Keywords

Summary



Keywords

1. Pritožba – Razlogi – Nezadostna ali nasprotujoča si obrazložitev – Dopustnost – Obseg obveznosti obrazložitve

(člen 225 ES; Statut Sodišča, člen 58, prvi odstavek)

2. Uradniki – Povračilo stroškov – Napoteni nacionalni strokovnjaki – Dnevnica

(člen 3(2) ES)

3. Postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Zahteve obličnosti – Označitev predmeta spora – Kratek povzetek pritožbenih razlogov

(Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c))

Summary

1. Vprašanje, ali je obrazložitev sodbe Splošnega sodišča protislovna ali nezadostna, je pravno vprašanje, na katero se je mogoče sklicevati v okviru pritožbe.

V okviru pritožbe je cilj nadzora Sodišča zlasti preveriti, ali je Splošno sodišče pravno zadostno odgovorilo na vse trditve tožeče stranke.

Vendar obveznosti Splošnega sodišča, da obrazloži svoje odločbe, ni mogoče razlagati tako, da mora tudi podrobno odgovoriti na vsako predloženo trditev stranke, predvsem če ta ni dovolj jasna in natančna.

(Glej točke od 39 do 41.)

2. Načelo enakega obravnavanja ali prepovedi diskriminacije zahteva, naj se primerljive situacije ne obravnavajo različno in naj se različne situacije ne obravnavajo enako, razen če je taka obravnava objektivno utemeljena.

Odločitev Splošnega sodišča o tem, da je merilo zakonskega stanu eno od pravilnih in ustreznih meril za določitev zneska dnevnice, ki jo je treba izplačati, in o tem, da tožeča stranka ob zahtevi za napotitev v primerjavi z nacionalnim napotenim strokovnjakom, ki je samski, ni bila diskriminirana, saj je njen stan poročene ženske drugačen od stanu samske osebe, ne povzroča diskriminacije poročenih oseb v primerjavi s samskimi osebami v zunajzakonski skupnosti.

Komisija ima namreč diskrecijsko pravico pri določitvi pogojev za dodelitev dnevnic napotenim nacionalnim strokovnjakom. Prav tako bi bilo načelo prepovedi diskriminacije oziroma enakega obravnavanja kršeno le, če bi se s členom 20(3)(b) Sklepa Komisije z dne 30. aprila 2002 o določitvi pravil, ki se uporabljajo za napotene nacionalne strokovnjake, povzročalo razlikovanje, ki bi bilo arbitrarno ali očitno neprimerno glede na cilj te določbe. V zvezi s tem Komisija dnevnice izplača kot nadomestilo za nevšečnosti in stroške, ki jih ima napoteni nacionalni strokovnjak zaradi oddaljenosti od kraja prebivališča. Člen 20(3)(b) navedenega sklepa temelji na domnevi, da so nevšečnosti za takega strokovnjaka manjše, če njegov zakonec ob zahtevi za napotitev prebiva v kraju napotitve.

Čeprav so si lahko zunajzakonske in zakonske skupnosti, kot je zakonska zveza, v nekaterih vidikih podobne, te podobnosti ne vodijo nujno do izenačenja teh dveh vrst skupnosti.

Čeprav bi iz obrobnih položajev izhajale naključne nevšečnosti uvedbe neke splošne in abstraktne ureditve, zakonodajalcu ni mogoče očitati kategorizacije, razen če je ta po svoji naravi diskriminatorna glede na cilj, ki ga uresničuje. Enak sklep je še toliko nujnejši v okoliščinah, v katerih taki obrobni položaji povzročajo naključne ugodnosti.

(Glej točke od 70 do 73, 75, 78 in 81.)

3. Splošno sodišče mora predlog iz tožbe, ki mu je predložena, zavreči kot nedopusten, če bistvene dejanske in pravne okoliščine, na katerih temelji ta predlog, ne izhajajo dosledno in razumljivo iz besedila te tožbe, saj neobstoja teh okoliščin v vlogi ni mogoče popraviti z njihovo predstavitvijo na obravnavi.

(Glej točko 104.)