(b)če naročnik ima tako dolžnost, pa ne ravn a v skladu z njo, ali obsta ja zadostna podlaga, da sodišče razg lasi ravn anje 
naročnika za nezak onito, ker ni zagoto vil postopk ovne preg lednosti in objektivnosti ter ker ni zahteval dokazo v od 
tožeče strank e ali ker ni na lastno pobudo sprejel sklepa o možnem vplivu, ki ga lahk o ima ta osebni položaj 
povezanih oseb na izid razpisneg a postopka?
4.Ali je treba pravne določbe iz tretjega vprašanja in člen 101(1) PDEU (skupaj ali posamično, vendar ne zgolj omejeno na 
te določbe) ob upoštevanju sodb Sodišča v zadevah C - 538/13, eVigilo, C-74/14, Eturas in drugi ter C-542/14, VM 
Remonts razumeti in razlagati tako, da pomenijo , da:
(a)je – če je ponudnik (tožeča stranka) ugoto vil, da je bila zavr njena ponudba z najnižjo ceno, ki jo je oddal eden od 
dveh povezanih ponudnik ov v postopku javne ga naročanja (ponudnik A), in da je uspel drugi ponudnik 
(ponudnik B), in ob upoštevanju drugih okoliščin, povezanih s tema ponudnik oma in njunim sodelo vanjem 
v razpisnem posto pku (dejstvo , da imata ponudnik a A in B isti upravni odbor; dejstvo , da imata isto matično družbo, ki 
v razpisnem postopku ni sodelo vala; dejstvo , da ponudnik a A in B nista razkr ila svojih povezav naročniku in nista ločeno 
ponudila dodatnih pojasnil o teh povezavah, med drugim tudi zato, ker se o njih ni spraševalo; dejstvo , da je 
ponudnik A v ponudbi podal neskladne informacije o skladnosti predlag anih prevoznih sredste v (smetarskih vozil) z razpisnim 
pogojem EURO V; dejstvo, da ta ponudnik , ki je oddal ponudbo z najnižjo ceno, ki je bila zavrnjena zaradi ugoto vljenih 
vsebovanih nepr avilnosti, prvič, ni izpodbijal naročnikove odločitve in, drugič, je vložil pritožbo zoper sodbo sodišča prve stopnje, 
v kateri je med drugim [izpodbijal] zakonitost zavrnitve svoje ponudbe, itd.), in če v zvezi z vsemi temi okoliščinami 
naročnik ni ukrepal – ta informacij a sama po sebi dovolj za podlago za zaht evek, naslo vljen na revizij ski organ, naj ta 
organ ravn anje naročnika šteje za nezak onito, ker slednji ni zagoto vil post opk ovne preg lednosti in objektivnosti ter 
poleg tega od tožeče stranke ni zahteval predložitve konkretnih dokazo v, da ponudnika A in B ravn ata nepošteno?
(b)ponudnika A in B naročniku nista dokazala, da dejansk o in pošt eno sodelujeta v posto pku javneg a naročanja, zgolj 
zato, ker je ponudnik B na lastno pobudo predložil izjavo o dejanskem sodelo vanju, ker je ponudnik B upošt eval 
standarde kakovosti upravljanja za sodelo vanje v posto pkih javne ga naročanja in ker poleg tega ponudbi, ki sta ju 
oddala ta ponudnika, nista bili formalno in vsebinsk o enaki?
5.Ali je mogoče ravn anje medsebojno povezanih gospodarskih subjekto v (ki sta oba hčer inski družbi iste družbe), ki 
ločeno sodelujeta v istem razpisnem posto pku, kate rega vrednost doseg a vrednost za mednarodne konkurenčne razpise, 
če sedež naročnika, ki je objav il razpisni postopek, ter kraj, kjer je treba opraviti stori tve, ni zelo oddaljen od druge 
države članice (Republike Latvije), načeloma presojati na podlagi določbe člena 101 PDEU in sodne prak se Sodišča, 
s katero je razlag ana ta določba – med drugim ob upošt evanju tega, da je eden od teh gospodarskih subjekto v na lastno 
pobudo podal izjav o, da bo pošteno konkur iral?
(1) Direktiva 2004/18/ES Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju post opkov za oddajo javn ih naročil 
gradenj, blaga in stori tev (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 7, str. 132).
(2) Direktiva Sveta z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakono v in drugih predpiso v o uporabi revizijskih post opk ov oddaje javnih 
naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 246).
