*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :2337 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 5. novembra 2014  
Jezik postopka: nizozemščina.„Varstvo delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca — Direktiva 80 /987/EGS — Delavec, ki 
je državljan tretje države in nima veljavnega dovoljenja za prebivanje — Zavrnitev p ravice do 
odpravnine zaradi p lačilne nesposobnosti delodajalca“
V zadevi C-311/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Centrale Raad v an Beroep ( Nizozemska) z odločbo z dne 4. junija 2013 , ki j e prispela na Sodišče 
7. junija 2013 , v postopku
O. Tümer
proti
Raad van bestuur van het Ui tvoeringsinstituut werknemersver zekeringen,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von D anwitz (poročevalec), predsednik senata, A. Rosas, E. Juhász, D . Šváby in C. Vajda, 
sodniki,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
sodni tajnik: V. Tourrès, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 15. maja 2014 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za O. Tümerja G. T. M. Evers, odvetnik,
— za Raad v an bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen I. Eijkhout, agentka,
— za nizozemsko v lado B. Koopman, M. Bulterman, H. Stergiou in M . de Ree, agentke,
— za Evropsko ko misijo M . van Beek in J. Enegren, agenta,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 12. junija 2014
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :2337SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na ra zlago D irektive S veta 80 /987/EGS z dne 
20. oktobra 1980 o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 217), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002 /74/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 5, zvezek 4, str. 261, v nadaljevanju: Direktiva 80 /987).
2 Ta p redlog je b il predložen v sporu me d O . Tümerjem i n R aad v an b estuur van h et 
Uitvoeringsinstituut w erknemersverzekeringen (upravni odbor zavoda z a u pravljanje zavarovanj 
zaposlenih oseb, v nadaljevanju: Uwv), ker je ta O . Tümerju zavrnil izplačilo odpravnine zaradi 
plačilne nesposobnosti delodajalca, ker je O. Tümer državljan tretje dr žave, ki n a Nizozemskem n e 
prebiva zakonito.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 80 /987
3 V uvodni izjavi 1 Direktive 2002 /74 je navedeno:
„Listina Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, ki j e bila sprejeta 9. decembra 1989 , 
v točki 7 določa, da m ora d okončna vzpostavitev no tranjega trga voditi k izboljšanju življenjskih in 
delovnih ra zmer delavcev v Evropski s kupnosti in da m ora t o izboljšanje po potrebi zajemati 
izpopolnjevanje določenih vidikov delovnega prava, ko t so postopki ko lektivnega odpuščanja in 
postopki v zvezi s stečaji.“
4 Člen 1 Direktive 80 /987 d oloča:
„1.Ta dir ektiva se uporablja za terjatve d elavcev, ki i zhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih 
razmerij, do delodajalcev, ki s o plačilno n esposobni v smislu člena 2(1).
2. Države članice lahko izjemoma izključijo terjatve d oločenih ka tegorij delavcev iz področja uporabe 
te dir ektive n a podlagi obstoja dr ugih oblik jamstva, če se ugotovi, da t e osebam zagotavljajo enako 
raven varstva, kot izhaja iz te dir ektive.
3. Kadar s e v nacionalni zakono daji držav članic taka d oločba že uporablja, lahko še naprej iz področja 
uporabe te dir ektive izključujejo:
(a) hišne pomočnike/ce, zaposlene pri fizičnih osebah;
(b) ribiče, plačane po deležu ulova.“
5 Člen 2(2) in (3) navedene dir ektive d oloča:
„2.Ta dir ektiva ne vp liva na nacionalno z akono dajo, kar z adeva opredelitev i zrazov ‚delavec‘, 
‚delodajalec‘, ‚plačilo‘, ‚pravica, ki z agotavlja takojšnjo u pravičenost‘ in ‚pravica, ki z agotavlja 
upravičenost v prihodnosti‘.
ECLI:EU:C:2014 :2337 3SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
Vendar p a države članice ne smejo izločiti iz področja uporabe te dir ektive:
(a) delavcev, zaposlenih za kra jši delovni čas v skladu z Direktivo 97 /81/ES;
(b) delavcev s pogodbo o zaposlitvi za določen čas v skladu z Direktivo 1999 /70/ES;
(c) delavcev v začasnem d elovnem ra zmerju v skladu s členom 1(2) Direktive 91 /383/EGS.
