Zadeva T-15/02

BASF AG

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Konkurenca – Karteli v sektorju vitaminskih proizvodov – Pravica do obrambe – Smernice za izračun zneska glob – Določitev izhodiščnega zneska globe – Odvračilni učinek – Obteževalne okoliščine – Vloga vodje ali pobudnika – Sodelovanje med upravnim postopkom – Poslovna skrivnost in načelo učinkovitega upravljanja“

Povzetek sodbe

1. Konkurenca – Upravni postopek – Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah – Obvezna vsebina – Spoštovanje pravice do obrambe

(Uredba Sveta št. 17, člen 19(1); Uredba Komisije št. 2842/98, člena 2 in 3)

2. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

3. Konkurenca – Globe – Odločba, s katero se naložijo globe – Obveznost obrazložitve – Obseg

(člen 253 ES; Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

4. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

5. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1)

6. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

7. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

8. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15; Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

9. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 1 A)

10. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

11. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

12. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Odvračilen učinek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2))

13. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

14. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

15. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

16. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(člen 229 CE; Uredba Sveta št. 17, člen 17)

17. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

18. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

19. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

20. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

21. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Teža kršitev – Obteževalne okoliščine

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 98/C 9/03, točka 2)

22. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Obvestilo Komisije o nenalaganju ali zmanjševanju glob v zameno za sodelovanje podjetij, ki se jim očita kršitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04)

23. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B, b))

24. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B)

25. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B, in 98/C 9/03, točka 2)

26. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2); Obvestilo Komisije 96/C 207/04, naslov B)

27. Konkurenca – Globe – Sodni nadzor

(člena 81 ES in 229 ES; sporazum EGP, člen 53(1); Uredba Sveta št. 17, člen 17)

28. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Merila – Upoštevanje sodelovanja podjetja, ki se mu očita kršitev, s Komisijo zunaj okvira, ki ga določa obvestilo o ugodni obravnavi

(Uredba Sveta št. 17, člen 17; Obvestilo Komisije 96/C 207/04 in 98/C 9/03, točka 3)

29. Konkurenca – Upravni postopek – Poslovna skrivnost

(člen 287 ES; Uredba Sveta št. 17, člen 20(2))

1. V okviru izvajanja pravil o konkurenci mora obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah vsebovati dovolj jasen opis ugotovljenih kršitev, pa čeprav strnjen, tako da se lahko zainteresirani dejansko seznanijo z ravnanji, ki jim jih očita Komisija. Samo pod tem pogojem namreč lahko obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah izpolni svojo funkcijo, ki mu jo daje ureditev Skupnosti, in sicer da je treba podjetjem sporočiti vse potrebne dejavnike, da se lahko učinkovito branijo, preden Komisija izda končno odločbo. Ta funkcija se ne razlikuje glede na konkreten položaj podjetja, ki je njegov naslovnik, ali glede na stopnjo njegovega sodelovanja s Komisijo. Navedena zahteva je izpolnjena takrat, kadar odločba zainteresiranim ne očita drugih kršitev od tistih, navedenih v opisu ugotovljenih kršitev, in upošteva samo tisto dejansko stanje, glede katerega so se lahko zainteresirani izjavili.

Glede uveljavljanja pravice do obrambe glede izrekanja glob velja, da Komisija izpolni svojo dolžnost spoštovati pravico podjetij, da se izjavijo, kadar v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah izrecno navede, da bo preučila, ali je zadevnim podjetjem primerno naložiti globe, ter navede glavne dejanske in pravne dejavnike, zaradi katerih lahko pride do izreka globe, kot je na primer teža in trajanje domnevne kršitve in to, da je bila storjena ,,naklepno ali zaradi malomarnosti“. S tem jim da potrebne elemente za obrambo ne le zoper ugotovljeno kršitev, ampak tudi zoper to, da jim bo izrečena globa. Iz tega sledi, da se – glede določitve zneska glob – pravica do obrambe pred Komisijo zagotavlja z možnostjo predložiti stališča o trajanju, teži in protikonkurenčnosti očitanih dejanj.

Komisiji v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni treba navesti mogoče spremembe svoje politike glede splošne višine glob, saj je to odvisno od splošnih dejavnikov politike konkurence brez neposredne zveze s posebnimi okoliščinami obravnavane zadeve, niti obsega morebitnega zvišanja globe zaradi zagotovitve odvračilnosti globe, saj ta institucija ni dolžna – potem ko navede pravne in dejanske dejavnike, na katere bo oprla izračun zneska glob – navesti načina, na katerega bo uporabila vsakega od teh dejavnikov pri določitvi višine globe. Če bi navedla ocene glede višine predvidenih glob, podjetja pa še niso bila pozvana k predložitvi stališč o očitkih zoper njih, bi to pomenilo neprimerno predvidevanje odločitve Komisije.

(Glej točke od 46 do 49, 58, 59 in 62.)

2. Čeprav ima Komisija pri določanju zneska vsake globe pooblastilo za presojo po prostem preudarku, ne da bi ji bilo treba pri tem uporabiti natančno matematično formulo, pa ne more mimo pravil, ki si jih je sama določila. Ker so Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, akt, ki je namenjen temu, da se ob spoštovanju pravnih pravil višje veljave določi merila, ki jih namerava Komisija uporabljati pri izvajanju pooblastila za odločanje po prostem preudarku, mora Komisija pri določanju zneskov glob dejansko upoštevati določila Smernic, zlasti elemente, ki so zavezujoči.

(Glej točko 119.)

3. Obseg obveznosti obrazložitve odločbe, s katero se več podjetjem izreče globe za kršitev pravil Skupnosti o konkurenci, je treba ugotoviti ob upoštevanju dejstva, da je treba težo kršitev ugotoviti glede na veliko število elementov, kot so na primer posebne okoliščine zadeve, njen kontekst in odvračilnost glob, in to brez zavezujočega ali izčrpnega seznama meril, ki bi jih bilo treba obvezno upoštevati. Zahteve te obveznosti so tako izpolnjene, če Komisija v odločbi navede elemente presoje, ki so ji omogočili izmeriti težo in trajanje kršitve, ne da bi ji bilo treba v njej navesti podrobnejšo obrazložitev ali številčne podatke v zvezi z načinom izračuna globe ne glede na to, koliko je zaželeno, da Komisija uporabi možnost, da navede te številčne podatke, na podlagi katerih je, zlasti glede zagotavljanja odvračilnega učinka, izvajala svoje pooblastilo za odločanje po prostem preudarku.

(Glej točke 131, 206, 213 in 214.)

4. Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, kot izhodišče za izračun glob določajo neki določen znesek v okviru lestvice za različne stopnje teže kršitev, ki ni povezan z upoštevnim prometom. Ta metoda je v bistvu tarifikacija glob, pa če je še tako relativna in prilagodljiva. Tako v primeru, ko Komisija v eni odločbi ugotovi več kršitev, ta metoda nikakor ne nalaga – pa tudi ne prepoveduje – da se pri določanju izhodiščnih zneskov, ki ustrezajo vsaki od kršitev, upošteva velikost prizadetega trga, sploh pa ne nalaga Komisiji, naj te izhodiščne zneske določi glede na fiksen odstotek vsega prometa na trgu.

(Glej točke od 133 do 135.)

5. Pri določanju zneskov glob zaradi kršitev prava Skupnosti o konkurenci glede na težo in trajanje zadevne kršitve Komisiji ni treba opraviti izračuna globe glede na zneske, ki temeljijo na prometu zadevnih podjetij, niti zagotoviti, da če se globe izrečejo več podjetjem, vpletenim v isto kršitev, končni zneski glob za zadevna podjetja, do katerih pripelje njen izračun, odražajo razlikovanje med njimi glede na njihov celotni promet ali njihov promet na trgu zadevnega proizvoda. Težo kršitev je treba ugotoviti glede na številne elemente, kot so na primer posebne okoliščine zadeve, njen kontekst in odvračilnost glob. Tako je res, da lahko Komisija pri določanju zneska globe kot element presoje teže kršitve upošteva promet s proizvodi, ki so predmet kršitve, vendar pa temu prometu ne gre pripisovati nesorazmernega pomena v razmerju do drugih elementov presoje, saj določitev zneska globe ne more biti samo rezultat izračuna na podlagi tega prometa.

Sicer pa Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, čeprav ne predvidevajo, da bi se znesek glob izračunaval glede na svetovni promet v zvezi s proizvodom, ne prepovedujejo tega, da bi se ta promet upošteval pri določitvi zneska globe zaradi spoštovanja splošnih načel prava Skupnosti in če okoliščine tako zahtevajo. Smernice poleg tega poudarjajo, da lahko načelo enake sankcije za enako ravnanje, če okoliščine tako zahtevajo, vodi v izrek različnih zneskov za zadevna podjetja, ne da bi se za to razlikovanje uporabil aritmetični izračun.

Načeli sorazmernosti in enakega obravnavanja pa tudi ne zahtevata, da predstavlja izhodiščni znesek globe za vse udeležence kartela enak odstotek posamičnega prometa.

(Glej točke 139 in od 145 do 149.)

6. Čeprav metoda, pri kateri se za določitev zneska glob različne udeležence kartela razvrsti v več kategorij, kar pomeni enotnost izhodiščnega zneska, ki se določi za podjetja iz iste kategorije, zanemarja razlike v velikosti podjetij iz iste kategorije, je ne gre zavračati. Vendar pa je treba pri razvrščanju v kategorije upoštevati načelo enakega obravnavanja, po katerem je prepovedano enake položaje obravnavati različno in različne položaje obravnavati enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno. Poleg tega mora biti znesek glob vsaj sorazmeren glede na elemente, upoštevane pri presoji teže kršitve.

Pri preverjanju, ali je razvrstitev udeležencev kartela v kategorije skladna z načelom enakega obravnavanja in sorazmernosti, mora sodišče Skupnosti v okviru nadzora nad zakonitostjo izvajanja pooblastila za odločanje po prostem preudarku, ki ga ima Komisija na tem področju, omejiti nadzor na to, da je ta razvrstitev skladna in objektivno utemeljena, ne da bi pri tem s svojo presojo nadomestilo presojo Komisije.

Razvrstitev članov kartela v dve kategoriji, na vodilne in preostale, je razumen način upoštevanja njihovega sorazmernega pomena na trgu zaradi prilagoditve konkretnih izhodiščnih zneskov, saj ne vodi v bistveno izkrivljeno sliko zadevnih trgov.

(Glej točke 150, 156, 157 in 159.)

7. Komisija ima pooblastilo za odločanje po prostem preudarku, ki ji omogoča, da pri določanju zneskov glob zaradi kršitev pravil o konkurenci, ki jih namerava izreči, glede na okoliščine zadeve nekatere elemente upošteva ali pa ne. Ob upoštevanju točke 1A, šesti odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, je treba ugotoviti, da si je v primeru kršitve, pri kateri je udeleženih več, podjetij Komisija glede možnosti ponderiranja glob glede na velikost vsakega od podjetij pridržala določeno polje proste presoje. Iz uporabe besedne zveze ,,v nekaterih primerih“ in besede ,,zlasti“ iz šestega odstavka točke 1A Smernic namreč izhaja, da ponderiranje glede na posamično velikost podjetij ni sistematična faza pri izračunu, ki bi si jo naložila Komisija, ampak prilagodljivost, ki si jo je pridržala v zadevah, kjer je to potrebno.

V zvezi s tem Komisija ne prekorači okvirov svojega pooblastila za odločanje po prostem preudarku, ko v fazi določanja izhodiščnih zneskov za kršitev, ki sta jo storila edina udeleženca na trgu, teh dveh udeležencev ne obravnava različno kljub razliki v njunem prometu ustvarjenem na tem trgu in pri tržnih deležih, saj lahko na takem trgu, na katerem sta prisotna samo dva subjekta, kartel obstaja samo, če v njem sodelujeta ta subjekta, tako da je sodelovanje drugega subjekta glede na tržni delež enako nujno za obstoj kartela kot sodelovanje prvega subjekta, in ker gre v konkretnem primeru za velika proizvajalca.

(Glej točke od 180 do 182.)

8. Namen sankcij zaradi kršitev pravil o konkurenci, ki so predvidene v členu 15 Uredbe št. 17 je kaznovati protipravno ravnanje in preprečiti njegovo ponovitev. Glede na to, da je odvračilnost eden od namenov glob zaradi kršitev pravil o konkurenci, je zahteva po njeni zagotovitvi splošna zahteva, ki mora voditi Komisijo ves čas postopka izračuna glob in ne pomeni nujno, da mora biti njen posebni del tudi skupna ocena vseh upoštevnih okoliščin zaradi doseganja tega namena.

(Glej točke od 218 do 220, 226 in 238.)

9. Pri določanju zneska globe, ki se jo izreka po členu 15 Uredbe št. 17 zaradi kršitev pravil o konkurenci, sta velikost in gospodarska moč sankcioniranega podjetja upoštevna elementa presoje, ki ju je mogoče upoštevati zaradi zagotavljanja odvračilnosti glob. Veliko podjetje, ki ima precejšnja finančna sredstva glede na druge udeležence kartela, namreč lahko lažje pridobi potrebna sredstva za plačilo globe, kar z vidika zadostne odvračilnosti globe utemeljuje izrek sorazmerno višje globe, kot je globa, ki se jo za isto kršitev izreče podjetju, ki takih sredstev nima.