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Lietuv os vyriausiasis adminis tracinis teismas 
(Litva) 18. okto bra 2016 – Valstybinė mok esčių inspekcija prie Lietuv os Respublik os finansų 
minister ijos/AB SEB bank as
(Zadeva C-532/16)
(2017/C 006/35)
Jezik postopk a: litov ščina
Predložitv eno sodišče
Lietuv os vyriausiasis administracinis teismasC 6/28 SL Uradni list Evropske unije 9.1.2017
Stranki v postopku v glavni stvar i
Pritožnica: Valstybinė mokesč ių inspekci ja prie Lietuv os Respublik os finansų minist erijos
Druga stranka: AB SEB bankas
Vprašanja za predhodno odločanje
1.Ali je treba člene od 184 do 186 Direktive Sveta 2006/112/ES (1) z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davk a 
na dodano vrednost razlagati tako, da pomenijo, da se v okoliščinah, kot so te iz posto pka v glavni stvar i, mehanizem za 
poprave k odbitka iz Direktive 2006/112 ne uporabi v primer ih, ko sploh ni bil mogoč prvotni odbitek davk a na dodano 
vrednost (DD V), ker je bila zadevna transakcija oproščena transakci ja, povezana z dobav o zemljišč?
2.Ali na odgo vor na prvo vprašanje vpliva dejstvo, da (1) je bil DDV na nakup parcel sprva odbit zaradi prakse davčne 
upra ve, na podlagi katere se je zadevno dobav o napačno štelo za dobav o zemljišč za gradnjo, ki je predmet DDV, kot je 
določeno v členu 12(1)(b) Direktive 2006/112, in/ali (2), da je po začetnem odbitku s strani pridobite lja doba vitelj 
zemljišč temu izstavil dobropis DDV, v katerem je popravi l zneske DDV, navedene (izkazane) na prvotnem računu?
3.Če je odgo vor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je treba v okoliščinah, kot so te iz postopka v glavni stvar i, člena 184 in/ 
ali 185 Direktive 2006/112 razlagati tako, da pomenijo, da je treba v primer u, ko začetni odbitek sploh ne bi smel biti 
opra vljen, ker je bila zadevna transakcija oproščena DDV, šteti, da je obveznost davčneg a zavezanca za poprave k odbitka 
nastala takoj ali šele takrat, ko je izvedel, da prvotni odbitek ne bi smel biti opra vljen?
4.Če je odgo vor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je treba v okoliščinah, kot so te iz post opka v glavni stvar i, Direktiv o 
2006/112 in zlasti njene člene 179, od 184 do 186 in 250, razlagati tako, da pomeni, da je treba popravlje ne zneske 
vstopnega DDV, ki ga je mogoče odbiti, odbiti v davčnem obdobju, v kate rem je nastala obveznost in/ali pravica 
davč nega zavezanca do popravk a prvotnega odbitka?
(1) UL L 347, str. 1.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Lietuv os vyriausiasis adminis tracinis teismas 
(Litva) 25. oktobra 2016 – UAB „Spik a“, AB „Senoji Baltija“, UAB „Stekutis“, UAB „Prekybos namai 
Aistra“/Žuvininkys tės tarnyba prie Lietuv os Respublik os žemės ūkio minister ijos
(Zadeva C-540/16)
(2017/C 006/36)
Jezik postopk a: litov ščina
Predložitv eno sodišče
Lietuv os vyriausiasis administracinis teismas
Stranke v postopku v glavni stvar i
Pritožnice: UAB „Spika“, AB „Senoji Baltija“, UAB „Stekutis“, UAB „Prekybos namai Aistra“
Nasprotna stranka: Žuvininkystės tarnyba prie Lietuv os Respublik os žemės ūkio minister ijos
Druge stranke: Lietuv os Respublik os žemės ūkio minister ija, BUAB „Sedija “, UAB „Starkis“, UAB „Baltijos šprotai“, UAB 
„Rams un“, AB „Laivitė“, UAB „Baltlanta“, UAB „Strimelė“, V. Malinausk o gamybinė-k omercinė firma „Stilma“, UAB 
„Banginis“, UAB „Monistico“, UAB „Rikneda“, UAB „Baltijos jūra“, UAB „Grinvita“, BUAB „Baltijos žuvys“9.1.2017 SL Uradni list Evropske unije C 6/29