INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
SODBA SODI ŠČA (tretji senat) 
z dne 11. februarja 2010 * 
V zadevi C-405/08, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odlo čbe na podlagi člena 234 ES, ki ga 
je vlo žilo Vestre Landsret (Danska) z odlo čbo z dne 16. septembra 2008, ki je prispela na 
Sodišče 18. septembra 2008, v postopku 
Ingeniørforeningen i Danmark v imenu Bertrama Holsta 
proti 
Dansk Arbejdsgiverforening v imenu Babcock & Wilcox Vølund ApS, 
SODI ŠČE (tretji senat), 
v sestavi J. N. Cunha Rodrigues, predsednik drugega senata v funkciji predsednika
tretjega senata, A. Rosas, U. Lõhmus, A. Ó Caoimh (poro čevalec) in A. Arabadjiev, 
sodniki, 
* Jezik postopka: dan ščina. 
I - 1003 
SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
generalni pravobranilec: Y. Bot ,
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka ,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 9. septembra 2009, 
ob upo števanju stali šč, ki so jih predlo žili: 
–za Ingeniørforeningen i Danmark v imenu B. Holsta K. Schioldann, odvetnik, 
–za Dansk Arbejdsgiverforening v imenu Babcock & Wilcox Vølund ApS 
P. Knudsen in H. Werner, odvetnika, 
–za dansko vlado C. Pilgaard Zinglersen in V. Pasternak Jørgensen, zastopnika, 
–za Evropsko komisijo N. B. Rasmussen in J. Enegren, zastopnika, 
I - 1004 
INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
popredstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 
29. oktobra 2009 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odlo čbe se nana ša na razlago Direktive 2002/14/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o dolo čitvi splo šnega okvira za 
obve ščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (UL L 80, str. 29). 
2 Ta predlog je bil vlo žen v okviru spora med Ingeniørforeningen i Danmark (danska 
inženirska zveza, v nadaljevanju: IDA), ki zastopa B. Holsta, nekdanjega zaposlenega
družbe Babcock & Wilcox Vølund ApS (v nadaljevanju: BWV), in Dansk 
Arbejdsgiverforening (zveza delodajalcev Danske, v nadaljevanju: DA), ki zastopa
družbo BWV, ker je to podjetje B. Holstu odpovedalo pogodbo o zaposlitvi. 
I - 1005 
3 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Pravni okvir 
Skupnostna ureditev 
V uvodnih izjavah 18, 23 in 28 Direktive 2002/14 je navedeno: 
„(18)Namen tega splo šnega okvira [za obve ščanje in posvetovanje z delavci, ki je
prilagojen novemu evropskemu okolju] je dolo čiti minimalne zahteve, ki se 
uporabljajo v vsej Skupnosti, dr žavam članicam pa ne prepre čujejo, da bi sprejele 
ugodnej še dolo čbe za delavce. 
[…] 
(23)Cilj te direktive je treba dose či z oblikovanjem splo šnega okvira, ki vklju čuje 
načela, opredelitve in ureditve za obve ščanje in posvetovanje, s katerim se bodo 
morale dr žave članice uskladiti in ga prilagoditi lastnim razmeram v dr žavi, pri 
čemer bodo morale zagotoviti, kadar je to primerno, da imajo socialni partnerji
vodilno vlogo, tako da se jim dopusti svobodna, s sporazumom dolo čena 
ureditev obve ščanja in posvetovanja z delavci, za katero menijo, da najbolje
ustreza njihovim potrebam in željam. 
[…] 
I - 1006 
4 INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
(28)Pri kr šitvah obveznosti na podlagi te direktive naj se uporabljajo upravni in sodni
postopki ter sankcije, ki so u činkovite, odvra čalne in sorazmerne s te žo 
prekr ška. “
Člen 1 Direktive 2002/14 dolo ča: 
„1. Namen te direktive je oblikovati splo šni okvir, ki dolo ča minimalne zahteve za 
pravico do obve ščanja in posvetovanja z delavci v podjetjih ali obratih v Skupnosti. 