V zvezi s tem okoliščina, da je Komisija uporabila multiplikator, s katerim je želela upoštevati velikost in vsa sredstva podjetij zaradi odvračilnosti, ni izključena zato, ker tega Smernice izrecno ne določajo. Upoštevanje velikosti in celotnih sredstev podjetij namreč prispeva k zadostitvi potrebe po določitvi zneska globe v taki višini, ki ji zagotavlja zadostno odvračilnost v skladu s točko 1A, četrti odstavek, Smernic in to tako z neposredno določitvijo izhodiščnega zneska, ki te elemente upošteva, kot tudi s prilagoditvijo zaradi upoštevanja velikosti in vseh sredstev podjetij pri določitvi izhodiščnega zneska glede na druge elemente (kot je narava kršitve ali vpliv posamičnega protipravnega ravnanja). Ta druga metoda, ki ji je sledila Odločba, ne le da ne krši Smernic, ampak glede na prvo metodo celo povečuje preglednost izračuna Komisije.

(Glej točki 235 in 253.)

10. Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ne nasprotujejo temu, da se pri ,,zelo resnih“ kršitvah pravil o konkurenci izhodiščni znesek zaradi zagotavljanja odvračilnosti glob zviša za 100 %.

Smernice se posebej glede teh kršitev omejujejo na navedbo, da so mogoči zneski glob nad 20 milijonov eurov. Edine meje, ki jih omenjajo Smernice in veljajo za take kršitve, so splošna desetodstotna meja vsega prometa, ki jo določa člen 15(2) Uredbe št. 17, in meje v zvezi z dodatnim zneskom, ki se lahko določi zaradi trajanja kršitve (glej točko 1B, druga in tretja alinea prvega odstavka Smernic). Tako na podlagi Smernic ne more nastati nobeno legitimno pričakovanje glede višine izhodiščnega zneska, dodatnih zneskov k temu znesku iz drugih naslovov, kot je trajanje kršitve, in torej tudi glede končnih zneskov glob, ki jih je treba izreči za zelo resne kršitve. Enako velja glede deleža končne globe, ki ga lahko predstavlja dodatni znesek pri izračunu.

(Glej točke 249, 251 in 252.)

11. Dejstvo, da je podjetje, ki je bilo sankcionirano zaradi kršitev pravil o konkurenci, sprejelo ukrepe po prenehanju kršitev za preprečitev svojega povratništva, Komisije nikakor ne zavezuje k znižanju globe. Čeprav je res pomembno, da podjetje sprejme ukrepe za preprečitev storitve ponovnih kršitev prava konkurence s strani svojih uslužbencev, pa to ne vpliva na dejstvo, da je bila kršitev storjena. Samo to, da je Komisija v nekaterih predhodnih primerih iz svoje prakse upoštevala izvajanje programa uskladitve kot olajševalno okoliščino, ne pomeni, da mora tako ravnati v vsakem primeru.

(Glej točki 266 in 267.)

12. Pri presoji odvračilnosti v zvezi s podjetjem, ki ga je treba kaznovati za kršitev pravil Skupnosti o konkurenci Komisiji, ni treba upoštevati obsodbe za iste skrivne dogovore v tretjih državah. Namen odvračilnosti, ki ga lahko Komisija zasleduje pri določitvi zneska globe, je namreč, da se zagotovi, da podjetja pri poslovanju v Skupnosti ali Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) spoštujejo pravila konkurence iz Pogodbe. Zato odvračilnosti globe, izrečene zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, ni mogoče določati niti samo glede na posebni položaj obsojenega podjetja niti glede na to, ali spoštuje pravila konkurence v tretjih državah zunaj EGP.

(Glej točko 269.)

13. Če je kršitev pravil o konkurenci storilo več podjetij, je treba pri določanju zneska glob preučiti težo sodelovanja vsakega od njih, kar pomeni zlasti ugotovitev njihovih vlog pri kršitvi v obdobju sodelovanja pri njej. Iz tega sledi, da je treba vlogo ,,vodje“ enega ali več podjetij v kartelu upoštevati pri izračunu zneska globe, saj morajo podjetja, ki so imela tako vlogo, zaradi tega nositi posebno odgovornost glede na preostala podjetja. Skladno z navedenimi načeli točka 2 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, pri obteževalnih okoliščinah vsebuje neizčrpen seznam okoliščin, ki lahko vodijo v zvišanje osnovnega zneska globe, med njim je tudi ,,vloga vodje ali pobudnika kršitve“.

(Glej točke od 280 do 282.)

14. Iz besedila točke 2, tretja alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, izhaja, da je treba pri presoji vloge podjetja pri kršitvi pravil o konkurenci razlikovati med pojmoma vodja in pobudnik kršitve ter opraviti dve ločeni analizi, ali je to podjetje imelo eno ali drugo od navedenih vlog. Medtem ko se namreč vloga pobudnika nanaša na vzpostavitev ali širitev kartela, se vloga vodje nanaša na delovanje kartela.

(Glej točko 316.)

15. Podjetje mora zato, da se ga šteje za pobudnika kartela, pritiskati na druga podjetja ali jih spodbujati k ustanovitvi kartela oziroma k temu, da se mu pridružijo. Ne zadostuje pa, da je bilo podjetje samo med ustanovitelji kartela. Tako na primer v kartelu, ki sta ga vzpostavili samo dve podjetji, ni utemeljeno teh dveh podjetij samodejno šteti za pobudnika. Taka kvalifikacija mora veljati za podjetje, ki je dalo pobudo, s tem da je na primer drugemu podjetju predlagalo možnost za skrivno dogovarjanje ali s tem da ga je poskusilo prepričati o tem.

(Glej točki 321 in 456.)

16. Ker je bila v okviru tožbe zoper odločbo Komisije, s katero je naložena globa zaradi kršitev pravil o konkurenci, ugotovljena nezakonitost presoje Komisije glede obteževalnih okoliščin, zaradi katerih je prišlo do povečanja globe glede na njen osnovni znesek, sodišče Skupnosti lahko izvršuje svojo polno jurisdikcijo, da bi tako potrdilo, razveljavilo ali spremenilo navedeno zvišanje globe glede na vse upoštevne okoliščine primera.

(Glej točke 303, 338 in 394.)

17. Pri kvalifikaciji vodje kršitve pravil o konkurenci dejstvo, da se je o zvišanju cen v okviru kartela odločalo s soglasjem na sestankih udeležencev kartela, vključno z njegovim obsegom, datumom in mehanizmom izvedbe, ne more razbremeniti posamične odgovornosti enega ali drugega podjetja, ko se je odločilo, da bo prvo izvedlo dogovorjeno zvišanje. S prevzemom take pobude, ne da bi bilo zanjo poimensko ali posebej zadolženo z dogovorom o zvišanju cen na sestanku kartela, je podjetje prostovoljno dalo temeljni signal za izvršitev tega dogovora, tako da ni ostal le mrtva črka na papirju, ampak je dejansko imel učinke na trgu.

Po drugi strani pa zgolj dejstva, da je bil udeleženec kartela prvi, ki je objavil novo ceno ali zvišanje cene, ne gre šteti za dokaz njegove vloge vodje kartela, če okoliščine zadeve kažejo na to, da je bila zadevna cena ali njeno zvišanje predhodno določena v soglasju z drugimi udeleženci kartela in da so ti tudi odločili, kdo izmed njih jo bo objavil prvi, taka določitev pa pomeni, da je to, da nekdo prvi objavi ceno ali njeno zvišanje, samo dejanje, s katerim se strogo spoštuje prej soglasno sprejeto ureditev, in ne prostovoljna pobuda, ki daje zagon kartelu.

(Glej točki 348 in 427.)

18. Dejstvo, da neko podjetje pritiska na druge udeležence kartela ali celo narekuje njihovo ravnanje, ni nujni pogoj za to, da bi lahko to podjetje kvalificirali za vodjo kartela. Dovolj je namreč, da je bilo podjetje gonilna sila kartela, kar se lahko sklepa zlasti iz tega, da je razdelalo in predlagalo ravnanje drugim udeležencem kartela, pri čemer ni nujno, da jim je zmožno tako ravnanje vsiliti.

(Glej točko 374.)

19. Usklajenost interesov, ciljev in stališč skupine podjetij v okviru širšega kartela ne pomeni nujno niti pripisovanja vodilne vloge udeležencem te skupine niti razširitve te kvalifikacije iz drugih razlogov na vse druge.

(Glej točko 402.)

20. Če je več podjetij skupaj storilo več kršitev pravil o konkurenci, dejstvo, da so lahko sestanki enega kartela potekali sočasno kot sestanki drugega kartela in da so v bistvu sledili istemu sistemu, ne prejudicira odgovora na vprašanje, katero podjetje je dejansko imelo vodilno vlogo pri vsakem od navedenih kartelov. Tako na podlagi navedenih podobnosti med zadevnima karteloma ni mogoče domnevati, da je podjetje, ki je imelo vlogo vodje pri enem izmed kartelov, to vlogo imelo tudi pri drugem.

(Glej točko 459.)

21. Pri dolgotrajni kršitvi imajo lahko udeleženci kartela v različnih obdobjih izmenično vodilno vlogo, tako da ni mogoče izključiti, da bi se lahko za vsakega od njih uporabila obteževalna okoliščina zaradi vodenja.

(Glej točko 460.)

22. Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah ustvari legitimna pričakovanja, na katera se opirajo podjetja, ki želijo Komisijo obvestiti o obstoju kartela. Glede na legitimna pričakovanja, ki so jih podjetja, ki bi želela sodelovati s Komisijo, lahko imela na podlagi navedenega obvestila, mora Komisija ukrepati, ko v okviru določitve izhodiščnega zneska globe podjetja presoja o njegovem sodelovanju.

(Glej točko 488.)

23. Priznanje popolne imunitete ali zmanjšanje zneska globe ob uporabi oddelka B Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah med drugim zahteva, da je bilo zadevno podjetje prvo, ki je predložilo odločilne dokaze, ki dokazujejo obstoj kartela.

Čeprav za te dokaze ni nujno, da zadoščajo za dokaz obstoja kartela, pa morajo biti kljub temu za to odločilni. Ne gre torej samo za vir usmerjanja preiskave Komisije, ampak tudi za podatke, ki bi se lahko neposredno uporabili kot glavni dokazi za odločitev o ugotovitvi kršitve. Ti dokazi morajo biti poleg tega dejansko predloženi Komisiji in zgolj ponudba ali navedba vira, kjer se lahko pridobijo, ne zadošča.

Za take dokaze torej ni mogoče opredeliti informacij, na podlagi katerih lahko Komisija pošlje zahteve po informacijah in celo odredi preiskavo, pri čemer pa tej instituciji ostaja naloga, da rekonstruira dejansko stanje in ga dokaže kljub priznanju odgovornosti podjetja, ki jih je predložilo; niti za take dokaze ni mogoče opredeliti predlog podjetja, da so Komisiji za pričanje na razpolago njegovi uslužbenci, saj ga poleg tega Komisija ni dolžna prejeti, ker lahko ta institucija pozove podjetje, da od svojih uslužbencev zbere informacije in ji jih pisno posreduje zato, da po nepotrebnem ne povečuje obsega dela institucije.

Nazadnje, Komisija ni dolžna opozoriti podjetja na nezadostnost posredovanih informacij in na to, da jih to dopolni, saj naslov E, drugi odstavek obvestila določa, da “bo Komisija šele takrat, ko bo sprejela svojo odločbo, presojala o tem, ali so pogoji iz oddelkov B, C ali D izpolnjeni“.

(Glej točke 492, 493, 517, 518, 521, 522, 526 in 568.)

24. Za priznanje popolne imunitete ali zmanjšanje zneska globe ob uporabi oddelka B Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah lahko podjetje odločilne dokaze za dokaz obstoja kartela Komisiji posreduje ustno. Ustno posredovanje informacij ne predstavlja nobene večje slabosti v smislu pravne varnosti, saj se ustno podano informacijo upravnemu organu na sestanku običajno hrani v obliki zvočnega zapisa in/ali pisno v obliki zapisnika.

Čeprav je res, da Komisija nima splošne obveznosti pisanja zapisnikov s sestankov, ki jih ima z osebami ali s podjetji, pa neobstoj izrecne določbe o sestavi zapisnika ne izključuje tega, da je lahko Komisija v določenem primeru zavezana zapisati izjave, ki jih prejme. Taka obveznost lahko namreč glede na posebne okoliščine zadeve izhaja neposredno iz načela učinkovitega upravljanja, ki je del garancij, ki jih zagotavlja pravni red Skupnosti v upravnih postopkih. Če neko podjetje stopi v stik s Komisijo in želi z njo sodelovati na način, ki ga upravičuje do nagrade po obvestilu o ugodni obravnavi, v tem kontekstu pa se med službami Komisiji in tem podjetjem organizira sestanek, je treba skladno z načelom učinkovitega upravljanja sestaviti zapisnik takega sestanka, ki povzema bistvene dele tistega, o čemer se je na sestanku razpravljalo, ali vsaj sestanek snemati, če to najkasneje na začetku sestanka zahteva zadevno podjetje.

(Glej točke od 498 do 502 in 506.)

