Keywords

Summary



Keywords

1. Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Integrirani administrativni in kontrolni sistem za nekatere sheme pomoči – Shema enotnega plačila – Pojem do pomoči upravičene površine

(Uredba Sveta št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2013/2006, člena 2(c) in 44(2); Uredba Komisije št. 796/2004, člen 2, točki 1 in 2)

2. Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Integrirani administrativni in kontrolni sistem za nekatere sheme pomoči – Shema enotnega plačila – Pojem površine, ki je del kmetijskega gospodarstva

(Uredba Sveta št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2013/2006, člen 44(2))

Summary

1. Člen 44(2) Uredbe št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2013/2006, je treba razlagati tako, da ne nasprotuje temu, da je do pomoči upravičeno zemljišče, ki se sicer uporablja tudi za kmetijske namene, vendar pa uporaba pretežno sledi ciljem varstva krajine in varstva narave. Poleg tega v skladu s to določbo dejstvo, da mora kmet upoštevati navodila naravovarstvenega organa, ne pomeni, da dejavnost, ki ustreza opredelitvi iz člena 2(c) navedene uredbe, ni več kmetijska dejavnost.

Opredelitev „ornih zemljišč“ in „trajnih pašnikov“ ter s tem „kmetijskih zemljišč“ je namreč odvisna od dejanske namembnosti zadevnih zemljišč. Iz navedenega je razvidno, da okoliščina, da uporaba zemljiških parcel, ki se dejansko uporabljajo kot orna zemljišča ali kot trajni pašniki, v pretežnem delu sledi ciljem varstva krajine in varstva narave, ne ovira tega, da se take parcele opredelijo kot kmetijska zemljišča v smislu člena 2, točki 1 in 2, Uredbe št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo št. 1782/2003, in to še toliko bolj zato, ker je varstvo okolja cilj, ki je del skupne kmetijske politike. Iz navedenega je po eni strani mogoče skleniti, da to, da je cilj varstva krajine in varstva narave v zvezi z zemljiščem prevladujoč, ne pomeni, da to zemljišče ni več kmetijsko v smislu člena 44(2) Uredbe št. 1782/2003, če se zemljišče dejansko uporablja kot orno zemljišče ali kot pašnik. Po drugi strani je iz navedenega mogoče skleniti, da če se na kmetijskem zemljišču opravlja kmetijska dejavnost v smislu člena 2(c) Uredbe št. 1782/2003, potem v zvezi s členom 44(2) te uredbe ni pomembno, ali se cilj te dejavnosti pretežno nanaša na kmetijstvo ali na varstvo narave.

(Glej točke od 37 do 39, 41, 47 in 49 ter točko 1 izreka.)

2. Člen 44(2) Uredbe št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2013/2006, je treba razlagati tako, da:

– zato da bi se zemljišče obravnavalo kot del kmetovega kmetijskega gospodarstva, ni treba, da kmet z zemljiščem razpolaga na podlagi zakupne pogodbe ali druge podobne odplačne pogodbe o najemu;

– ne nasprotuje temu, da bi se za del kmetijskega gospodarstva štelo zemljišče, ki je neodplačno dano kmetu na razpolago zgolj v zameno za prevzem obveznosti plačila prispevkov v vzajemni zavarovalni sklad, zato da bi se uporabljalo za določeni namen v omejenem obdobju ob upoštevanju naravovarstvenih ciljev, če lahko ta kmet uporablja tako zemljišče dovolj samostojno za opravljanje kmetijskih dejavnosti najmanj deset mesecev;

– na to, ali se zadevno zemljišče obravnava kot del kmetijskega gospodarstva kmeta, ne vpliva okoliščina, da mora ta za plačilo opraviti določene naloge za račun tretjega, če kmet to zemljišče uporablja tudi za opravljanje kmetijske dejavnosti v svojem imenu in za svoj račun.

(Glej točko 71 in točko 2 izreka.)