25

V teh okoliščinah je Rechtbank Midden-Nederland (sodišče osrednje Nizozemske) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. a. Ali je treba pojem ‚kraj, kjer je prišlo ali lahko pride do škodnega dogodka‘ iz člena 7, uvodni stavek in točka 2, [Uredbe št. 1215/2012] razlagati tako, da je ‚kraj dogodka, ki je povzročil škodo‘ (Handlungsort) kraj sedeža družbe, ki ni poplačala terjatev svojih upnikov, če je ta neizterljivost posledica kršitve dolžnosti skrbnega ravnanja s strani družbe ‚babice‘ te družbe v odnosu do teh upnikov? b. Ali je treba pojem ‚kraj, kjer je prišlo […] do škodnega dogodka‘ iz člena 7, uvodni stavek in točka 2, [Uredbe št. 1215/2012] razlagati tako, da je ‚kraj nastanka škode‘ (Erfolgsort) kraj sedeža družbe, ki ni poplačala terjatev svojih upnikov, če je neizterljivost posledica kršitve dolžnosti skrbnega ravnanja s strani družbe ‚babice‘ te družbe v odnosu do teh upnikov? c. Ali se za utemeljitev pristojnosti sodišča po kraju sedeža družbe, ki ni zagotovila poplačila, zahtevajo dodatne okoliščine, in če je tako, katere so te okoliščine? d. Ali okoliščina, da je nizozemski stečajni upravitelj družbe, ki ni poplačala terjatev svojih upnikov, v okviru svoje zakonske naloge unovčenja premoženja za račun (vendar ne v imenu) vseh upnikov vložil tožbo za povračilo škode zaradi škodnega dejanja, vpliva na določitev pristojnega sodišča na podlagi člena 7, uvodni stavek in točka 2, [Uredbe št. 1215/2012]? Posledica take tožbe je, da ni treba preučiti individualnega položaja posameznih upnikov in da tretja oseba, od katere se uveljavlja plačilo, proti stečajnemu upravitelju ne more uveljaviti vseh sredstev obrambe, ki bi jih morda imela na razpolago proti nekaterim posameznim upnikom. e. Ali okoliščina, da ima del upnikov, za račun katerih je stečajni upravitelj vložil tožbo, stalno prebivališče zunaj ozemlja Evropske unije, vpliva na določitev pristojnega sodišča na podlagi člena 7, uvodni stavek in točka 2, [Uredbe št. 1215/2012]? 2. Ali je odgovor na prvo vprašanje drugačen, če gre za tožbo, ki jo vloži ustanova, katere cilj je zastopati kolektivne interese upnikov, ki so utrpeli škodo, kot je opredeljena v prvem vprašanju? Taka kolektivna tožba pomeni, da v postopku ni ugotovljeno, a) kje je stalno prebivališče zgoraj navedenih upnikov, b) katere so posebne okoliščine nastanka terjatev posameznih upnikov do družbe ter c) ali v razmerju do posameznih upnikov obstaja dolžnost skrbnega ravnanja, kot je navedeno zgoraj, in ali je bila prekršena. 3. Ali je treba člen 8, uvodni stavek in točka 2, [Uredbe št. 1215/2012] razlagati tako, da če sodišče, pred katerim teče prvotni postopek, razveljavi svojo odločitev, da je v zadevi te tožbe pristojno, s tem avtomatično odpade tudi njegova pristojnost glede zahtevkov, ki jih je vložila vlagateljica intervencijske tožbe? 4. a. Ali je treba člen 4(1) [Uredbe Rim II] razlagati tako, da je ‚kraj, v katerem je škoda nastala‘, kraj sedeža družbe, ki ne more poravnati škode, ki so jo upniki družbe utrpeli zaradi zgoraj navedene kršitve dolžnosti skrbnega ravnanja? b. Ali na določitev tega kraja vpliva okoliščina, da sta tožbi vložila stečajni upravitelj na podlagi zakonske naloge unovčenja premoženja in zastopnik kolektivnih interesov (collectieve belangenbehartiger) za račun (vendar ne v imenu) vseh upnikov? c. Ali na določitev tega kraja vpliva okoliščina, da ima del upnikov stalno prebivališče zunaj ozemlja Evropske unije? d. Ali okoliščina, da so med nizozemsko družbo v stečaju in njeno družbo ‚babico‘ obstajali sporazumi o financiranju, v katerih je bila dogovorjena pristojnost nemškega sodišča in uporaba nemškega prava, pomeni okoliščino, zaradi katere je zatrjevano škodno dejanje družbe BMA AG na podlagi člena 4(3) Uredbe Rim II očitno v tesnejši zvezi z drugo državo kot Nizozemsko?“