25. Izraza ,,vloga vodje ali pobudnika kršitve“ in ,,odločilna vloga ali vloga pobudnika“ iz točke 2, drugi odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, oziroma naslova B(e) Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah imata po eni strani kot obteževalna okoliščina za izračun glob in po drugi strani okoliščina, zaradi katere ni mogoče priznati popolne imunitete ali večjega znižanja glob, v bistvu enak pomen.

Iz tega sledi, da podjetju, ko je ugotovljeno, da je imelo vlogo vodje ali pobudnika v kartelu, ne more biti priznana imuniteta ali večje zmanjšanje globe iz naslova Obvestila o ugodni obravnavi.

(Glej točko 535, 536, 544 in 545.)

26. Glede na besedilo oddelka B(b) Obvestila Komisije o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, po katerem je treba samo podjetje, ki je v resnici bilo „prvo“, ki je predložilo odločilne dokaze, nagraditi z zelo velikim znižanjem globe, ni mogoče trditi, da podjetji skupaj izpolnita ta pogoj, če takih dokazov nista predložili sočasno.

(Glej točko 550.)

27. Nadzor sodišča Skupnosti nad odločbo, s katero Komisija ugotovi kršitev člena 81 ES in člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter izreče globe, je omejen na zakonitost navedene odločbe. Pristojnost odločanja v okviru polne jurisdikcije, ki jo ima Sodišče prve stopnje po členu 229 ES in členu 17 Uredbe št. 17, pa je mogoče po potrebi izvajati samo na podlagi ugotovitve nezakonitosti odločbe, zoper katero se v svoji tožbi pritožuje zadevno podjetje, da bi se tako popravilo posledice te nezakonitosti glede določitve zneska izrečene globe, po potrebi z razveljavitvijo ali s spremembo le-te.

Treba je torej zavrniti zahtevek tožeče stranke, za katero je Komisija uporabila Obvestilo o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, naj Sodišče prve stopnje presodi in nagradi njeno sodelovanje v upravni preiskavi, pri čemer naj ne upošteva določb tega obvestila, katerega nezakonitosti ne ugovarja.

(Glej točke od 581 do 583.)

28. Možnost odobritve znižanja globe določenemu podjetju, ki je sodelovalo s Komisijo v postopku zaradi kršitve pravil o konkurenci, zunaj okvira Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah, kot je predvideno v oddelku 3, šesta alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, ki jih je sprejela Komisija, bi nujno pomenila, da zadevnega sodelovanja ni mogoče nagraditi po obvestilu o ugodni obravnavi in da je bilo dejansko tako, da je Komisiji olajšalo ugotavljanje in sankcioniranje kršitev pravil Skupnosti o konkurenci.

(Glej točki 585 in 588.)

29. Poklicna tajnost po naravi stvari zajema značaj in višino predlagane sankcije v kontradiktornih postopkih, ki lahko vodijo v obsodbo, dokler sankcija ni dokončno potrjena in razglašena. To načelo še zlasti izhaja iz potrebe po spoštovanju ugleda in dostojanstva zainteresiranih oseb, dokler niso obsojene. Poleg tega naloga Komisije, da medijem ne razkrije informacij o konkretni predvideni sankciji, ne ustreza samo njeni dolžnosti spoštovanja poklicne tajnosti, ampak tudi njeni dolžnosti po učinkovitem upravljanju.

Tudi če bi bile službe Komisije odgovorne za to, da so medijem posredovane podrobnosti glede globe zaradi kršitve pravil o konkurenci pred njenim sprejetjem, ta nepravilnost lahko povzroči razglasitev ničnosti zadevne odločbe samo, če se dokaže, da navedena odločba ne bi bila sprejeta ali da bi imela drugačno vsebino. Zainteresirana oseba je tista, ki mora predložiti vsaj indice v podporo takemu predlogu. To merilo pa ne pomeni, da take nepravilnosti praktično niso kaznovane. Kljub možnosti razglasitve ničnosti zadevne odločbe bi imela zainteresirana oseba, če bi se storjena nepravilnost izrazila v njeni vsebini, podlago za uveljavljanje odgovornosti zadevne institucije zaradi škode, ki naj bi ji bila povzročena zaradi take nepravilnosti.

(Glej točke 604, 606 in 607.)

SODBA SODIŠČA PRVE STOPNJE (četrti senat)

z dne 15. marca 2006( )

„Konkurenca – Karteli v sektorju vitaminskih proizvodov – Pravica do obrambe – Smernice za izračun zneska glob – Določitev izhodiščnega zneska globe – Odvračilni učinek – Obteževalne okoliščine – Vloga vodje ali pobudnika – Sodelovanje med upravnim postopkom – Poslovna skrivnost in načelo učinkovitega upravljanja“

V zadevi T-15/02,

BASF AG, s sedežem v Ludwigshafnu (Nemčija), ki ga zastopajo N. Levy, J. Temple-Lang, solicitors, R. O’ Donoghue, barrister, in C. Feddersen, odvetnik,

tožeča stranka,

proti

Komisiji Evropskih skupnosti, ki jo zastopata R. Wainwright in L. Pignataro-Nolin, zastopnika, z naslovom za vročanje v Luxembourgu,

tožena stranka,

zaradi predloga za razglasitev ničnosti ali za znižanje glob, izrečenih tožeči stranki v členu 3(b) Odločbe Komisije 2003/2/ES z dne 21. novembra 2001 v zvezi s postopkom izvajanja člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/E-1/37.512 – Vitamini, UL 2003, L 6, str. 1),

SODIŠČE PRVE STOPNJE

EVROPSKIH SKUPNOSTI (četrti senat),

v sestavi H. Legal, predsednik, P. Mengozzi, sodnik, in I. Wiszniewska-Białecka, sodnica,

sodni tajnik: I. Natsinas, administrator,

na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 12. januarja 2005,

izreka naslednjo

Sodbo

Dejansko stanje

1 Komisija je z Odločbo 2003/2/ES z dne 21. novembra 2001 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 ES in člena 53 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/E-1/37.512 – Vitamini, UL 2003, L 6, str. 1, v nadaljevanju: Odločba) v členu 1 ugotovila, da je več podjetij s tem, ko so sodelovala pri več različnih kartelih na dvanajstih različnih trgih vitaminskih proizvodov, to je vitaminov A, E, B1, B2, B5, B6, folne kisline, vitaminov C, D3, H, betakarotena in karotenidov, kršilo člen 81(1) ES in člen 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP). Iz uvodne navedbe 2 Odločbe natančneje izhaja, da naj bi zadevna podjetja v okviru teh kartelov določala cene različnih proizvodov, si razdelila prodajne kvote, se dogovorila in zvišala cene, oglaševala cene po dogovoru, prodajala proizvode po dogovorjenih cenah, vzpostavila mehanizem za nadzor spoštovanja dogovorov in sodelovala v sistemu rednih sestankov za izvajanje svojih načrtov.

2 Med temi podjetji je tudi podjetje BASF AG (v nadaljevanju: BASF ali tožeča stranka), ki je bilo spoznano kot odgovorno za kršitve, ki vplivajo na trg Skupnosti in EGP za vitamine A, E, B1, B2, B5, C, D3 in H, betakaroten in karotenide (člen 1(1)(b) Odločbe).

3 Člen 2 Odločbe nalaga podjetjem, ki so bila spoznana kot odgovorna za ugotovljene kršitve, da takoj prenehajo s kršitvami, če to že niso storila, in da se za naprej odpovedo ugotovljenim protipravnim dejanjem ali ravnanjem in vsem ukrepom, katerih namen ali učinek bi imel enak ali enakovreden učinek.

4 Komisija je za ugotovljene kršitve na trgih vitaminov A, E, B2, B5, C in D3, betakarotena in karotenoidov izrekla globe, in sicer v skupni višini 855,23 milijonov eurov, ni pa izrekla glob za ugotovljene kršitve na trgih vitaminov B1, B6, H in folne kisline (člen 3 Odločbe).

5 Iz uvodnih navedb od 645 do 649 Odločbe namreč izhaja, da so kršitve, ugotovljene za navedene trge, prenehale več kot pet let, preden je Komisija začela preiskavo, in da je zato za te kršitve veljal člen 1 Uredbe Sveta (ES) št. 2988/74 z dne 26. novembra 1974 o rokih zastaranja v postopkih in izvajanju sankcij v transportnem pravu in pravu konkurence Evropske gospodarske skupnosti (UL L 319, str. 1).

6 Tako med drugim tudi podjetju BASF ni bila izrečena globa za njegovo sodelovanje pri kršitvah v zvezi z vitaminoma B1 in H.

7 Za sodelovanje pri kršitvah v zvezi z vitamini A, E, B2, B5, C in D3, betakarotenom in s karotenidi pa je bila podjetju BASF za vsako od kršitev izrečena globa (člen 3(b) Odločbe).

8 Komisija je zneske teh glob določila na podlagi Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ (UL 1998, C 9, str. 3, v nadaljevanju: Smernice), in Obvestila o imuniteti pred globami ali znižanju glob v kartelnih zadevah (UL 1996, C 207, str. 4, v nadaljevanju: obvestilo o ugodni obravnavi).

9 Komisija je v uvodnih navedbah 657 in 658 Odločbe določila splošna merila, na podlagi katerih je določila zneske glob. Navedla je, da je morala upoštevati vse okoliščine zadeve, še posebej težo in trajanje kršitve, ki sta merili, izrecno določeni v členu 15(2) Uredbe št. 17 z dne 6. februarja 1962, Prve Uredbe o izvajanju členov [81] in [82] Pogodbe (UL 13, 21. 2. 1962, str. 204), presoditi za vsak posamezen primer vlogo, ki jo je imelo vsako od podjetij kršiteljev, zlasti ob upoštevanju morebitnih obteževalnih ali olajševalnih okoliščin pri določanju zneska izrečene globe, in po potrebi uporabiti obvestilo o ugodni obravnavi.

10 Komisija je glede teže kršitev ob upoštevanju značaja kršitev, njihovega vpliva na različne upoštevne trge vitaminskih proizvodov in dejstva, da je vsaka od njih zajemala ves skupni trg, po njegovem nastanku pa tudi celoten trg EGP, menila da so podjetja, na katera se nanaša Odločba, storila zelo resne kršitve člena 81(1) ES in člena 53(1) Sporazuma EGP, od katerih se vsaka lahko kaznuje z globo v višini najmanj 20 milijonov eurov (uvodne navedbe od 662 do 674 Odločbe).

11 Komisija je pri določanju izhodiščnega zneska glob – potem ko je navedla, da je upoštevala velikost različnih upoštevnih trgov vitaminskih proizvodov – opozorila na to, da ,,lestvica predvidenih glob v okviru kategorije zelo resnih kršitev omogoča različno obravnavo podjetij, da se tako upošteva dejansko gospodarsko sposobnost vsakega od njih za povzročitev znatne škode konkurenci, in določitev zneska globe na ravni, ki ji omogoča zadosten odvračilni učinek“. Ugotovila je, da ,,je to presojo treba še posebej opraviti, če – kot v obravnavani zadevi – obstaja precejšnja razlika v velikosti podjetij, ki so sodelovala pri kršitvi“. Nadalje je navedla, da je treba ,,v okoliščinah te zadeve, ki zadeva več podjetij, za določitev izhodiščnega zneska glob upoštevati specifičen pomen vsakega od podjetij in tako dejanski vpliv njegovega protipravnega ravnanja na konkurenco“ (uvodne navedbe 675, 678 in 679 Odločbe).

12 Komisija je v ta namen menila, da lahko zadevna podjetja razdeli v različne skupine ,,po sorazmernem pomenu vsakega od njih na različnih trgih upoštevnih trgov vitaminskih proizvodov“, in dodala, da ,,se lahko razvrstitev določenega podjetja v posamezno skupino po potrebi spremeni, ob upoštevanju med drugim potrebe po zagotovitvi odvračilnega učinka“. Komisija je za primerjavo sorazmernega pomena različnih podjetij na vsakem od upoštevnih trgov vitaminskih proizvodov ocenila za primerno, da se opre na svetovni promet z zadevnim proizvodom. Komisija je namreč opazila, da ,,so bili vsi karteli po značaju svetovni in je bil njihov namen razdeliti si trge na svetovni ravni ter tako preprečiti delovanje konkurence v EGP“, ter da ,,svetovni promet udeleženca določenega kartela omogoča tudi oceno njegovega prispevka k učinkovitosti tega kartela v celoti ali, nasprotno, nestabilnosti kartela, če le-ta v njem ne bi sodeloval“. Komisija je navedla tudi, da je za opredelitev zadevnega prometa upoštevala ,,zadnje zaključeno koledarsko leto kršitve“ (uvodni navedbi 680 in 681 Odločbe).

13 Iz uvodnih navedb 695 in 696 Odločbe pa izhaja tudi, da je Komisija menila, da glede na značilnosti trgov betakarotena in karotenidov za kršitve v zvezi s temi proizvodi ni bilo ustrezno uporabiti metode razvrstitve podjetij v skupine, tako da sta bila dvema podjetjema, na kateri so se nanašale te kršitve – to je F. Hoffmann-La Roche AG (v nadaljevanju: Roche) in BASF – določena enaka izhodiščna zneska glob.

14 Komisija je torej za tožečo stranko določila naslednje izhodiščne zneske glob v skupni višini 128,5 milijonov eurov: 8 milijonov eurov za vitamin A; 35 milijonov eurov za vitamin E; 10 milijonov eurov za vitamin B2; 14 milijonov eurov za vitamin B5; 7,5 milijonov eurov za vitamin C; 4 milijone eurov za vitamin D3; 20 milijonov eurov za betakaroten in 20 milijonov eurov za karotenide (uvodne navedbe od 683 do 696 Odločbe.