3. Države članice ne smejo določiti minimalnega trajanja pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja, 
da b i bili delavci upravičeni do terjatev v skladu s to dir ektivo.“
6 Člen 3 Direktive 80 /987 d oloča:
„Države č lanice sprejmejo potrebne ukrepe, da z agotovijo, da j amstvene ustanove, ob upoštevanju 
člena 4, jamčijo plačilo neporavnanih terjatev d elavcev, ki i zhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih 
razmerij, ki v ključujejo, kadar t o zahteva nacionalna zakono daja, odpravnino o b prenehanju delovnega 
razmerja.
Terjatve, ki j ih prevzamejo jamstvene ustanove, so neporavnane terjatve za plačila, vezane na obdobje 
pred in/ali, kot je ustrezno, po da nem da tumu, ki g a določijo države članice.“
7 Člen 4 te dir ektive d oloča:
„1.Države članice imajo možnost, da o mejijo obveznost jamstvenih ustanov iz člena 3.
2. Kadar dr žave č lanice izkoristijo m ožnost iz odstavka 1, morajo navesti trajanje obdobja, za ka tero 
mora jamstvena ustanova kri ti neporavnane terjatve. Ve ndar p a to obdobje ne sme b iti kra jše od 
obdobja, ki z ajema nadomestilo za zadnje tri me sece delovnega ra zmerja pred in/ali po dnevu iz 
člena 3. Države članice lahko v ključijo to minimalno o bdobje treh me secev v priporočljivo obdobje, ki 
ni kra jše od šestih me secev.
Države članice, katerih priporočljivo obdobje ni kra jše od 18 mesecev, lahko o mejijo obdobje, za katero 
jamstvena ustanova kri je neporavnane obveznosti, na osem t ednov. V tem p rimeru se za izračun 
minimalnega obdobja uporabijo obdobja, ki s o za delavca najugodnejša.
3. Poleg tega lahko dr žave č lanice določijo zgornjo me jo za plačila, ki j ih opravi jamstveni sklad. Te 
zgornje me je ne smejo biti nižje od ra vni, ki j e s socialnega vidika s kladna s socialnim c iljem t e 
direktive.
Kadar dr žave članice izkoristijo to možnost, morajo obvestiti Komisijo o metodah, ki s o jih uporabile za 
določitev zgornje me je.“
8 Direktiva 80 /987 j e bila ko dificirana z Direktivo 2008 /94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
22. oktobra 2008 o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (UL L 283, str. 36), 
v kateri so členi od 2 do 4 Direktive 80 /987 p revzeti, ne da b i se njihovo besedilo spremenilo. Direktiva 
2008 /94 je začela veljati 17. novembra 2008 .
Direktiva 2003 /109/ES
9 Člen 3(1) Direktive Sveta 2003 /109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu dr žavljanov tretjih dr žav, ki 
so rezidenti za daljši čas (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 19, zvezek 6, str. 272), določa:
„Ta dir ektiva se uporablja za državljane tretjih dr žav, ki z akonito prebivajo na območju dr žave članice.“
4 ECLI:EU:C:2014 :2337SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
10 Člen 4(1) te dir ektive d oloča:
„Države č lanice podelijo status rezidentov za da ljši čas dr žavljanom t retjih dr žav, ki s o pred 
predložitvijo ustrezne vloge pet let zakonito in neprekinjeno p rebivali na njihovem o zemlju.“
11 V skladu s členom 11(1)(d) navedene dir ektive s e rezidenti za da ljši čas obravnavajo enako ko t 
državljani glede „socialnega zavarovanja, socialne pomoči in socialnega varstva, kot določa nacionalna 
zakono daja“.