2. Načini ureditve obve ščanja in posvetovanja se dolo čijo in izvajajo v skladu 
z nacionalno zakonodajo in prakso v odnosih med delodajalci in delavci v posameznih
državah članicah, tako da se zagotovi njihova u činkovitost. 
3. Pri dolo čanju ali izvajanju na činov ureditve obve ščanja in posvetovanja delodajalec 
in predstavniki delavcev sodelujejo in obvezno upo števajo vzajemne pravice in 
obveznosti, upo števajo činterese obojih, podjetja ali obrata in delavcev. “
5 Člen 2(e) predstavnike delavcev opredeljuje kot „predstavnike delavcev, ki jih 
predvideva nacionalna zakonodaja in/ali praksa “. 
I - 1007 
6 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Člen 4(1) Direktive 2002/14 dolo ča: 
„Skladno z na čeli, dolo čenimi v členu 1, in brez vpliva na katere koli veljavne dolo čbe in/ 
ali prakse, ki so ugodnej še za delavce, dr žave članice dolo čijo na čine ureditve izvajanja 
pravice do obve ščanja in posvetovanja na ustrezni ravni. “
7 Člen 5 te direktive dolo ča: 
„Države članice lahko socialnim partnerjem na ustrezni ravni, vklju čno na ravni 
podjetja ali obrata, zaupajo, da svobodno in kadar koli skladno s sporazumom, ki ga
dose žejo po pogajanju, dolo čijo na čine ureditve obve ščanja in posvetovanja z delavci. 
V teh sporazumih in sporazumih, ki že veljajo na dan, dolo čen v členu 11, pa tudi v vseh 
poznej ših obnovitvah teh sporazumov, se lahko predpi šejo, ob upo števanju na čel iz 
člena 1 in pod pogoji in omejitvami, ki jih opredelijo dr žave članice, dolo čbe, ki se 
razlikujejo od dolo čb, navedenih v členu 4. “
8 Člen 7 te direktive dolo ča: 
„Države članice zagotovijo, da so predstavniki delavcev pri opravljanju svojih nalog 
ustrezno za ščiteni, in jim omogo čajo primerno opravljanje nalog, ki so jim bile 
dodeljene. “
I - 1008 
9 INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
Člen 8 Direktive 2002/14 dolo ča: 
„1. Dr žave članice predvidijo ustrezne ukrepe za primer, da delodajalec ali predstavniki
delavcev ne upo števajo dolo čb te direktive. Zlasti zagotovijo, da so na razpolago 
ustrezni sodni in drugi postopki, da se omogo či izvr ševanje obveznosti, ki izhajajo iz te 
direktive. 
2. Države članice predvidijo ustrezne sankcije, ki se uporabljajo, če delodajalec ali 
predstavniki delavcev kr šijo to direktivo. Te sankcije morajo biti u činkovite, 
sorazmerne in odvra čilne. “
10V skladu s členom 9(4) te direktive njeno izvajanje ni zadosten razlog za kakr šno koli 
nazadovanje glede polo žaja, ki že prevladuje v vsaki dr žavi članici, in glede splo šne ravni 
zaščite delavcev na podro čjih, za katera se ta direktiva uporablja. 
11Na podlagi člena 11(1) Direktive 2002/14 so morale dr žave članice, po eni strani, 
sprejeti zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z njenimi dolo čbami, 
najpozneje do 23. marca 2005 ali pa zagotoviti, da socialni partnerji do tega datuma na
podlagi sporazuma uvedejo potrebne predpise, pri čemer so morale sprejeti vse 
potrebne ukrepe, s katerimi lahko kadar koli zagotovijo cilje, ki jih nalaga ta direktiva.
Po drugi strani so morale o sprejemu ali uvedbi teh predpisov takoj obvestiti Komisijo
Evropskih skupnosti. 