15 Komisija je za zagotovitev zadostne odvračilnosti glob za 100 % zvišala izhodiščne zneske glob za podjetja BASF, Roche in Aventis SA, da bi tako upoštevala njihovo velikost in višino njihovih celotnih virov (uvodne navedbe od 697 do 699 Odločbe).

16 Komisija je nato izhodiščne zneske teh glob, po potrebi prilagojenih z uporabo faktorja 100 % iz prejšnje točke, za vsako od teh podjetij zvišala glede na trajanje njihove udeležbe pri vsaki od kršitev. Izhodiščni zneski glob, izrečenih tožeči stranki, ki so skupaj znašali 438,75 milijonov eurov, so bili tako naslednji: 68,4 milijonov eurov za vitamin A; 133 milijonov eurov za vitamin E; 28 milijonov eurov za vitamin B2; 50,4 milijonov eurov za vitamin B5; 21,75 milijonov eurov za vitamin C; 11,2 milijona eurov za vitamin D3; 64 milijonov eurov za betakaroten in 62 milijonov eurov za karotenide (uvodne navedbe od 701 do 711 Odločbe).

17 Za podjetji Roche in BASF je bila upoštevana oteževalna okoliščina, ki izhaja iz njunih vlog vodij in pobudnikov, ki sta ju skupaj opravljali v različnih kartelih. Zato so bili njuni izhodiščni zneski glob zvišani za 50 % oziroma 35 % (uvodne navedbe od 712 do 718 Odločbe). To pomeni, da je znašal skupni znesek glob za BASF skoraj 592,32 milijonov eurov.

18 Končno, Komisija je glede obvestila o ugodni obravnavi najprej za kršitve v zvezi z vitaminoma A in E Aventis podelila imuniteto na podlagi oddelka B navedenega obvestila. Komisija je v zvezi s tem med drugim navedla, da je Aventis z izjavama z dne 19. in 25. maja 1999 kot prvo od podjetij, skladno s pogojem iz oddelka B(b) obvestila o ugodni obravnavi, posredovalo odločilne dokaze za obstoj teh kršitev (uvodni navedbi 741 in 742 Odločbe).

19 Komisija je poleg tega menila, da sta Roche in BASF z dokumenti, ki so jih njene službe prejele 2. junija in 30. julija 1999, prva sporočila odločilne dokaze za obstoj kartela na trgih vitaminov B2, B5, C in D3, betakarotena in karotenidov. Kljub temu pa Roche in BASF – glede na to, da sta bila pobudnika in odločilna dejavnika pri protipravnih ravnanjih v zvezi z vitamini A, E, B2, B5, C in D3, betakarotenom in s karotenidi – po mnenju Komisije nista izpolnila pogoja iz oddelka B(e) obvestila o ugodni obravnavi. Tako nobeno od teh dveh podjetij ni bilo upravičeno do znižanja glob na podlagi oddelkov B ali C navedenega obvestila (uvodne navedbe od 743 do 745 Odločbe).

20 Kljub temu pa so bile globe za vsako od njiju znižane skladno z oddelkom D obvestila o ugodni obravnavi. Natančneje, Komisija je ugotovila, da sta podjetji Roche in BASF glede na to, da sta posredovali natančne dokaze o organizacijski strukturi kartelov na trgih vitaminov A, E, B2, B5, C in D3, betakarotena in karotenidov, odločilno prispevali k ugotovitvi ali potrditvi nekaterih bistvenih delov teh kršitev. Komisija je sklenila, da Roche in BASF izpolnjujeta pogoje iz prve alinee oddelka D(2) obvestila ougodni obravnavi in jima je za vse navedene kršitve za 50 % znižala znesek globe, ki bi jima bila izrečen, če ne bi sodelovala s Komisijo (uvodne navedbe 747, 748, 760 in 761 Odločbe).

21 Tako so bile globe, izrečene BASF, dokončno določene, kot sledi: 46,17 milijonov eurov za vitamin A; 89,78 milijonov eurov za vitamin E; 18,9 milijonov eurov za vitamin B2; 34,02 milijonov eurov za vitamin B5; 14,68 milijonov eurov za vitamin C; 7,56 milijona eurov za vitamin D3; 43,2 milijonov eurov za betakaroten in 41,85 milijonov eurov za karotenide (člen 3(b) Odločbe). Skupni znesek navedenih glob (v nadaljevanju: celotna globa) znaša 296,16 milijonov eurov.

Postopek in predlogi strank

22 Tožeča stranka je z vlogo, vloženo pri sodnem tajništvu Sodišča prve stopnje 31. januarja 2002, vložila to tožbo.

23 Aventis je z vlogo, vloženo pri sodnem tajništvu Sodišča prve stopnje 24. junija 2002, vložil predlog za intervencijo v tem postopku v podporo predlogom tožene stranke. Ta predlog je bil po zaslišanju strank zavrnjen s sklepom Sodišča prve stopnje (četrti senat) z dne 25. februarja 2003 (Recueil, str. II-213), ko je bil tako zaključen tudi pisni postopek.

24 Sodišče prve stopnje (četrti senat) se je po obravnavi poročila sodnika poročevalca odločilo začeti ustni postopek in je v okviru ukrepov procesnega vodstva iz člena 64 Poslovnika Sodišča prve stopnje stranki pozvalo k odgovoru na pisna vprašanja, toženo stranko pa še k predložitvi določenih listin. Stranki sta se v določenem roku odzvali na ta poziv.

25 Stranki sta na obravnavi 12. januarja 2005 podali ustna stališča in odgovore na ustna vprašanja Sodišča prve stopnje. Ob tej priložnosti je Sodišče prve stopnje toženo stranko pozvalo s predložitvi dopisa, ki ji ga je med upravno preiskavo poslalo podjetje Roche, in prekinilo ustni postopek.

26 Tožena stranka se je v določenem roku odzvala na ta poziv ter 18. januarja 2005 predložila zahtevani dopis in druge dopise, ki ji jih je podjetje Roche poslalo med upravnim postopkom. Tožeča stranka je 8. februarja 2005 na zahtevo Sodišča prve stopnje predložila stališča glede dokumentov, ki jih je posredovala tožena stranka.

27 Tožeča stranka predlaga Sodišču prve stopnje, naj:

– razglasi celotno globo iz člena 3(b) Odločbe za nično ali jo zelo zniža;

– toženi stranki naloži plačilo stroškov in drugih izdatkov tožeče stranke v zvezi z obravnavano zadevo.

28 Tožena stranka predlaga Sodišču prve stopnje, naj:

– zavrne tožbo;

– tožeči stranki naloži plačilo stroškov.

Predlog za razglasitev ničnosti celotne globe ali njeno znižanje

29 Tožeča stranka v celoti in brez pridržkov priznava, da je sodelovala pri kršitvah v zvezi z vitamini A, E, B2, B5, C in D3, betakarotenom in s karotenidi, katerih težo prav tako priznava. Kljub temu pa poudarja, da je Odločba brez primere glede višine izrečenih glob in da predstavlja zelo veliko odstopanje glede na kaznovalno politiko Komisije.

30 Tožeča stranka se v podporo svojemu predlogu za razglasitev ničnosti celotne globe ali njeno precejšnje znižanje opira na osem tožbenih razlogov. Prva dva tožbena razloga se nanašata na različne vidike kršitve pravice do obrambe; tretji tožbeni razlog izhaja iz kršitve načela sorazmernosti in enakosti obravnave pri določanju izhodiščnih zneskov nekaterih glob, ki so bile izrečene tožeči stranki; četrti tožbeni razlog izhaja iz zvišanja izhodiščnih zneskov glob, izrečenih tožeči stranki zaradi odvračilnosti; peti tožbeni razlog izhaja iz napak v presoji pri pripisovanju vloge vodje ali pobudnika tožeči stranki pri sedmih kršitvah; šesti in sedmi tožbeni razlog se nanašata na presojo sodelovanja tožeče stranke med upravnim postopkom; osmi tožbeni razlog izhaja iz kršitve poslovne skrivnosti in načela učinkovitega upravljanja.

A – Prvi in drugi tožbeni razlog: kršitev pravice do obrambe

1. Trditve strank

a) Prvi tožbeni razlog, ki izhaja iz kršitve pravice do obrambe zaradi pomanjkanja predhodnega obvestila o presoji Komisije, da obstaja več različnih kartelov

31 Tožeča stranka navaja, da ji presoja Komisije, po kateri je obstajal ločen kartel za vsak vitamin posebej, ki je vodila v naložitev več ločenih glob, pred izdajo Odločbe ni bila nikoli razkrita. Pomanjkanje predhodnega obvestila o tem naj bi zelo škodilo izvajanju njene pravice do obrambe glede višine vseh izrečenih glob.

32 Opozarja na to, da je uveljavljeno načelo, da odločbe Komisije ne morejo temeljiti na pravni ali dejanski presoji, ki se zelo razlikuje od tiste iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah. Komisija naj bi s tem, ko je v Odločbi prvič navedla bistveno novo presojo glede pravne kvalifikacije protipravnih ravnanj, kršila to načelo. Po mnenju tožeče stranke je namreč obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, zlasti točke 206, 210 in 212, navajalo, da gre samo za en svetovni kartel, ki je sestavljen iz skrivnih dogovorov glede različnih vitaminov, medtem ko Odločba v uvodni navedbi 584 prvič navaja, da so bila ravnanja glede vsakega od vitaminov ločene kršitve prava Skupnosti o konkurenci.

33 Tako naj izhodiščni znesek, ki bi ga bilo mogoče določiti za globo tožeči stranki, ne bi bil 20 milijonov eurov, kar je po Smernicah priporočeni izhodiščni znesek za eno samo kršitev, ampak 160 milijonov eurov za osem ločenih kršitev. V obravnavani zadevi pa je presoja, po kateri je obstajala kršitev za vsakega od vitaminov, na katere so se nanašali zadevni dogovori, Komisijo v zvezi s tožečo stranko vodila v določitev vsaj osemkrat višjega izhodiščnega zneska, kot je bil predviden. Tožeča stranka meni, da bila morala zato imeti možnost, da navede stališče o tej presoji in sklepih, ki so iz tega izhajali, glede določitve globe.

34 Tožena stranka te trditve zavrača kot neutemeljene. Po njenem mnenju Odločba s tem, ko je jasno sledila strukturi in pravni presoji iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v ničemer ni spremenila razlogovanja, na katerem temelji to. Natančneje navaja, da struktura in številni deli obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah jasno kažejo na to, da naj Komisija ne bi štela vseh sporazumov o različnih trgih vitaminskih proizvodov za samo eno trajajočo kršitev, ampak za več ločenih kršitev. To naj bi potrjeval tudi odgovor tožeče stranke na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, saj se je ta v predzadnjem odstavku na peti strani sklicevala na več ,,kršitev“ in ne na eno kršitev.

35 Tožeča stranka v repliki ugotavlja, da je bil naslov tistega oddelka obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki opisuje protipravne dogovore, ,,kartel“, medtem ko ustrezen oddelek Odločbe navaja ,,kartele“. Dodaja, da je obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah vsebovalo številne indice, da je Komisija obravnavala samo en kartel. Kakor koli pa naj bi bila – kljub strukturi in posameznim delom obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah – edina upoštevna zadeva pravni sklep iz obvestila, da je šlo za izračun glob za samo en kartel.

36 Tožeča stranka glede tistega dela odgovora na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki ga navaja tožena stranka, trdi da tam ni obravnavala vprašanja, ali so bili protipravni dogovori ena kršitev ali več teh, ampak naj bi se samo sklicevala na olajševalne okoliščine, ki zadevajo vlogo podjetja BASF pri kartelu.

b) Drugi tožbeni razlog, ki izhaja iz kršitve pravice do obrambe zaradi nezadostne obrazložitve dejavnikov, ki jih je Komisija nameravala upoštevati pri izračunu glob, v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah

37 Tožeča stranka trdi, da obrazložitev upoštevnih dejavnikov za izračun glob, ki so ji bile izrečene, v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni bila zadostna in ji ni omogočala ustrezno uveljavljati pravice do obrambe glede višine glob.

38 Tožeča stranka opozarja na to, da je obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah pri obrazložitvi dejavnikov, ki jih je Komisija nameravala upoštevati pri izračunu globe, splošno in ni jasno. Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah naj bi po splošnem uvodu vsebovalo samo tri uvodne navedbe od skupaj okoli 230-tih s standardno in z zelo splošno obrazložitvijo, kako je Komisija pri določitvi zneska glob nameravala upoštevati težo, odvračilnost, trajanje ter vse obteževalne in olajševalne okoliščine. Taka obrazložitev predvidenih glob naj iz treh glavnih razlogov ne bi bila združljiva s pravico do obrambe.

39 Prvič, če neko podjetje v celoti sodeluje s Komisijo in ne izpodbija dejanskega stanja, kot je bil to primer tožeče stranke v obravnavani zadevi, potem naj bi bil glavni ali celo edini cilj obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, da se temu podjetju omogoči kar najbolj jasna seznanitev s podlago, na kateri mu Komisija namerava izreči globo.