12 Člen 13 te dir ektive, naslovljen „Ugodnejši nacionalni predpisi“, določa:
„Države č lanice lahko izdajo stalna ali neomejena dovoljenja pod m ilejšimi pogoji, kot so predpisani 
s to dir ektivo. Takšna dovoljenja za prebivanje ne da jejo pravice do prebivanja v drugi državi članici, 
kot je predvideno v Poglavju III te dir ektive.“
Sklep št. 1/80
13 Pridružitveni svet je bil ustanovljen s Sporazumom o pridružitvi me d Evropsko g ospodarsko skupnostjo 
in Turčijo, ki s o ga Republika T určija na eni strani in dr žave članice EGS ter Skupnost na drugi strani 
podpisale v Ankari 12. septembra 1963 i n je bil v imenu Skupnosti sklenjen, odobren in potrjen 
s Sklepom S veta z dne 23. decembra 1963 ( 64/732/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 11, zvezek 11, str. 10).
14 Člen 6(1) Sklepa št. 1/80 Pridružitvenega sveta z dne 19. septembra 1980 o razvoju pridružitve d oloča:
„Razen v primerih, d oločenih s členom 7, ki u reja prosti dostop do zaposlitve n jegovih dr užinskih 
članov, ima turški delavec, ki j e vključen na zakoniti trg dela države članice:
— po enem l etu zakonite zaposlitve v tej državi članici pravico, da s e mu podaljša delovno d ovoljenje 
pri istem d elodajalcu, če ima ta prosto delovno me sto;
— po treh letih zakonite zaposlitve, pri čemer imajo delavci iz dr žav članic Skupnosti pri tem 
prednost, v tej državi članici pravico, da p ri delodajalcu, ki g a sam izbere, sprejme d elovno me sto 
v istem p oklicu, ponujeno p od običajnimi pogoji in prijavljeno p ri službah za zaposlovanje v tej 
državi članici;
— po štirih letih zakonite zaposlitve v tej državi članici pravico do prostega dostopa do zaposlitve p o 
svoji izbiri.“
15 Člen 7 Sklepa št. 1/80 d oloča:
„Družinski člani turškega delavca, vključenega na zakoniti trg dela dr žave č lanice, ki s o pridobili 
dovoljenje, da s e mu pridružijo:
— imajo pravico sprejeti vsako z aposlitev, če v tej državi članici zakonito prebivajo vsaj tri leta, pri 
čemer pa imajo državljani iz držav članic Skupnosti pri tem p rednost;
— imajo prost dostop do zaposlitve, ki j o sami izberejo, če v tej državi članici zakonito prebivajo 
najmanj pet let.
[…]“
ECLI:EU:C:2014 :2337 5SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
Nizozemsko p ravo
16 Člen 3(1) zakon o brezposelnosti (Werkloosheidswet, v nadaljevanju: WW ) določa:
„Delavec je fizična oseba, mlajša od 65 let, ki j e sklenila delovno ra zmerje po zasebnem a li javnem 
pravu.“
17 V skladu s členom 3(3) WW s e ne glede na odstavek 1 tega člena ne šteje za delavca državljan tretje 
države, ki n a Nizozemskem n e prebiva zakonito v smislu člena 8, od (a) do (e) in (1), zakona o tujcih iz 
leta 2000 ( Vreemdelingenwet 2000 , v nadaljevanju Vw 2000» ).
18 V skladu s členom 61 WW i ma delavec na podlagi poglavja IV tega zakona pravico do odpravnine 
zaradi p lačilne nesposobnosti delodajalca, če ima zoper delodajalca, nad č igar p remoženjem j e bil 
začet stečajni postopek, terjatev za izplačilo plače, regresa za letni dopust ali dodatka za dopust, ali če 
lahko u trpi premoženjsko š kodo, ker ta delodajalec ni plačal zneskov, ki j ih dolguje tretjim o sebam 
v zvezi z delovnim ra zmerjem z delavcem.
