Pritožba, ki jo je GABO:mi Gesellschaft für Ablauforganisation:milliarium mbH & Co. KG vložila 18. novembra 2021 zoper sklep Splošnega sodišča (peti senat) z dne 9. septembra 2021 v zadevi T-881/19, GABO:mi/Komisija

(Zadeva C-696/21 P)

(2022/C 73/16)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Pritožnica: GABO:mi Gesellschaft für Ablauforganisation:milliarium mbH & Co. KG (zastopnik: Ch. Mayer, Rechtsanwalt)

Druga stranka v postopku: Evropska komisija

Predlogi

Pritožnica Sodišču predlaga, naj:

— razveljavi izpodbijani sklep v delu, v katerem se ne nanaša na sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki sta jih podpisala REA ali IMI-JU (CANCER-ID, DIACAT, EU-AIMS, EUC2LID, EUROFORGEN, ONCOTRACK, RADAR-CNS), toženi stranki pa naloži plačilo 1 304 465,36 EUR, skupaj z obrestmi v višini 74 024,01 EUR g. Ivu-Meinertu Willrodtu, kot stečajnemu upravitelju družbe GABO:mi Gesellschaft für Ablauforganisation:milliarium mbhH & Co. KG;

— alternativno, razveljavi izpodbijani sklep v delu, v katerem se ne nanaša na sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki sta jih podpisala REA ali IMI-JU (CANCER-ID, DIACAT, EU-AIMS, EUC2LID, EUROFORGEN, ONCOTRACK, RADAR-CNS), tožbo, ki jo je pritožnica vložila pri Splošnem sodišču Evropske unije pa razglasi za dopustno in zadevo vrne Splošnem sodišču Evropske unije, da o njej vsebinsko odloči;

— alternativno, razveljavi izpodbijani sklep v delu, v katerem se ne nanaša na sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki sta jih podpisala REA ali IMI-JU, zadevo pa vrne Splošnemu sodišču Evropske unije in

— toženi stranki naloži, naj krije vse stroške postopkov.

Pritožbena razloga in bistvene trditve

1. Prvi pritožbeni razlog: kršitev pravice do poštenega sojenja, zaradi kršitve dolžnosti obveščanja

Splošno sodišče je kršilo pravico do poštenega sojenja s tem, da je ugotovilo, da je tožba nedopustna, ne da bi tožečo stranko vnaprej obvestilo o domnevni netočnosti glede predmeta spora.

Pravica iz člena 47 Listine mora vsebovati dolžnost skrbnega ravnanja do strank v postopku, ki se tukaj odraža kot dolžnost izrecne obvestitve strank glede stališča sodišča pred sprejetjem odločbe in povabila tem strankam, da podajo izjavo, oziroma če je treba, da podajo nadaljnja pojasnila. To mora veljati zlasti v primeru, kot je obravnavani, v katerem so podani nesporazumi glede obsega dokumentov, s katerimi razpolaga pritožnica (takrat tožeča stranka), in v katerem – v skladu z mnenjem Splošnega sodišča – trditev ni bila zadostno utemeljena.

2. Drugi pritožbeni razlog: napačna uporaba člena 76(d) Poslovnika Splošnega sodišča

Ugotovitev Splošnega sodišča, da tožba ni izpolnjevala zahtev iz člena 76(d) Poslovnika Splošnega sodišča, je pravno napačna. Splošno sodišče je prekoračilo obseg zahtev za utemeljitev tožbe na podlagi tega člena.

Zlasti, v nasprotju z domnevo Splošnega sodišča, je Komisija imela možnost za ustrezno obrambo, prav tako je bilo mogoče, da Splošno sodišče odloči o tožbi. Še zlasti zato, ker je Komisija že sprejela trditve tožeče stranke.

Dalje, tožba ni bila nejasna in nespecifična glede zneskov, ki jih zatrjuje tožeča stranka.

Poleg tega, v nasprotju s trditvami Splošnega sodišča, tožba ni bila nejasna v celoti, zlasti niso bile podane „neskladnosti“ med pravno podlago in navedenimi trditvami.