40 Drugič, z Odločbo izrečene globe naj bi bile najvišje, kar so bile kadar koli izrečene v postopku Skupnosti s področja prava konkurence, in naj bi predstavljale bistveno spremembo politike Komisije na področju glob, ki je brez primere. Tožeča stranka kot primer ugotavlja, da so pred uporabo obvestila o ugodni obravnavi globe, izrečene podjetjem, ki jih zadeva Odločba, znašale skupaj skoraj 1800 milijonov eurov, to je več kot šestkrat višji znesek od najvišjega skupnega zneska, ki je bil pred tem kadar koli naložen v eni sami zadevi, to je 273 milijonov eurov v Odločbi Komisije 1999/243/ES z dne 16. septembra 1998 o postopku na podlagi členov 85 in 86 Pogodbe ES (Zadeva IV/35.134 – Trans-Atlantic Conference Agreement, UL 1999, L 95, str. 1). Dodaja, da je celotna globa, ki ji je bila izrečena pred uporabo obvestila o ugodni obravnavi – skoraj 600 milijonov eurov (glej zgoraj nevedeno točko 17) –, približno šestkrat višja od najvišje posamične globe, ki je bila pred tem kadar koli izrečena s strani Komisije, to je globa družbi Volkswagen AG, v znesku 102 milijona eurov, iz Odločbe Komisije 98/273/ES z dne 28. januarja 1998 o postopku na podlagi člena 85 Pogodbe ES (IV/35.733 – VW, UL L 124, str. 60). Področje uporabe dolžnosti obrazložitve in pravice do zaslišanja glede temeljnih dejavnikov, na katere se namerava institucija opreti za določitev zneska globe, pa bi moralo biti sorazmerno višini te globe.

41 Tretjič, dejavniki, ki naj ne bi bili ustrezno obrazloženi v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, naj bi bili izredno pomembni, saj naj bi se zaradi njih celotna globa, izrečena tožeči stranki, bistveno zvišala. Tako naj bi bilo pri stoodstotnem zvišanju zaradi odvračilnosti, zaradi česar je Komisija znesek celotne globe, izračunane glede na težo, zvišala s 128,5 milijonov na 257 milijonov eurov (glej zgoraj navedeni točki 14 in 15), kot tudi pri presoji, da je bila tožeča stranka ena od vodij kartela, zaradi česar je Komisija osnovni znesek celotne globe zvišala za 35 %, to je za več kot 153 milijonov eurov, in zavrnila večje znižanje globe z vidika obvestila o ugodni obravnavi (glej zgoraj navedeni točki 17 in 19). Tožeča stranka posebej poudarja, da obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah nikjer ni omenjalo namere Komisije, da bo podjetju BASF ,,zaradi odvračilnosti“ tako zelo zvišala globo, in da pripisovanje vodilne vloge BASF ni združljivo z obvestilom o ugotovitvah o možnih kršitvah.

42 Tožena stranka izpodbija utemeljenost navedenih očitkov tožeče stranke.

2. Presoja Sodišča prve stopnje

43 Tožeča stranka s prvima tožbenima razlogoma, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu želi doseči razglasitev ničnosti člena 3(b) Odločbe v celoti in posledično glob, ki so ji bile izrečene z njim.

44 Opozoriti je treba na to, da je spoštovanje pravice do obrambe v katerem koli postopku, ki lahko vodi v sankcije, zlasti v globe ali denarne kazni, temeljno načelo prava Skupnosti, ki ga je treba spoštovati tudi v upravnem postopku (sodbi Sodišča z dne 13. februarja 1979 v zadevi Hoffmann-La Roche proti Komisiji, 85/76, Recueil, str. 461, točka 9, in z dne 2. oktobra 2003 v zadevi ARBED proti Komisiji, C-176/99 P, Recueil, str. I-10687, točka 19).

45 Člen 19(1) Uredbe št. 17 ter člena 2 in 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2842/98 z dne 22. decembra 1998 o zaslišanju pogodbenic v nekaterih postopkih na podlagi členov [81] in [82] Pogodbe ES (UL L 354, str. 18), ki se v obravnavani zadevi uporabljata ratione temporis in pomenita izvedbo navedenega načela, Komisijo zavezujejo k obveščanju o očitkih, ki jih ima zoper zadevna podjetja in združenja, ter k temu, da v svojih odločbah upošteva le očitke, glede katerih so podjetja lahko izrazila stališča.

46 Skladno s sodno prakso mora obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah vsebovati dovolj jasen opis ugotovljenih kršitev, pa čeprav zbiren, tako da se lahko zainteresirani dejansko seznanijo z ravnanji, ki jim jih očita Komisija. Samo pod tem pogojem namreč lahko obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah izpolni svojo funkcijo, ki mu jo daje ureditev Skupnosti, in sicer da je treba podjetjem sporočiti vse potrebne dejavnike, da se lahko učinkovito branijo, preden Komisija izda končno odločbo (sodba Sodišča z dne 31. marca 1993 v zadevi Ahlström Osakeyhtiö in drugi proti Komisiji, C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 in C-125/85, Recueil, str. I-1307, točka 42, in sodba Sodišča prve stopnje z dne 14. maja 1998 v zadevi Mo och Domsjö proti Komisiji, T-352/94, Recueil, str. II-1989, točka 63, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 16. novembra 2000 v zadevi Mo och Domsjö proti Komisiji, C-283/98 P, Recueil, str. I-9855).

47 Ta zahteva je izpolnjena takrat, kadar odločba zainteresiranim ne očita drugih kršitev od tistih, navedenih v opisu ugotovljenih kršitev, in upošteva samo tisto dejansko stanje, glede katerega so se lahko zainteresirani izjavili (sodba Sodišča z dne 15. julija 1970 v zadevi ACF Chemiefarma proti Komisiji, 41/69, Recueil, str. 661, točka 94, in sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. septembra 2003 v zadevi Atlantic Container Line in drugi proti Komisiji, T-191/98, od T-212/98 do T-214/98, Recueil, str. II-3275, točka 138).

48 Glede uveljavljanja pravice do obrambe glede izrekanja glob iz ustaljene sodne prakse izhaja, da kadar Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah izrecno navede, da bo preučila, ali je zadevnim podjetjem primerno naložiti globe, ter navede glavne dejanske in pravne dejavnike, zaradi katerih lahko pride do izreka globe, kot je na primer teža in trajanje domnevne kršitve in to, da je bila storjena ,,naklepno ali zaradi malomarnosti“, takrat izpolni svojo dolžnost spoštovati pravico podjetij, da se izjavijo. S tem jim da potrebne elemente za obrambo ne le zoper ugotovljeno kršitev, ampak tudi zoper to, da jim bo izrečena globa (sodba Sodišča z dne 7. junija 1983 v zadevi Musique diffusion française in drugi proti Komisiji, od 100/80 do 103/80, Recueil, str. 1825, točka 21, in sodba Sodišča prve stopnje z dne 20. marca 2002 v zadevi Lögstör Rör proti Komisiji, T-16/99, Recueil, str. II-1633, točka 193, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 28. junija 2005 v zadevi Dansk Rørindustri in drugi proti Komisiji, C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P, C-208/02 P in C-213/02 P, Recueil, str. I-0000, zlasti točka 428).

49 Iz tega sledi, da se – glede določitve zneska glob – pravica do obrambe pred Komisijo zagotavlja z možnostjo predložiti stališča o trajanju, teži in protikonkurenčnosti očitanih dejanj (sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. oktobra 1994 v zadevi Tetra Pak proti Komisiji, T-83/91, Recueil, str. II-755, točka 235, in zgoraj v točki 48 navedena sodba Lögstör proti Komisiji, točka 194).

50 Komisija je v obravnavani zadevi v točki 229(b) obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah jasno navedla namero, da bo naslovnikom navedenega akta izrekla globe.

51 Komisija je v točki 227 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah navedla tudi, da je bil člen 81(1) ES in člen 53(1) EGP kršen naklepno.

52 Komisija je glede teže očitanih dejanj v točki 227 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah – potem ko je v točki 226 opozorila na to, da bo upoštevala značaj kršitve, njen dejanski vpliv na trg in obseg zadevnega geografskega trga, kar so vse upoštevni dejavniki za oceno teže kršitve skladno s prvim odstavkom oddelka 1A Smernic – navedla, da sta razdelitev trga in sporazumno določanje cen najhujši kršitvi člena 81(1) ES in člena 53(1) EGP; da so se zadevna podjetja popolnoma zavedala protipravnosti svojega ravnanja; da so se dogovorila o vzpostavitvi skrivnega in institucionaliziranega sistema, s katerim se je želelo omejevati konkurenco v pomembnem industrijskem sektorju; da so skrivni dogovori prizadeli vso industrijo vitaminov, da so bili zasnovani, vodeni in spodbujani na visoki ravni znotraj zadevnih podjetij, da so bili v korist samo njim in v škodo njihovim strankam ter, v končni fazi, javnosti nasploh in da so zajemali ves skupni trg, po nastanku EGP pa vse države članice Sporazuma EGP.

53 Komisija je v točki 226 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah izrazila tudi namero, da bo določila dovolj visoke globe za zagotovitev njihove odvračilnosti.

54 Komisija je nato v točki 228 dodala, da bo zaradi določitve globe, ki jo bo treba izreči vsakemu od podjetij, za vsako od njih upoštevala vlogo, ki so jo imela v kartelih, njegov pomen v industriji vitaminov, vpliv njegovega protipravnega ravnanja na konkurenco in vse druge obteževalne oziroma olajševalne okoliščine. Izrecno je navedla vodilno vlogo, ki jo je pri skrivnih dogovorih imela zlasti tožeča stranka.

55 Komisija je v točki 228 navedla tudi, da je treba upoštevati trajanje posamične udeležbe vsakega od podjetij v navedenih kartelih, kot je to navedeno v točki 220 za vsak vitamin in za vsakega udeleženca.

56 Jasno je torej, da je Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah navedla pravne in dejanske elemente, na katere se je oprla pri izračunu zneska glob, izrečenih tožeči stranki, tako da je bila v tem smislu pravica tožeče stranke do zaslišanja na prvi pogled ustrezno spoštovana.

57 Vendar pa je treba preučiti tudi, v kolikšni meri lahko konkretne trditve tožeče stranke v okviru prvega in drugega tožbenega razloga ta sklep izpodbijejo.

58 To ne velja za trditev, da naj bi imelo obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah poseben namen, če je naslovljeno na podjetje, ki je polno sodelovalo s Komisijo in ni izpodbijalo dejanskega stanja (glej zgoraj navedeno točko 39). Kot utemeljeno navaja tožena stranka, se namen obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah ne razlikuje glede na konkreten položaj podjetja, ki je njegov naslovnik. Kljub sodelovanju tega podjetja ostaja namen tega v tem, da se podjetjem ali združenjem podjetij sporoči vse elemente za to, da se lahko učinkovito branijo, preden Komisija sprejme končno odločitev (zgoraj v točki 46 navedeni sodbi Ahlström Osakeyhtiö proti Komisiji, točka 42, in Mo och Domsjö proti Komisiji, točka 63). S tega vidika dejstvo, da je tožeča stranka sodelovala s Komisijo in priznala, da je storila protipravna dejanja in jih opisala, v ničemer ne zmanjšuje njene pravice in interesa, da od Komisije prejme akt, ki natančno navaja vse očitke, ki jih ima tazoper njo, vključno s tistimi, ki se lahko opirajo na izjave in dokaze, ki so jih predložila druga vpletena podjetja. Trditev tožeče stranke pa tudi ni brez nasprotij, saj jasno temelji na okoliščini, to je neizpodbijanju dejanskega stanja s strani tožeče stranke, ki logično predpostavlja predhoden obstoj obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki navaja obtožbe Komisije in dejansko stanje, na katero se slednja opira ter na katerega značaj in namen naj nikakor ne bi vplivala takšna kasnejša okoliščina.

59 Trditev, ki – še vedno v okviru drugega tožbenega razloga – izhaja iz bistvene spremembe politike Komisije na področju glob brez primere, ki naj bi jo predstavljala Odločba (glej zgoraj navedeno točko 40), prav tako ne more uspeti. Treba je spomniti – ne da bi bilo treba preučiti, ali in v kakšni meri predstavljajo globe, izrečene v Odločbi, glede na svojo višino dejansko novo fazo v tej politiki –, da Komisiji skladno s sodno prakso v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni treba navesti mogoče spremembe svoje politike glede splošne višine glob, kar je odvisno od splošnih dejavnikov politike konkurence brez neposredne zveze s posebnimi okoliščinami obravnavane zadeve (v točki 48 zgoraj navedeni sodbi Musique diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 22, in Lögstör Rör proti Komisiji, točka 203). Komisiji namreč ni treba podjetij vnaprej opozoriti o svoji nameri o zvišanju splošne višine glob (sodbi Sodišča prve stopnje z dne 10. marca 1992 v zadevi Solvay proti Komisiji, T-12/89, Recueil, str. II-907, točka 311, in zgoraj v točki 48 navedena sodba Lögstör Rör proti Komisiji, točka 203).

60 Prav tako ni utemeljena trditev, ki je še posebej zmedena in je še vedno v okviru drugega tožbenega razloga, namreč da v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni ustrezne obrazložitve dveh, po mnenju tožeče stranke „izjemno pomembnih“, dejavnikov, ki ju navaja Odločba pri izračunu zneska glob, in sicer stoodstotnega zvišanja zaradi odvračilnosti in pripisovanja vodilne vloge tožeči stranki (glej zgoraj navedeno točko 41).