19 V skladu s členom 8, od (a) do (e) in (1), Vw 2000 t ujec zakonito prebiva na Nizozemskem l e
„a.na podlagi dovoljenja za začasno p rebivanje v smislu člena 14;
b. na podlagi dovoljenja za stalno p rebivanje v smislu člena 20;
c. na podlagi dovoljenja za začasno p rebivanje v smislu člena 28;
d. na podlagi dovoljenja za stalno p rebivanje v smislu člena 33;
e. kot dr žavljan Skupnosti, dokler ta dr žavljan prebiva na podlagi ureditve v skladu s Pogodbo 
o ustanovitvi Evropske skupnosti ali Sporazumom o Evropskem g ospodarskem p rostoru;
[…]
l. če ima tujec pravico do prebivanja na podlagi Sklepa št. 1/80 Pridružitvenega sveta EGS-Turčija;
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
20 O. Tümer je turški dr žavljan, ki ž ivi na Nizozemskem o d leta 1988 .
21 V obdobju me d 18 . avgustom 1988 in 31 . marcem 1995 j e imel dovoljenje za začasno p rebivanje, ki j e 
bilo izdano p od pogojem, da b iva pri svoji ženi. Leta 1996 s e je razvezal.
22 O. Tümer je 14. oktobra 2005 v ložil zahtevo za izdajo dovoljenja za stalno p rebivanje. Državni sekretar 
za pravosodje je to zahtevo zavrnil. Ugovor, vložen zoper to odločbo, je bil z odločbo z dne 16. aprila 
2007 z avrnjen ko t neutemeljen. Rechtbank ’s-Gravenhage je s sodbo z dne 28. avgusta 2008 z avrnilo 
tožbo, ki j e bila vložena zoper to odločbo, z obrazložitvijo, da p ritožnik iz postopka v glavni stvari 
nima no bene od pravic iz členov 6 ali 7 Sklepa št. 1/80. Zoper to sodbo ni bila vložena pritožba. 
O. Tümer od 25. aprila 2007 n ima več dovoljenja za prebivanje.
6 ECLI:EU:C:2014 :2337SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
23 O. Tümer je na Nizozemskem s prekinitvami delal od leta 1997 . 3. januarja 2005 s e je zaposlil pri 
družbi Halfmoon C osmetics BV (v nadaljevanju: Halfmoon C osmetics), ki j e zanj v letu 2007 p lačevala 
prispevke v skladu z WW. D ružba Halfmoon C osmetics je od avgusta 2007 p lačevala le del plače, 
22. januarja 2008 p a je bil nad n jo ra zglašen stečaj. Pritožniku i z postopka v glavni stvari j e bila 
26. januarja 2008 p ogodba o zaposlitvi odpovedana.
24 O. Tümer je na podlagi WW v ložil zahtevo za odpravnino z aradi p lačilne nesposobnosti delodajalca 
v zvezi s terjatvami, ki j ih dr užba H alfmoon C osmetics ni plačala od avgusta 2007 d o odpovedi 
njegove p ogodbe o zaposlitvi, to je v obdobju, v katerem n i imel dovoljenja za prebivanje. Ta zahteva 
je bila zavrnjena z odločbo z dne 8. februarja 2008 . O. Tümer se je zoper to odločbo pritožil. Uwv je 
z odločbo z dne 10. junija 2008 z avrnil pritožbo ko t neutemeljeno z obrazložitvijo, da O . Tümer ni 
„delavec“ v smislu č lena 3(3) WW, ke r na N izozemskem n e p rebiva zakonito. Rechtbank 
’s-Hertogenbosch je s sodbo z dne 18. decembra 2009 z isto obrazložitvijo zavrnilo tožbo, ki j o je 
O. Tümer vložil zoper odločbo z dne 10. junija 2008 .
25 Pritožnik iz postopka v glavni stvari s e je zoper to tožbo pritožil pri Centrale Raad v an Beroep, pred 
katerim je trdil, da j e delavec, čeprav je dr žavljan tretje dr žave in je treba šteti, da n a Nizozemskem 
prebiva nezakonito. Uwv je me nil, da D irektiva 80 /987 n e more imeti širšega področja uporabe od 
pravne podlage, na ka teri temelji, to je člena 137 E S, in se zato ne uporablja za dr žavljane tretjih 
držav, ki n a Nizozemskem n e prebivajo zakonito. V zvezi s tem j e navedel, da s e Direktiva 2003 /109, 
na podlagi ka tere so rezidenti za da ljši čas upravičeni do enakega obravnavanja glede socialnega 
varstva, nanaša samo na državljane tretjih dr žav, ki n a ozemlju Evropske u nije prebivajo zakonito.
