iz nadzora Komisije v državi članici, ki je k Uniji pristopila 1. maja 2004, izvzet kakršenkoli ukrep, sprejet pred tem datumom, ki ne bi bil državna pomoč ob svojem sprejetju, vendar bi pozneje postal taka pomoč in bi to ostal po tem datumu.

Države, ki so bile članice Unije pred tem datumom, želijo zaščititi notranji trg pred ukrepi, ki vključujejo državno pomoč in so bili uvedeni v državah kandidatkah pred njihovim pristopom k Uniji ter bi lahko potencialno izkrivili konkurenco, s tem, da za te ukrepe z datumom pristopa začne veljati ureditev za nove pomoči, če ti ukrepi ne spadajo med izjeme, ki so posebej naštete v Prilogi IV, točka 3, navedenega akta o pristopu. Poleg tega je iz besedila člena 1(b)(v) Uredbe št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES in zlasti iz prvega stavka te določbe razvidno, da ukrep državne podpore, ki ni bil državna pomoč ob začetku svojega izvajanja, lahko to postane pozneje.

Pravila Unije na področju državnih pomoči so postala obvezna za nove države članice na datum njihovega pristopa. Vprašanje določitve upoštevnega datuma za presojo – na podlagi člena 87(1) ES – državnega ukrepa, ki ga je nova država članica sprejela pred datumom njenega pristopa k Uniji in ki se uporablja še po tem datumu, je treba preučiti ob upoštevanju akta o pristopu navedene države članice.

Glede uporabe merila zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, na področju državnih pomoči, mora Komisija, kadar preuči vprašanje, ali je država ravnala kot delničarka in ali je torej v obravnavanem primeru mogoče uporabiti merilo zasebnega vlagatelja, opraviti globalno presojo, pri čemer mora poleg dokazov, ki jih je predložila zadevna država članica, upoštevati vse druge upoštevne dokaze v obravnavanem zadevi, na podlagi katerih bo lahko odločila, ali je navedena država članica zadevni ukrep sprejela kot delničarka ali kot javna oblast navedene države članice. V zvezi s tem so lahko zlasti upoštevni narava in predmet tega ukrepa, okvir, v katerega se uvršča, želeni cilj ter pravila, ki veljajo za ta ukrep.

Poleg tega lahko Komisija, če so pogoji za uporabnost in uporabo merila zasebnega vlagatelja izpolnjeni, preučitev upoštevnih podatkov, ki jih predloži zadevna država članica, zavrne le, če so bili predloženi dokazi ugotovljeni po sprejetju odločitve o izvršitvi zadevne naložbe. Za namene uporabe merila zasebnega vlagatelja so namreč upoštevni le podatki, ki so na voljo, in predvidene spremembe ob sprejetju odločitve o izvedbi naložbe. To je tako zlasti, kadar Komisija preiskuje obstoj državne pomoči glede na naložbo, ki ji ni bila priglašena in ki jo je zadevna država članica že izvedla v času, ko je Komisija opravljala preiskavo.

Podatki o dogodkih v obdobju pred datumom sprejetja državnega ukrepa, dostopnih na ta datum, so lahko upoštevni, ker lahko razjasnijo vprašanje, ali pomeni ta ukrep prednost v smislu člena 87(1) ES.

(Glej točke 102, 103 in 105.)