61 Tožeča stranka glede drugega od teh dveh elementov v bistvu ne izpodbija pomanjkanja zadostne obrazložitve v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, ampak neskladje med obvestilom o ugotovljenih kršitvah in Odločbo, saj naj tega elementa, ki je naveden v Odločbi, ne bi bilo v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah. V zvezi s tem je treba ugotoviti – kot je bilo to storjeno v zgoraj navedeni točki 54 –, da obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah v točki 228 izrecno navaja vlogo vodje, ki jo je imela tožeča stranka, tako da ni domnevnega neskladja, na katero se ta sklicuje.

62 Glede prvega elementa iz zgoraj navedene točke 60 pa ni bila dolžnost Komisije, da v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah tožeči stranki najavi obseg morebitnega zvišanja globe zaradi zagotovitve odvračilnosti globe. Komisija namreč ni dolžna – potem ko navede pravne in dejanske dejavnike, na katere bo oprla izračun zneska glob – navesti načina, na katerega bo uporabila vsakega od teh dejavnikov pri določitvi višine globe. Če bi navedla ocene glede višine predvidenih glob, podjetja pa še niso bila pozvana k predložitvi stališč o očitkih zoper njih, bi to pomenilo neprimerno predvidevanje odločitve Komisije (zgoraj v točki 48 navedena sodba Musique diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 21, in sodba Sodišča z dne 9. novembra 1983 v zadevi Michelin proti Komisiji, 322/81, Recueil, str. 3461, točka 19, ter zgoraj v točki 48 navedena sodba Lögstör Rör proti Komisiji, točka 200).

63 Nadalje je treba preučiti trditve tožeče stranke v okviru prvega tožbenega razloga in njihov vpliv na začasni sklep iz zgoraj navedene točke 56.

64 Tožeča stranka s tem tožbenim razlogom očita Komisiji, da ji ni dovolila predložiti stališč glede drugega posebnega dejavnika, ki je po njenem mnenju imel precejšen kaznovalni vpliv na izračun zneska glob v Odločbi, to je Komisijine presoje, po kateri so očitana ravnanja pomenila več ločenih kršitev in ne ene same kršitve.

65 V zvezi s tem je treba najprej relavitivizirati velikost škode, ki bi jo ta presoja Komisije lahko povzročila tožeči stranki.

66 Tožeča stranka izhaja iz teze, da če bi Komisija v obravnavani zadevi sklepala o obstoju ene same kršitve, potem bi ji izrekla samo eno globo, katere izhodiščni znesek bi bil skladno s Smernicami v višini 20 milijonov eurov, izhodiščni znesek osmih glob, ki so bile dejansko naložene v plačilo tožeči stranki, pa naj bi bil osemkrat višji od predvidenega izhodiščnega zneska za eno samo globo.

67 Ta teza je posledica napačnega razumevanja Smernic. Skladno z drugim odstavkom oddelka 1A teh so ,,mogoči zneski“ za ,,zelo resne kršitve“, kot so ,,horizontalne omejitve, kot so cenovni karteli in kvote o delitvah trga“ v višini ,,nad 20 milijonov [eurov]“. Iz tega dela besedila Smernic torej nikakor ne izhaja, da mora biti izhodiščni znesek globe, ki jo je treba izreči podjetju za tovrstno kršitev, načeloma omejen na 20 milijonov eurov.

68 Ugotoviti je treba, da je Komisija v uvodni navedbi 675 Odločbe pojasnila, da je za določitev izhodiščnega zneska glob upoštevala velikost različnih trgov zadevnih vitaminskih proizvodov. Tudi če bi Komisija v Odločbi sklenila, da obstaja samo ena kršitev, ki zajema vse trge zadevnih vitaminskih proizvodov, bi lahko skladno z merilom, opisanim v uvodni navedbi 675 Odločbe, pri določitvi izhodiščnega zneska edine globe upoštevala skupno vrednost teh trgov. Izhodiščni znesek bi se tako običajno določil v precej višjem znesku kot 20 milijonov eurov, kar je minimalni okvirni prag za zelo resno kršitev.

69 Glede na to, da je znesek 20 milijonov eurov po Smernicah okvirni ,,spodnji“ in ne ,,zgornji“ prag za zelo resne kršitve, nič ne kaže na to, da bi morala Komisija, če bi v Odločbi sklenila, da obstaja ena sama kršitev, kot edino globo za tožečo stranko nujno določiti izhodiščni znesek, manjši od skupnega izhodiščnega zneska, ki je bil dejansko določen za osem glob, izrečenih tožeči stranki.

70 Res je, da kvalifikacija določenih protipravnih ravnanj, ki predstavljajo eno samo kršitev ali pa več različnih kršitev, načeloma ni brez posledic za sankcijo, ki se jo lahko izreče, saj lahko ugotovitev več različnih kršitev pomeni izrek več različnih glob, od katerih je vsaka v okviru pragov iz člena 15(2) Uredbe št. 17 (sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005 v zadevi Tokai Carbon in drugi proti Komisiji, T-71/03, T-74/03, T-87/03 in T-91/03, Recueil, str. I-0000, točka 118) in torej ob spoštovanju praga 10 % prometa v poslovnem letu pred sprejetjem odločitve.

71 Vendar pa je treba v obravnavani zadevi ugotoviti, da to, da je Komisija ugotovljeno dejansko stanje okvalificirala za več različnih kršitev, ni imelo nobene vloge pri uporabi tega praga. Znesek tožeči stranki izrečenih glob, čeprav bi bil predviden pred uporabo bvestila o ugodni obravnavi (592,32 milijona eurov), je namreč precej pod 10-odstotnim pragom, ki se ga računa sorazmerno skupnemu prometu (zgoraj v točki 48 navedena sodba Musique diffusion française in drugi proti Komisiji, točka 119), glede na to, da je tožeča stranka v letu pred sprejetjem Odločbe, to je v letu 2000, ustvarila za 35.946 milijonov eurov skupnega prometa (glej prvo preglednico iz uvodne navedbe 123 Odločbe).

72 Treba je še dodati, da če bi Komisija v obravnavani zadevi ugotovila obstoj samo ene kršitve, ki zajema vse vitaminske proizvode iz Odločbe, potem bi verjetno lahko za izračun globe za tožečo stranko upoštevala tudi njene skrivne dogovore v zvezi z vitaminoma B1 in H, česar pa Komisija v Odločbi ni sankcionirala, saj je menila, da gre za ločene kršitve, v zvezi s katerimi je njeno pooblastilo za sankcioniranje zastaralo skladno z Uredbo št. 2988/74.

73 Navedene ugotovitve, katerih namen je bil oceniti trditve tožeče stranke z vidika večje celovitosti in objektivnosti, kljub vsemu niso zadostne za to, da se izključi možnost, da je Komisijina presoja, po kateri je šlo v obravnavani zadevi za več ločenih kršitev, imela kakršen koli vpliv na višino glob, izrečenih tožeči stranki. Treba je torej preučiti, ali je tožeča stranka imela možnost, da v odgovoru na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah izrazi stališče o tem, ali so dejanja, ki so ji bila očitana v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, pomenila eno samo kršitev ali več teh.

74 Treba je priznati, da čeprav je Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah dobro opredelila in natančno opisala dejanja, ki jih je očitala zadevnim podjetjem, ter navedla določbe (člen 81 ES in 53 Sporazuma EGP), za katere je menila, da bi lahko bile kršene s temi dejanji, pa se do tega vprašanja ni jasno opredelila.

75 Tožeča stranka ima namreč na eni strani prav, ko opozarja na nekatere elemente iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki bi lahko kazali na to, da je Komisija menila, da so zadevna protikonkurenčna ravnanja ena sama kršitev.

76 Najprej se je treba sklicevati na tretjo alineo točke 206 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v kateri Komisija navaja naslednje:

,,Notwithstanding the number of producers, the variation in the participation in the meetings and the diversity of their product ranges, the complex of collusive arrangements, in practice and in effect, constituted an overall coordinated scheme to control the world market across the whole range of vitamin products with [Roche] at the centre of the network of agreements and arrangements.“

(,,Kljub številu proizvajalcev, spremembam glede sodelovanja na sestankih in različnosti njihove ponudbe proizvodov so vsi skrivni dogovori skupaj v praksi in v učinkih predstavljali neko usklajeno shemo za nadzor svetovnega trga za celo vrsto vitaminskih proizvodov, z [Roche] v središču mreže sporazumov in dogovorov.“)

77 Predvsem je treba omeniti drugo alineo točke 212 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v kateri je Komisija navedla:

,,Given the continuity and similarity of method, the Commission considers it appropriate to treat in one and the same procedure the complex of agreements covering the different vitamins. The Commission will consider this as one single overarching vitamin cartel with [Roche], BASF and Rhône-Poulenc forming the main ‘mass’ and the other producers adhering to, and forming a subset of, the cartel for the particular vitamins which they produce.“

(,,Glede na trajnost in podobnost metode Komisija meni, da je primerno v okviru istega postopka obravnavati vse sporazume v zvezi z različnimi vitamini. Komisija bo to štela kot samo en celovit kartel za vitamine, s tem da podjetja [Roche], BASF in Rhône-Poulenc tvorijo glavno ‘maso’, drugi proizvajalci pa se kartelu pridružujejo ali so del njega v zvezi s posameznimi vitamini, ki jih proizvajajo.“)

78 Komisija je v tretji in četrti alinei točke 225 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah poudarila, da ni bilo mogoče z gotovostjo trditi, da je ,,kršitev“ popolnoma prenehala in da je bilo treba od podjetij, naslovnikov tega obvestila, zahtevati, naj prenehajo s ,,kršitvijo“.

79 Tožena stranka pa na drugi strani utemeljeno ugotavlja, da lahko drugi elementi iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah pričajo o nasprotnem, namreč da je predvidela ugotovitev obstoja več kršitev.

80 V zvezi s tem je treba omeniti, da je Komisija v tretji alinei točke 212 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah – ob navajanju sodbe Sodišča z dne 16. decembra 1975 v zadevi Suiker Unie in drugi proti Komisiji (od 40/73 do 48/73, 50/73, od 54/73 do 56/73, 111/73, 113/73 in 114/73, Recueil, str. 1663, točka 111) – ugotovila naslednje:

,,There is no reason at all why the Commission should not make a single decision covering several infringements, even if some of the undertakings to which it is addressed are unconnected with some of these infringements, provided that the decision permits each addressee to obtain a clear picture of the complaints made against it. […] When and if any penalty is to be assessed, the Commission will take full account of the part played by each of the participants and the size of the market for the particular vitamin concerned.“

(,,Nič ne prepoveduje Komisiji, da z eno samo odločbo ugotovi več kršitev, pa čeprav nekateri naslovniki nimajo nič z nekaterimi kršitvami, če odločba vsakemu od naslovnikov omogoča natančno seznanitev z očitki zoper njega […] Ko in če bi bila predvidena globa, bi Komisija v celoti upoštevala vlogo vsakega udeleženca in velikost trga posamičnega zadevnega vitamina.“)

81 Tretja alinea točke 212 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah se glasi:

,,The Commission considers that the complex of infringements in this case present all the characteristics of a full agreement in the sense of Article 81.“

(,,Komisija meni, da ima celota kršitev v tej zadevi značilnosti pravega sporazuma v smislu člena 81 [ES].“)

82 Tretja alinea točke 225 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah navaja:

,,The infringements continued for most products long after the start of the investigations.“

(,,Kršitve so se pri večini proizvodov nadaljevale še dolgo po začetku preiskave.“)

83 Komisija je v četrti alinei točke 226 obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah glede uporabe obvestila o ugodni obravnavi navedla, da bo upoštevala vsakršno sodelovanje s strani proizvajalcev ,,za vsak proizvod ločeno“ (,,in relation to each product separately“).

84 Stranki v tem sporu navajata več drugih elementov iz besedila obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki po njunem mnenju potrjujejo njuno razlago tega v zvezi z vprašanjem, ali je šlo za eno ali več različnih kršitev. Ti elementi, ki zadevajo zlasti uporabo besed, kot je ,,dogovor“, ,,sporazum“ ali ,,kartel“ v ednini ali množini, se zdijo manj pomembni.

85 Tako tožena stranka na eni strani poudarja, da uporaba besed ,,celota sporazumov“ (,,complex of agreements“), ,,celota sporazumov in dogovorov“ (,,complex of agreements and arrangements“), ,,kartelni sporazumi" (,,cartel agreements“), ,,skrivni sporazumi“ (,,collusive agreements“) v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah kaže na to, da je Komisija menila, da v obravnavani zadevi obstaja več ločenih kršitev.

86 Navedenih izrazov in izraza ,,skrivni dogovori“ (,,collusive arrangements“), ki se prav tako pojavlja v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, ni mogoče razlagati na način, da nujno pomenijo natančno pravno kvalifikacijo v smislu več kršitev. Iz sodne prakse namreč izhaja, da lahko več dejanj z istim protikonkurenčnim namenom, od katerih je vsako ,,sporazum", ,,usklajeno ravnanje" ali "odločitev združenja podjetij" v smislu člena 81(1) ES, predstavlja različne pojavne oblike samo ene kršitve tega člena (sodba Sodišča z dne 8. julija 1999 v zadevi Komisija proti Anic Partecipazioni, C-49/92 P, Recueil, str. I-4125, točka 113).