26 V skladu z navedbami predložitvenega sodišča je O. Tümer upnik neporavnanih terjatev iz naslova 
plače, ki i zhaja iz njegove p ogodbe o zaposlitvi in se nanaša na plačo iz obdobja pred referenčnim 
datumom v smislu člena 3 Direktive 80 /987. V zvezi s tem, ali je „delavec“ v smislu člena 2(2) te 
direktive, navedeno s odišče navaja, da O . Tümer, ki j e državljan tretje države in na Nizozemskem n e 
prebiva zakonito, ni „delavec“ v smislu WW, ve ndar p a v okviru nizozemskega civilnega prava njegovo 
razmerje z delodajalcem p omeni pogodbo o zaposlitvi in se ga na podlagi tega šteje za delavca. 
O. Tümer naj bi zaradi t ega statusa tudi lahko p red sodiščem n a podlagi svoje pogodbe o zaposlitvi od 
delodajalca zahteval izplačilo plače.
27 V teh okoliščinah je Centrale Raad v an Beroep p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo to vp rašanje:
„Ali je treba [Direktivo 80/987], zlasti njene člene 2, 3 in 4 – tudi o b upoštevanju podlage iz 
člena 137(2) ES (postal člen 153(2) PD EU) – ra zlagati tako, da n asprotuje nacionalni ureditvi, kakršna 
sta člena 3(3) in 61 WW, n a podlagi katerih se tujec, ki j e državljan tretje države in na Nizozemskem 
ne prebiva zakonito v smislu člena 8, od (a) do (e) in (l), [Vw 2000 ], ne šteje za delavca, tudi če je 
v enakem p oložaju ko t [državljan tretje dr žave], ki j e zaprosil za odpravnino z aradi p lačilne 
nesposobnosti delodajalca in ga je civilnopravno t reba šteti za delavca ter izpolnjuje dr uge pogoje za 
dodelitev te dajatve?“
Vprašanje za predhodno odločanje
28 Predložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je določbe D irektive 80 /987 t reba ra zlagati tako, da 
nasprotujejo nacionalni ureditvi varstva delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca, kot je ta 
v postopku v glavni stvari, v skladu s katero se državljan tretje države, ki v zadevni državi članici ne 
prebiva zakonito, ne šteje za delavca in ne more zahtevati odpravnine zaradi p lačilne nesposobnosti 
delodajalca, zlasti na podlagi neporavnanih terjatev iz naslova plače v primeru plačilne nesposobnosti 
delodajalca, čeprav se ta državljan tretje države v skladu s civilnopravnimi določbami te države članice 
šteje za „delavca“, ki i ma pravico do plačila, v zvezi s katero lahko p red nacionalnimi sodišči vloži tožbo 
proti svojemu delodajalcu.
ECLI:EU:C:2014 :2337 7SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
29 Komisija je v stališčih, ki j ih je predložila Sodišču, temu predlagala, naj preuči predpostavko, na kateri 
sloni predlog za sprejetje predhodne odločbe, in sicer da O . Tümer v zadevnem o bdobju n a 
Nizozemskem gl ede na pridružitveni sporazum s Turčijo in zlasti glede na Sklep št. 1/80 n i prebival 
zakonito. Vendar p redložitveno s odišče v zvezi s tem n i postavilo no benega vp rašanja in je navedlo, da 
je Rechtbank ’s-Gravenhage tožbo O . Tümerja v zvezi z zahtevo za izdajo dovoljenja za stalno 
prebivanje na podlagi zlasti členov 6 in 7 Sklepa št. 1/80 z avrnilo s sodbo z dne 28. avgusta 2008 , 
zoper katero se ta ni pritožil.
30 V teh okoliščinah je treba preveriti, ali določbe Direktive 80 /987 n asprotujejo nacionalni ureditvi, kot je 
ta v postopku v glavni stvari, ki dr žavljanu tretje dr žave, kot je O. Tümer, ne omogočajo varstva 
delavcev, določenega s to dir ektivo, zaradi n jegovega nezakonitega prebivanja.