I - 1009 
SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Nacionalna ureditev 
Zakon o obve ščanju in posvetovanju z delavci 
12Direktiva 2002/14 je bila v danski pravni red prenesena z zakonom št. 303 o obve ščanju
in posvetovanju z delavci z dne 2. maja 2005 (lov nr. 303 om information og høring af
lønmodtagere, v nadaljevanju: zakon iz leta 2005), ki je za čel veljati 15. maja 2005. 
13Ta zakon se nana ša na delavce, za katere se ne uporablja kolektivna pogodba, ki je
namenjena zlasti prenosu Direktive 2002/14. 
14Člen 8 zakona iz leta 2005 dolo ča, da je treba predstavnike delavcev, ki jih je treba 
obve ščati in se z njimi posvetovati, varovati pred odpovedjo ali kakr šnimi koli 
spremembami delovnih pogojev enako kot zaupnike osebja iste ali podobne poklicne
skupine. 
15Iz predlo žitvene odlo čbe je razvidno, da se ta člen nana ša na splo šno varstvo pred
odpovedjo, ki je zagotovljeno zaupnikom osebja in predstavnikom delavcev in je
predpisano v skoraj vseh danskih kolektivnih pogodbah in sporazumih (razen 
vodstvenemu osebju). To varstvo vklju čuje obveznost delodajalca, da doka že obstoj
nujnih razlogov za odpoved zaupniku osebja te poklicne skupine in da se tej odpovedi ni 
mogo če izogniti, zlasti ne z odpovedjo drugemu zaposlenemu. Taka odpoved je mogo ča 
samo, če je zaupniku osebja popolnoma nemogo če ponuditi primerljivo zaposlitev 
v podjetju, v katerem je bil izvoljen. 
I - 1010 
16 INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
Ob upo števanju mo žnosti prenosa Direktive 2002/14 s pogodbo, člen 3 zakona iz 
leta 2005 dolo ča, da se ta ne uporablja, če obveznost delodajalca, da obve šča delavce in 
se z njimi posvetuje, izhaja iz kolektivne pogodbe ali sporazuma, katerega dolo čbe so 
vsaj enakovredne dolo čbam te direktive. 
Zakon o zaposlenih 
17Vsi zaposleni, na katere se nana ša zakon o zaposlenih (funktionærloven, v nadaljevanju:
zakon FL), imajo zagotovljeno varstvo pred nezakonito odpovedjo na podlagi člena 2b 
tega zakona, ki dolo ča odpravnine do vi šine šest mese čnih pla č, če odpoved pogodbe 
o zaposlitvi glede na polo žaj delavca ali podjetja ne temelji na upravi čenih razlogih. 
Varstvo se zagotavlja s presojo, ali je odpoved upravi čena ali ne. 
18Iz predlo žitvene odlo čbe je razvidno, da je varstvo, predpisano v členu 2b, šibkej še kot 
tisto, ki ga ima zaupnik osebja na podlagi kolektivnih pogodb in sporazumov, ki za
odpoved njegove pogodbe o zaposlitvi dolo čajo obveznost dokazati obstoj nujnih 
razlogov. 
Samarbejdsaftalen 
19Samarbejdsaftalen je sporazum o sodelovanju, sklenjen med velikima danskima 
zdru ženjema sindikatov in delodajalcev, in sicer Landsorganisationen i Danmark 
(danska zveza sindikatov, v nadaljevanju: LO) in DA, glede organiziranosti in delovanja
svetov delavcev podjetij (v nadaljevanju: Samarbejdsaftalen). 
I - 1011 
20 
21 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Samarbejdsaftalen je eden izmed ukrepov za prenos Direktive 2002/14 s pogodbo.
Uporablja se za podjetja z ve čkot 35 zaposlenimi in vsebuje dolo čbe, ki dolo čajo
ustanovitev sveta podjetja, sestavljenega iz predstavnikov vodstva in zaposlenih, ki se
delijo na kolegija A in B. V kolegiju B so predstavniki zaposlenih, ki so organizirani
v okviru LO, in predstavniki drugih kategorij zaposlenih. 