87 Tožeča stranka na drugi strani navaja številne odlomke iz besedila obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v katerih je Komisija uporabila izraz ,,kartel“, ne da bi se sklicevala na en ali drug vitamin, zlasti ko je v točki 195 navedenega obvestila ob potrditvi svoje pristojnosti v obravnavani zadevi navedla, da ,,je imel kartel precejšen vpliv na trgovino med državami članicami ES in na konkurenco na skupnem trgu“ (,,the cartel had an appreciable effect on trade between EC Member States and competition in the Common Market“).

88 Vendar pa, prvič, uporaba izraza ,,kartel“ ne pomeni nujno, da se predvideva obstoj enega samega kartela v smislu člena 81 ES. Ta izraz lahko namreč pomeni horizontalni kartel, lahko pa se uporablja tudi splošno za označevanje neke strukture, organizacije, ki je odgovorna za protipravna ravnanja glede na pravila o konkurenci. Ni mogoče torej izključiti, da se izraz ,,kartel“ v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah uporablja za označevanje celotne organizacije, ki je bila vzpostavljena s strani proizvajalcev vitaminov, ne da bi to prejudiciralo možnost ugotovitve več kartelov in torej več kršitev. Drugič, nekatere navedbe iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah v zvezi s ,,kartelom“, kot je tista glede njegovega vpliva na trgovino med državami članicami iz točke 195 ali tista glede naklepnosti kršitve členov 81 ES in 53 Sporazuma EGP iz točke 227, se lahko razume tudi v tem smislu, da se z njimi želi dejansko opisati skupne značilnosti vseh kartelov, na katere se nanaša obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, tako da bi se izognili nepotrebnemu ponavljanju značilnosti za vsak posamičen kartel.

89 Glede strukture obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, na katero se opira tožena stranka, je to organizirano tako, da pod naslovom C, z naslovom ,,Kartel“, posebej in podrobno opisuje skrivne sporazume v zvezi z vsakim posamičnim vitaminom, skupaj obravnava edino vitamina A in E, za katera pa je sicer navedeno, da pripadata različnim trgom. Komisija je s to rahlo izjemo v vsakem oddelku navedenega naslova C preučila po en vitaminski proizvod, njegove značilnosti, proizvajalce in trg (ki je bil opredeljen kot ločen trg), poreklo, trajanje, temeljni mehanizem, sestanke in delovanje kartela v zvezi z zadevnim vitaminom ter tudi njegove udeležence. Kljub naslovu v ednini (,,Kartel“) je iz naslova C obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah mogoče jasno sklepati o več ločenih kartelih.

90 Tako se ob upoštevanju celotnega obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah kažejo jasni dvomi Komisije glede natančne pravne kvalifikacije očitanih dejanj v smislu ene ali več kršitev, kljub njihovemu jasnemu nasprotju s členom 81(1) ES in členom 53(1) Sporazuma EGP. Iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah torej jasno ne izhaja, ali je Komisija nameravala ugotoviti obstoj ene kršitve ali več teh.

91 Ta ugotovitev pa vendarle ne pomeni, da je Komisija s tem, ko je v Odločbi ugotovila obstoj ločenih kršitev za vsakega od zadevnih vitaminov, kršila pravico do obrambe tožeče stranke.

92 Res je, da je Sodišče v sodbi z dne 3. julija 1991 v zadevi AKZO proti Komisiji (C-62/86, Recueil, str. I-3359, točka 29), na katero se sklicuje tožeča stranka, navedlo da ,,je treba v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah jasno navesti dejansko stanje, na katero se opira Komisija, kot tudi kvalifikacijo tega“.

93 Vendar pa je prav tako koristno opozoriti na to, da za odločbo o ugotovitvi kršitve ni treba, da je dobeseden prepis obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah. Komisija mora namreč imeti možnost v odločbi upoštevati odgovore zadevnih podjetij na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah. V zvezi s tem mora imeti možnost ne le sprejeti ali zavrniti trditve zadevnih podjetij, ampak tudi analizirati dejansko stanje, ki so ga navedla, zaradi opustitve očitkov, ki se niso izkazali za utemeljene ali zaradi spremembe ali dopolnitve, tako dejanske kot pravne, argumentacije v podporo očitkov, ki jih bo ohranila (zgoraj v točki 47 navedena sodba ACF Chemiefarma proti Komisiji, točki 91 in 92, zgoraj v točki 80 navedena sodba Suiker Unie in drugi proti Komisiji, točki 437 in 438, ter sodba Sodišča z dne 29. oktobra 1980 v zadevi Van Landewyck in drugi proti Komisiji, od 209/78 do 215/78 in 218/78, Recueil, str. 3125, točka 68).

94 Treba je zlasti ugotoviti, da presoja dejanskega stanja izhaja iz akta odločanja in da se pravica do zaslišanja nanaša na vse pravne ali dejanske elemente, ki predstavljajo temelj akta odločanja, ne pa na končno stališče, ki ga namerava sprejeti upravni organ (glej v tem smislu sodbi Sodišča prve stopnje z dne 21. januarja 1999 v zadevi Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Recueil, str. II-17, točka 231, in z dne 3. decembra 2003 v zadevi Audi proti UUNT, T-16/02, Recueil, str. II-5167, točka 75).

95 Tako je na eni strani pravica do obrambe zaradi neskladja med obvestilom o ugotovljenih kršitvah in končno odločbo kršena samo, če neki očitek iz nje v obvestilu ni bil naveden v taki meri, da bi imeli naslovniki možnost, da bi se branili. Na drugi strani pa je pravna kvalifikacija dejanskega stanja v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah že po definiciji lahko le začasna, kasnejše odločbe Komisije pa ni mogoče razglasiti za nično samo zato, ker končno sprejeti sklepi, ki izhajajo iz tega dejanskega stanja, ne ustrezajo popolnoma tej začasni kvalifikaciji. Komisija mora namreč zaslišati naslovnike obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah in po potrebi upoštevati njihova stališča v odgovor na očitke ter spremeniti svojo analizo prav zaradi spoštovanja njihove pravice do obrambe (sodba Sodišča prve stopnje z dne 8. julija 2004 v zadevi Mannesmannröhren-Werke proti Komisiji, T-44/00, Recueil, str. I-0000, točke od 98 do 100).

96 V obravnavani zadevi je treba ugotoviti, da je Komisija v Odločbi samo prilagodila in pojasnila pravno argumentacijo, na katero je oprla očitke, in da zato tožeči stranki ni onemogočila, da izrazi stališče o teh očitkih, preden je bila Odločba sprejeta (glej v tem smislu sodbo Sodišča prve stopnje z dne 10. marca 1992 v zadevi Hüls proti Komisiji, T-9/89, Recueil, str. II-499, točke od 59 do 65). Tožeča stranka bi bila morala pri branju obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah upoštevati, da Komisija ni izključila možnosti ugotovitve obstoja več ločenih kršitev. Komisija bi se res lahko izognila obžalovanja vredni zmedi in neskladjem v pravni presoji iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah glede vprašanja, ali je šlo za eno kršitev ali več teh, če bi le jasneje opredelila alternativo v zvezi s tem, glede katere bi si pridržala obravnavo za končno odločbo. Kljub temu pa navedena zmeda in neskladja tožeči stranki niso onemogočila izraziti stališča o tem vprašanju v odgovoru na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah.

97 Poleg tega iz tega odgovora izhaja, kot je utemeljeno opozorila tožena stranka, da se je tožeča stranka zavedala vsaj tega, da bi se upravni postopek lahko nanašal na več kršitev. Tožeča stranka je namreč na strani 5 navedenega odgovora pri opisovanju ukrepov, ki jih je sprejela za preprečitev prihodnjih kršitev prava konkurence s svoje strani, opozorila na to, da je ,,nemudoma prenehala s kršitvami, ki so predmet tega postopka“ (,,immediatly brought to an end the infringements which are subject of this proceedings“). To, da je bila ta navedba del konteksta, s katerim se je želelo Komisijo prepričati, da v korist tožeče stranka prizna olajševalne okoliščine, na kar se sklicuje tožeča stranka, v ničemer ne onemogoča sklepanja, da se je tožeča stranka v tej fazi upravnega postopka zavedala, da je bilo mogoče po koncu tega postopka v zvezi z njo ugotoviti več kršitev.

98 Poleg tega tožena stranka utemeljeno navaja, da je podjetje Roche – v nasprotju s tožečo stranko –, ki je bilo naslovnik istega obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, v odgovoru na to obvestilo predložilo stališča glede vprašanja, ali je šlo za eno kršitev ali več teh. V zvezi s tem ni pomembno, da je podjetje Roche želelo pojasniti, da bi morala po njegovem mnenju Komisija ugotoviti obstoj več ločenih kršitev. V nasprotju s tem, kar trdi tožeča stranka, iz stališč podjetja Roche v tej smeri ni mogoče sklepati, da je to podjetje obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah razumelo tako, da se je njegovim naslovnikom očital samo en svetovni kartel. Kakor koli, o vprašanju, kako si je lahko Roche razlagalo obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, sploh ni treba razpravljati, saj je pomembna objektivna vsebina tega obvestila. V zvezi s tem tožeča stranka napačno trdi, da se ji je v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah očitalo sodelovanje pri samo enem svetovnem kartelu. Obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah je poleg elementov v tej smeri vsebovalo tudi številne elemente v smeri, ki jo je Komisija v končni fazi potrdila v Odločbi.

99 V teh okoliščinah bi tožeča stranka lahko, kot je to storilo podjetje Roche, Komisijino pravno analizo usmerila v smer, ki jo je želela, saj se je zdela Komisija glede vprašanja, ali so očitana dejanja predstavljala eno kršitev ali več teh, očitno še vedno dovolj odprta. Dvoumnosti v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah je pri tem nikakor niso ovirale. To, da tožeča stranka v odgovoru na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah ni navedla argumentov glede tega vprašanja, je bila torej popolnoma njena odločitev.

100 Tako Komisija s tem, ko je sprejela jasno in popolno končno odločitev glede pravne kvalifikacije očitanih protipravnih dejanj, in sicer je tožeči stranki pripisala toliko kršitev člena 81(1) ES in člena 53(1) Sporazuma EGP, kot je bilo vitaminov, ki so jih zadevala ta dejanja, ni kršila pravice tožeče stranke do zaslišanja.

101 Iz vsega navedenega izhaja, da je treba prvi in drugi tožbeni razlog zavrniti.

102 Končno, kolikor je tožeča stranka na obravnavi kot zaključno pripombo v okviru predstavitve argumentov v podporo prvemu tožbenemu razlogu namigovala, da vprašanje, ki ga zadeva ta tožbeni razlog, ni le postopkovno vprašanje, in je navedla, da Smernice predvidevajo, da lahko Komisija samo pri kartelih, ki zadevajo več proizvodov, globe pomnoži s številom teh proizvodov, je treba ugotoviti, da tak očitek – pri predpostavki, da se je s tem želelo Komisiji očitati, da je s tem, ko je v Odločbi ugotovila obstoj toliko kršitev, kolikor je bilo zadevnih vitaminskih proizvodov, in je tako tožeči stranki izrekla prav toliko glob, kršila tudi Smernice – očitno presega domet navedenega tožbenega razloga in je nov nedopustni tožbeni razlog v smislu člena 48(2) Poslovnika, saj ne temeljni na nobenem pravnem ali dejanskem elementu, ki bi bil predložen v sodnem postopku.

B – Tretji tožbeni razlog: kršitev načela sorazmernosti in enakega obravnavanja pri določanju izhodiščnega zneska nekaterih glob, izrečenih tožeči stranki

1. Trditve strank

103 Tožeča stranka izpodbija izhodiščne zneske glob, ki ji jih je določila Komisija zaradi teže kršitev, in sicer naj bi bili ti arbitrarni, nesorazmerni in v nasprotju z načelom enakega obravnavanja.

104 Opozarja na to, da je v uvodnih navedbah 680 in 681 Odločbe jasno navedeno, da je bil pri izračunu izhodiščnega zneska glob za vsako podjetje upoštevan sorazmeren pomen vsakega od njih na upoštevnih trgih proizvodov, natančneje pa tudi njegov svetovni promet za vsakega od vitaminov. Vendar pa naj Komisija ne bi sledila temu merilu in naj ne bi z dveh glavnih vidikov skladno izračunala izhodiščnih zneskov glob.

105 Prvič, izhodiščni zneski glob, izrečeni tožeči stranki, naj ne bi bili sorazmerni glede na zneske, določene za druge udeležence istih kartelov. Tožeča stranka tako opozarja na to, da je izhodiščni znesek globe, izrečene tožeči stranki za kršitve v zvezi z vitamini B5, C in E, betakarotenom in s karotenidi, izražen kot odstotek svetovnega prometa podjetja za zadevni vitamin, precej višji od zneska za podjetje Roche, čeprav je bil tržni delež Roche v vseh primerih precej višji od tržnega deleža tožeče stranke in čeprav je bila vodilna vloga podjetja Roche pri kartelih celo po mnenju Komisije zelo drugačna od vloge tožeče stranke.