31 Uwv in nizozemska vlada s ta v stališčih, predloženih Sodišču, navedla, da s e Direktiva 80 /987 n e more 
uporabljati za državljane tretje države, ki v državi članici ne prebivajo zakonito, saj se člen 137(2) ES, 
na ka terem t emelji ta dir ektiva, ne nanaša na dr žavljane tretjih dr žav. Poleg tega naj bi bila taka 
uporaba v nasprotju s politiko U nije na področju priseljevanja in zlasti z Direktivo 2003 /109, ki n aj bi 
pravico do enake o bravnave, zlasti na področju socialnega varstva, zagotavljala le dr žavljanom tretjih 
držav, ki v državi članici prebivajo zakonito.
32 V zvezi s tem z adošča navesti, prvič, kot je generalni pravobranilec v točki 51 s klepnih predlogov 
ugotovil, da č len 137(2) ES, ki j e pravna podlaga D irektive 2002 /74, pristojnosti za sprejetje 
minimalnih določb z namenom, da b i se me d dr ugim d osegel cilj izboljšanja življenjskih ra zmer in 
delovnih pogojev iz člena 136 ES, ne omejuje zgolj na dr žavljane dr žav članic, zaradi č esar b i bili 
državljani tretjih dr žav iz te pristojnosti izvzeti.
33 Drugič, glede Direktive 2003 /109 j e treba navesti, da č eprav člen 3(1) te dir ektive p odelitev statusa 
rezidenta za daljši čas, ki v ključuje pravico do enakega obravnavanja na področjih iz člena 11 n avedene 
direktive, pogojuje z zakonitostjo prebivanja, pa ta dir ektiva nikakor ne izključuje, da s o v drugih aktih 
Unije, kot je Direktiva 80 /987, pravice državljanov tretjih dr žav določene z drugačnimi pogoji, da b i se 
lahko u resničilo cilje teh aktov.
34 V skladu s členom 1(1) Direktive 80 /987 s e ta dir ektiva uporablja za terjatve d elavcev, ki i zhajajo iz 
pogodb o zaposlitvi ali delovnih ra zmerij, do delodajalcev, ki s o plačilno n esposobni v smislu 
člena 2(1) navedene dir ektive.
35 Čeprav v Direktivi 80/987 p ojem „delavec“ ni opredeljen in je v njenem č lenu 2(2), prvi pododstavek, 
določeno, da n e vp liva na nacionalno z akono dajo, kar z adeva opredelitev t ega izraza, pa iz 
členov 1(2) in (3) ter 2(2), drugi pododstavek, te dir ektive izhaja, da di skrecijska p ravica, ki j o imajo 
države č lanice na podlagi zadnjenavedene določbe pri o predelitvi pojma „delavec“, vseeno n i 
neomejena.
36 V zvezi s tem j e treba najprej navesti, da n e v členu 1(1) ne v drugih določbah te dir ektive dr žavljani 
tretjih dr žav niso izključeni iz področja uporabe Direktive 80 /987, niti ni v njih izrecno d ovoljeno, da 
bi to lahko storile države članice.
37 Nato je treba navesti, da s e Direktiva 80 /987 v skladu s členom 1(1) uporablja za terjatve iz naslova 
plače, ki j ih imajo delavci do delodajalcev. Možnost držav članic, da i z področja uporabe te dir ektive 
izključijo nekatere kategorije delavcev, določena v členu 1(2) in (3) te dir ektive, pa se nanaša samo na 
posebne primere in so zanjo določeni pogoji.
8 ECLI:EU:C:2014 :2337SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
38 Glede tega je treba poudariti, da s členom 1(2) Direktive 80 /987, v katerem j e dovoljeno, da s e nekatere 
kategorije delavce zaradi o bstoja drugih oblik jamstva izjemoma izključijo, države članice niso odvezane 
vsakršne obveznosti tem d elavcem z agotoviti varstvo v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca, 
temve č se zahteva, da j e zadevnim delavcem z agotovljena enaka ra ven varstva, kot je ta, ki i zhaja iz te 
direktive.