Člen 4 Samarbejdsaftalen dolo ča: 
„Odpovedni rok za odpoved pogodbe o zaposlitvi predstavniku kolegija B, ki je član 
sveta podjetja in ki prej ni bil upravi čen do varstva kot zaupnik osebja, je tak, kot je 
določen v kolektivni pogodbi, podalj šan za šest tednov. Vendar pa odpovedni rok ne 
more prese či roka, do katerega bi bil upravi čen zaupnik osebja iz iste poklicne skupine. 
Če je ustrezen predlog vlo žen pred volitvami v svet podjetja, se lahko kolegij B
navedenega sveta dopolni s predstavniki poklicne skupine, ki nima svojega člana v tem 
organu, ali svojega zaupnika osebja. Pojem poklicna skupina pri tem obsega skupino
oseb, ki opravljajo isti poklic oziroma imajo neko dolo čeno izobrazbo. Gre torej za
skupine, ki v svetu podjetja niso neposredno zastopane, vendar pa imajo kljub temu
pravico do članstva, če je izvoljen njihov predstavnik. “
Kot je navedeno v predlo žitveni odlo čbi je bilo s spremembami Samarbejdsaftalen, ki so 
začele veljati 23. marca 2005, v svetu podjetja dovoljeno zastopanje vseh poklicnih
skupin, na katere se nana ša kolektivna pogodba ali sporazum, tudi tistih, ki jih ne
zastopa katera od strank podpisnic Samarbejdsaftalen. Svet podjetja je bilo poslej 
mogo če dopolniti tudi s predstavniki posebnih poklicnih skupin ali skupin oseb, ki
imajo neko dolo čeno izobrazbo. 
I - 1012 22 
23 INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
Iz odlo čbe predlo žitvenega sodi šča je razvidno, da te spremembe spreminjajo polo žaj
poklicnih skupin ali oseb, za katere ne velja nobena kolektivna pogodba ali sporazum,
kar so zlasti in ženirji. 
Spor o glavni stvari in vpra šanja za predhodno odlo čanje 
24Družba BWV je B. Holsta zaposlila 1. julija 1984 prek individualne pogodbe o zaposlitvi
kot projektnega in ženirja. Ima status zaposlenega in zanj po navedbah predlo žitvenega 
sodišča velja zakon FL. 
25Kolegij in ženirjev je B. Holsta leta 2001 izvolil v svet podjetja BWV. Ta svet, ki je bil
ustanovljen v skladu s Samarbejdsaftalen, sestavljajo predstavniki vodstva in 
zaposlenih. Predstavniki zaposlenih v tem svetu so tako predstavniki, organizirani
v okviru LO, kot predstavniki drugih skupin zaposlenih. 
26Zaradi zmanj šanja števila zaposlenih v dru žbi BWV je bila B. Holstu skupaj z drugimi
zaposlenimi dana odpoved pogodbe o zaposlitvi, ki mu je bila sporo čena 24. januarja 
2006, z odpovednim rokom šestih mesecev. Odpovednemu razlogu je ugovarjal. 
27B. Holst je član IDA, ki ga kot poobla ščenka zastopa v postopku pred predlo žitvenim 
sodiščem. IDA ni članica LO in z dru žbo BWV ni sklenila kolektivnega sporazuma niti 
za poklicno skupino in ženirjev niti za katero koli drugo skupino delavcev. IDA torej ni
podpisnica Samarbejdsaftalen. 
I - 1013 
28 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Družba BWV ima pribli žno 240 zaposlenih. Je članica organizacije delodajalcev Dansk 
Industri. Slednja je članica DA. 
29Kot izhaja iz to čke 22 te sodbe je pri prenosu zadevne direktive v danski pravni red leta 
2005 pri šlo do spremembe Samarbejdsaftalen, s katero je bila po navedbah njegovih
podpisnic Direktiva 2002/14 pravilno prenesena. 