106 Drugič, izhodiščni zneski nekaterih glob, izrečenih tožeči stranki, naj bi bili nesorazmerno različni glede na različne kršitve, medtem ko so bili tržni deleži tožeče stranke za različne zadevne vitamine zelo podobni. Tako tožeča stranka opozarja na to, da je bila pri vitaminih A in B2 uvrščena v drugo kategorijo (za podjetjem Roche), ker je imela 32- oziroma 29-odstotni tržni delež, medtem ko je bila pri vitaminu E uvrščena v prvo kategorijo (skupaj s podjetjem Roche), čeprav je bil njen tržni delež (29 %) enak ali nižji od njenega tržnega deleža pri vitaminih A in B2 in kljub podobnosti v strukturi teh treh trgov. Tožeča stranka zaključuje, da bi jo bilo treba uvrstiti v drugo kategorijo za vse kršitve in da to različno obravnavanje, za katero naj Komisija ne bi podala nobene obrazložitve, ni utemeljeno.

107 Tožena stranka odgovarja, da so izhodiščni zneski glob, izrečeni tožeči stranki, znotraj razpona, v katerem jih lahko izreka skladno s pooblastilom odločanja po prostem preudarku, in da so objektivno utemeljeni.

108 Tožena stranka naj bi pri opredelitvi kategorij v zvezi z vsako kršitvijo za ustrezno tehtanje glob upoštevala velikost, namesto da bi se oprla na aritmetične formule. Natančneje, kot naj bi izhajalo iz uvodnih navedb 685, 689 in 691 Odločbe, naj bi bila podjetja uvrščena v drugo kategorijo za podjetjemRoche, če so bili njihovi tržni deleži občutno nižji od deležev podjetja Roche, kot naj bi veljalo za tožečo stranko pri kršitvah v zvezi z vitaminoma B5 in C.

109 Vendar pa naj bi bilo za kršitve v zvezi z betakarotenom in s karotenidi ob upoštevanju značilnosti teh dveh trgov, ki ju v glavnem obvladujeta podjetji BASF in Roche, odločeno, da imata ti dve podjetji enako ,,specifično težo“ pri delovanju kartela in da razlika v tržnih deležih na teh dveh trgih ni veljaven indic niti za vlogo, ki jo je vsako od podjetij imelo pri kršitvi, niti za njuno velikost. Zaradi tega naj za te kršitve ne bi bila ustvarjena nobena posebna kategorija, izhodiščni znesek glob pa naj bi bil določen samo glede na velikost trga.

110 Tožena stranka je v okviru izvajanja ukrepov procesnega vodstva, ki jih je odredilo Sodišče prve stopnje, podala nekatera pojasnila glede metode, ki jo je uporabila pri določanju izhodiščnih zneskov glob, izrečenih v Odločbi.

111 Natančneje, tožena stranka je navedla, da je za prilagoditev izhodiščnega zneska teži vsake od kršitev glede na velikost vsakega od trgov vitaminskih proizvodov (v nadaljevanju: splošni izhodiščni znesek) uporabila podatke v zvezi z velikostjo trga EGP za zadnje zaključeno leto kršitve. Prav tako je te podatke pojasnila za vsakega od zadevnih vitaminskih proizvodov in navedla, da so ostali splošni izhodiščni zneski tam, kjer je Komisija opravila razvrstitve v kategorije, vezani na prvo kategorijo za vsako kršitev.

112 Tožena stranka je v istem kontekstu pojasnila, kako je določila natančen izhodiščni znesek, ki se je – za vsako od kršitev, za katere je udeležence kartela skladno s četrtim in šestim odstavkom oddelka 1A Smernic razvrstila v kategorije – uporabil za podjetja, uvrščena v drugo kategorijo. V zvezi s tem je pojasnila, da je izhodiščni znesek za drugo kategorijo izračunala glede na razmerje med povprečjem svetovnega prometa s proizvodom (v nadaljevanju: upoštevni promet) za podjetja v tej kategoriji in povprečjem upoštevnega prometa za podjetja, uvrščena v prvo kategorijo, v zaokroženih vrednostih. Podatki, uporabljeni v ta namen, naj bi bili podatki za zadnje zaključeno koledarsko leto kršitve, kot so navedeni brez narekovajev v prvem stolpcu preglednic v zvezi z različnimi trgi vitaminskih proizvodov iz uvodne navedbe 123 Odločbe.

113 Tako je bilo na primer podjetju Roche, ki je bilo uvrščeno v prvo kategorijo, za kršitev v zvezi z vitaminom A glede na velikost evropskega trga za ta vitamin izrečen splošni izhodiščni znesek v višini 30 milijonov eurov, za podjetji BASF in Aventis, ki sta bili uvrščeni v drugo kategorijo, pa je bil ta prilagojen na 18 milijonov eurov, to je 60 % od 30 milijonov eurov, glede na to, da je bilo povprečje upoštevnega prometa teh dveh podjetij 60,64 % upoštevnega prometa podjetja Roche.

114 Tožeča stranka je po seznanitvi s temi pojasnili – za katera meni, da so bistvena, in za katera obžaluje, da jih ni v Odločbi in da jih kljub večkratnim prošnjam glede tega pred vložitvijo te tožbe od Komisije ni prejela pravočasno – na obravnavi izrazila dodatne očitke zoper izhodiščne zneske, ki so ji bili določeni v Odločbi.

115 Tako je, prvič, tožeča stranka navedla – s tem da je najprej opozorila na to, da nekateri podatki v zvezi z velikostjo evropskih trgov vitaminskih proizvodov in splošnimi izhodiščnimi zneski, ki jih je Komisija predložila v okviru ukrepov procesnega vodstva, niso ustrezali podatkom iz Odločbe –, da je Komisija za manjše trge pri prilagajanju splošnih izhodiščnih zneskov glede na velikost evropskih trgov zadevnih proizvodov določila znesek, ki je – izražen v odstotku velikosti trga – precej višji kot tisti za večje trge. Komisiji je torej očitala, da ni predložila nobenega dokaza za utemeljitev te okoliščine.

116 Drugič, tožeča stranka je navedla, da je bil vir napak Komisijina metoda vzpostavitve kategorij in izračuna izhodiščnih zneskov za drugo kategorijo glede na razmerje med povprečjem upoštevnega prometa podjetij, uvrščenih v to kategorijo, in povprečjem upoštevnega prometa podjetij iz prve kategorije. Ta metoda naj bi vodila v to, da so bili tožeči stranki za kršitve v zvezi v vitamini B5, C in E izrečeni izhodiščni zneski, ki so bili precej višji od zneskov, ki bi ji bili lahko izrečeni po ,,klasični, preprosti in razumnejši“ metodi, in sicer tako, da bi se ti zneski izračunali neposredno kot odstotek izhodiščnega zneska, izrečenega vodilnemu subjektu, in to na podlagi razmerja med upoštevnim prometom tožeče stranke in tistim navedenega subjekta. Po mnenju tožeče stranke ta metoda kategorij in povprečij ni združljiva s Smernicami, ki takih povprečij nikjer ne omenjajo, ter naj tudi ne bi bila indic za specifično težo in zato tudi za dejanski vpliv ravnanja posameznega podjetja, udeleženca kartela.

117 Tožena stranka je na obravnavi na te dodatne očitke odgovorila z navedbo, da je v Odločbi pravno zadostno pojasnjeno, kako so bili izračunani izhodiščni zneski glob, da splošni izhodiščni znesek ni bil vezan na vodili subjekt, ampak na prvo kategorijo in torej na vsa podjetja iz te kategorije, in da – čeprav so mogoči tudi drugi pristopi – je pristop, uporabljen v obravnavani zadevi, razumen in skladen.

2. Presoja Sodišča prve stopnje

a) Uvodne ugotovitve

118 Najprej je treba ugotoviti, da iz uvodnih navedb od 655 do 775 Odločbe izhaja, da je Komisija globe zaradi kršitev člena 81(1) ES in člena 53(1) Sporazuma EGP izrekla na podlagi člena 15(2) Uredbe št. 17 ter da je – čeprav se Odločba ne sklicuje izrecno na Smernice – zneske glob določila z uporabo metode iz Smernic.

119 Čeprav ima Komisija pri določanju zneska vsake globe pooblastilo za presojo po prostem preudarku, ne da bi ji bilo treba pri tem uporabiti natančno matematično formulo (sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. aprila 1995 v zadevi Martinelli proti Komisiji, T-150/89, Recueil, str. II-1165, točka 59), pa ne more mimo pravil, ki si jih je sama določila (glej po analogiji sodbo Sodišča prve stopnje z dne 17. decembra 1991 v zadevi Hercules Chemicals proti Komisiji, T-7/89, Recueil, str. II-1711, točka 53, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 8. julija 1999 v zadevi Hercules Chemicals proti Komisiji, C-51/92 P, Recueil, str. I-4235). Glede na to, da so Smernice akt, ki je namenjen temu, da se ob spoštovanju pravnih pravil višje veljave določi merila, ki jih namerava Komisija uporabljati pri izvajanju pooblastila za odločanje po prostem preudarku v zvezi z določanjem glob, mora Komisija pri določanju zneskov glob dejansko upoštevati določila Smernic, zlasti elemente, ki so zavezujoči (sodba Sodišča prve stopnje z dne 8. julija 2004 v zadevi JFE Engineering in drugi proti Komisiji, T-67/00, T-68/00, T-71/00 in T-78/00, Recueil, str. I-0000, točka 537).

120 Komisija po metodi, opredeljeni v Smernicah, za izhodišče izračuna zneskov glob, ki naj se izrečejo zadevnim podjetjem, vzame znesek, določen glede na težo kršitve. Pri oceni teže kršitve je treba upoštevati značaj kršitve, njen dejanski vpliv na trg, če je merljiv, in obseg zadevnega geografskega trga (točka 1A, prvi odstavek). V tem okviru se kršitve uvrščajo v tri kategorije, in sicer so to ,,lažje kršitve“, za katere je predvideni znesek glob od 1000 do milijona eurov, ,,resne kršitve“, za katere je predvideni znesek glob od milijona do 20 milijonov eurov, ter ,,zelo resne kršitve“, za katere je predvideni znesek glob nad 20 milijonov eurov (oddelek 1A, drugi odstavek, od prve do tretje alinee). Znotraj vsake od kategorij omogoča razpon glob skladno s Smernicami različno obravnavanje podjetij glede na značaj storjenih kršitev (točka 1A, tretji odstavek). Poleg tega je treba po Smernicah upoštevati tudi dejansko gospodarsko sposobnost kršiteljev, da precej škodujejo drugim subjektom, zlasti potrošnikom, in znesek globe določiti v višini, ki jih omogoča zadosten odvračilni učinek (oddelek 1A, četrti odstavek).

121 Znotraj vsake od navedenih treh kategorij kršitev je skladno s Smernicami v nekaterih primerih ustrezno ponderirati določeni znesek, tako da se upošteva specifično težo in torej dejanski vpliv protipravnega ravnanja vsakega od podjetij na konkurenco, zlasti kadar obstaja bistveno odstopanje v velikosti podjetij, ki so storila enako kršitev, in zato tudi prilagoditi izhodišče za osnovni znesek globe glede na posebne lastnosti vsakega od podjetij (oddelek 1A, šesti odstavek, v nadaljevanju: izhodiščni znesek).

122 Tožeča stranka v obravnavani zadevi ne izpodbija niti značaja kršitev, ki se ji v Odločbi očitajo kot zelo resne, niti presoje, na katero se je Komisija oprla, ko je sklenila, da gre za zelo resne kršitve glede na njihov značaj, dejanski vpliv na trg in obseg zadevnega geografskega trga (uvodne navedbe od 662 do 674 Odločbe).

123 Tožeča stranka tudi ne izpodbija merila, ki ga je Komisija uporabila v obravnavani zadevi (uvodna navedba 675), in sicer ko je pri določitvi izhodiščnega zneska glob upoštevala velikost različnih trgov zadevnih vitaminskih proizvodov. To merilo pomeni v bistvu prilagoditev splošnega izhodiščnega zneska glede na velikost vsakega zadevnega trga, ki je bil nato, če je bila uporabljena različna obravnava, skladno s četrtim in šestim odstavkom oddelka 1A Smernic, vezan na prvo kategorijo podjetij, ki jo je za vsako kršitev določila Komisija, ali če take različne obravnave ni bilo, na vsa vpletena podjetja.

124 Poleg tega tožeča stranka med pisnim postopkom nikoli ni izpodbijala absolutne višine splošnih izhodiščnih zneskov. Tožeča stranka tudi glede kršitev v zvezi z betakarotenom in s karotenidi, pri katerih Komisija ni opravila nobenega razvrščanja v kategorije, med navedenim postopkom ni uveljavljala absolutne pretiranosti zneska 20 milijonov eurov, ki je bil določen za podjetje Roche in zanjo, ampak nerazlikovanje med tema dvema podjetjema glede zneska ali, z drugimi besedami, pretiranost zneska, ki ji je bil določen, v razmerju do zneska, ki je bil določen za podjetje Roche.

125 Kljub temu pa je tožeča stranka na obravnavi in na podlagi pojasnil, ki jih je v okviru ukrepov procesnega vodstva predložila tožena stranka, izpodbijala način, na katerega je Komisija dejansko izvedla prilagoditev splošnih izhodiščnih zneskov. S trditvami, predstavljen