39 V zvezi z ureditvijo iz postopka v glavni stvari je iz podatkov predložitvenega sodišča razvidno, da j e 
v nizozemskem c ivilnem p ravu vsaka o seba, ki z delodajalcem s klene pogodbo o zaposlitvi, 
opredeljena ko t „delavec“, ki i ma pravico do plačila, ne glede na njegovo dr žavljanstvo in ne glede na 
zakonitost njegovega prebivanja v tej državi članici.
40 Nasprotno, čeprav je v členu 3(1) WW n ačeloma opredeljeno, da j e vsaka fizična oseba, mlajša od 
65 let, ki j e sklenila delovno ra zmerje po zasebnem a li javnem p ravu, „delavec“, ki l ahko v skladu 
s členom 61 t ega zakona zahteva odpravnino z aradi p lačilne nesposobnosti delodajalca, pa je 
s členom 3(3) navedenega zakona določeno, da dr žavljani tretjih dr žav, ki n a N izozemskem n e 
prebivajo zakonito, niso „delavci“, zaradi č esar nimajo možnosti zahtevati te odpravnine.
41 Ker ta določba državljanom tretjih dr žav ne daje enakega varstva v zvezi z navedeno o dpravnino z aradi 
plačilne nesposobnosti delodajalca, ne izpolnjuje pogojev za izključitev n ekaterih ka tegorij „delavcev“ iz 
člena 1(2) Direktive 80 /987. Poleg tega ni sporno, da n avedena določba ne spada v okvir člena 1(3) te 
direktive.
42 Poleg tega je v skladu s sodno p rakso Sodišča treba člen 2(2), prvi pododstavek, te dir ektive ra zlagati ob 
upoštevanju socialnovarstvenega cilja navedene dir ektive, ki j e v tem, da s e vsem d elavcem z agotavlja 
minimalno v arstvo na ra vni Unije ob plačilni nesposobnosti delodajalca z izplačilom n eporavnanih 
terjatev, ki i zhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij in ki s e nanašajo na plačilo za določeno 
obdobje. Države č lanice zato pojma „delavec“ ne smejo samovoljno o predeliti tako, da b i ogrozile 
socialnovarstveni cilj navedene dir ektive ( glej po a nalogiji sodbo v an A rdennen, C -435/10, 
EU:C:2011 :751, točki 27 in 34).
43 Polje proste presoje, ki g a imajo dr žave članice na podlagi te določbe pri opredelitvi pojma „delavec“, 
omenjenega v točki 35 te sodbe, je torej omejeno s socialnovarstvenim ciljem D irektive 80 /987, ki g a 
države članice morajo upoštevati.
44 Glede na ta socialno v arstveni cilj Direktive 80 /987 in na besedilo njenega člena 1(1), v skladu 
s katerim se uporablja „za terjatve d elavcev, ki i zhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij“, je 
treba navesti, da s e opredelitev p ojma „delavec“ nujno n anaša na delovno ra zmerje, v katerem d o 
delodajalca nastane pravica zahtevati plačilo za opravljeno d elo. To v obravnavani zadevi velja za 
opredelitev p ojma „delavec“ v nizozemskem c ivilnem p ravu.
45 Torej bi bilo v nasprotju s socialnovarstvenim ciljem D irektive 80 /987, navedenim v točki 42 te sodbe, 
osebam – ki j im je z nacionalno u reditvijo v splošnem p riznano, da s o delavci, in ki i majo na podlagi te 
ureditve d o svojih delodajalcev terjatve iz naslova plače, ki i zhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih 
razmerij in na ka tere se nanaša člen 1(1) in (3), prvi pododstavek, te dir ektive – odvzeti varstvo, ki j e 
z navedeno dir ektivo določeno z a primer plačilne nesposobnosti delodajalca.
46 Iz tega sledi, da d oločbe Direktive 80 /987 n asprotujejo nacionalni ureditvi varstva delavcev v primeru 
plačilne nesposobnosti delodajalca, kot je ta v postopku v glavni stvari, na podlagi katere dr žavljan 
tretje dr žave n ima pravice do odpravnine zaradi p lačilne nesposobnosti delodajalca, ker v državi 
članici ne prebiva zakonito, čeprav se ta dr žavljan tretje dr žave n a podlagi civilnopravnih določb te 
države članice šteje za „delavca“, ki i ma pravico do plačila.
ECLI:EU:C:2014 :2337 9SODBAZDNE5.11.2014 –ZADEVAC-311/13
TÜMER
47 Okoliščina, ki s ta jo Uwv in nizozemska vlada n avedla na obravnavi pred Sodiščem, da dr žavljani tretje 
države, ki n a Nizozemskem n e prebivajo zakonito, v tej državi nimajo pravice delati, tega sklepa na 
more omajati. Glede na navedbe predložitvenega sodišča, ki s ta jih U wv in ta vlada p otrdila, so 
namreč državljani tretjih dr žav, ki v navedeni državi ne prebivajo zakonito in ki d elajo brez dovoljenja, 
v skladu z nacionalnim civilnim pravom „delavci“, ki i majo pravico do plačila za opravljeno d elo, kar j e 
terjatev, ki s e poskuša zagotoviti s členom 1(1) in (3), prvi pododstavek, D irektive 80 /987.
48 Člen 10(a) Direktive 80 /987 dr žavam članicam resda o mogoča, da s prejmejo ukrepe z a preprečevanje 
zlorab. Ve ndar i z spisa, predloženega Sodišču, in zlasti iz stališč nizozemske v lade ni razvidno, da 
okoliščine iz postopka v glavni stvari p omenijo zlorabo v smislu navedene določbe. Poleg tega je 
v zvezi s tem t reba navesti, da j e delodajalec O. Tümerja, družba Halfmoon C osmetics, v obdobju, na 
katerega se nanaša postopek v glavni stvari, izpolnila obveznost plačila prispevkov v skladu 
z nacionalno z akono dajo o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca.
49 Glede na vse zgornje ugotovitve je treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e določbe Direktive 
80/987 t reba razlagati tako, da n asprotujejo nacionalni ureditvi varstva delavcev v primeru plačilne 
nesposobnosti delodajalca, kot je ta v postopku v glavni stvari, v skladu s katero se dr žavljan tretje 
države, ki v zadevni državi članici ne prebiva zakonito, ne šteje za delavca in ne m ore zahtevati 
odpravnine zaradi p lačilne nesposobnosti delodajalca, zlasti na podlagi neporavnanih terjatev i z 
naslova plače v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca, čeprav se ta dr žavljan tretje dr žave 
v skladu s civilnopravnimi določbami te dr žave č lanice šteje za „delavca“, ki i ma pravico do plačila, 
v zvezi s katero lahko p red nacionalnimi sodišči vloži tožbo proti svojemu delodajalcu.
Stroški
50 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Določbe D irektive Sveta 8 0 / 9 8 7 / E GS z dne 2 0. oktobra 1 9 8 0 o varstvu de lav cev v primeru 
plačilne n esposobnosti de lodajalca, k akor je b ila s premenjena z Direktivo 2 0 0 2 / 7 4 / E S 
E v ropskega p arlamenta in S veta z dne 2 3. septembra 2 0 0 2 , je treba razlagati tako, da 
nasprotujejo n acionalni ureditvi varstva de lav cev v primeru plačilne nesposobnosti de lodajalca, 
kot je ta v postopku v glavni stvari, v skladu s katero se državljan tretje države, ki v zadevni 
državi članici ne prebiva zakonito, ne šteje za de lav ca in ne m ore zahtevati odpravnine zaradi 
plačilne nesposobnosti de lodajalca, zlasti na podlagi n eporavnanih te rjatev iz naslova plače 
v primeru p lačilne nesposobnosti de lodajalca, čeprav se ta državljan tretje države v skladu 
s civilnopravnimi določbami te d ržave članice šteje za „delav ca“, ki ima pravico do plačila, 
v z vezi s katero lahko pred n acionalnimi sodišči vloži tožbo proti svojemu de lodajalcu.
Podpisi