30IDA je 8. novembra 2006 v imenu B. Holsta vlo žila to žbo pri Byretten i Esbjerg (sodi šče 
prve stopnje Esbjerg, Danska), v kateri je zahtevala, naj se dru žbi BWV na podlagi 
zakona FL nalo ži pla čilo odpravnine B. Holstu. IDA je menila, da odpoved ni temeljila
na objektivnih razlogih. Trdila je tudi, da mora B. Holst kot predstavnik delavcev v svetu
podjetja u živati posebno varstvo pred odpovedjo na podlagi člena 7 Direktive 2002/14. 
Pravico do tega varstva bi namre čmoral imeti ne glede na to, ali je član skupine 
delavcev, za katero velja kolektivna pogodba ali sporazum. 
31Dansk Industri je v vlogi poobla ščenke dru žbe BWV predlagala zavrnitev tega predloga,
pri tem pa je zlasti trdila, da je bil B. Holst pri odpovedi pogodbe o zaposlitvi upravi čen 
do odpovednega roka, in sicer tako na podlagi zakona FL kot na podlagi
Samarbejdsaftalen. Ta odpovedni rok je izpolnjeval zahteve Direktive 2002/14, kot so
določene v njenem členu 7. 
Stranke v postopku v glavni stvari so se strinjale, da se zadeva predlo ži predlo žitvenemu 
sodišču; v tej fazi je DA postala poobla ščenka dru žbe BWV. 
I - 1014 32 
33 INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
Ker je Vestre Landsret menilo, da je za re šitev predlo ženega mu spora potrebna razlaga 
Direktive 2002/14, je prekinilo odlo čanje in Sodi šču v predhodno odlo čanje predlo žilo 
ta vpra šanja: 
„1.Med strankama obstaja nesoglasje glede vpra šanja, ali je bila Direktiva 2002/14 [ …]
pravilno prenesena s [Samarbejdsaftalen]. Ali v zvezi s tem pravila Skupnosti
nasprotujejo, da bi bila navedena direktiva prenesena tako, da bi bile skupine
delavcev zajete s kolektivno pogodbo med socialnimi partnerji, ki ne predstavljajo
poklicne skupine zadevne osebe, in da v navedeni kolektivni pogodbi poklicna
skupina zadevne osebe ni zajeta? 
2.Če je bila v zvezi s to žečo stranko v postopku v glavni stvari Direktiva 2002/14
pravilno prenesena s sporazumom Samarbejdsaftalen, ali je bil člen 7 Direktive 
2002/14 pravilno prenesen, če je ugotovljeno, da v sporazumu Samarbejdsaftalen ni 
določeno posebno pravno varstvo pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi za 
določeno poklicno skupino? 
3.Če za to žečo stranko v postopku v glavni stvari velja [zakon iz leta 2005], ali zahteve 
iz člena 7 Direktive [2002/14] v zvezi s tem, da so ‚[predstavniki delavcev pri 
opravljanju svojih nalog] ustrezno za ščiteni, in jim [dr žave članice] omogo čajo 
primerno opravljanje nalog, ki so jim bile dodeljene ‘, nasprotujejo prenosu te 
določbe, kot je bil opravljen s členom 8 [zakona iz leta 2005], ki dolo ča, [da] je treba 
‚[p]redstavnike delavcev, ki jih je treba obve ščati in se z njimi posvetovati v imenu 
delavcev, [ …] varovati pred odpovedjo ali kakr šnimi koli spremembami delovnih
pogojev enako kot zaupnike osebja iste ali podobne poklicne skupine ‘, če prenos za
poklicne skupine, ki niso zajete s kolektivno pogodbo, ne zajema posebnega
pravnega varstva pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi? “
I - 1015 
SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Vpra šanja za predhodno odlo čanje 
Prvo vpra šanje 
34Predlo žitveno sodi šče s prvim vpra šanjem v bistvu spra šuje, ali je treba Direktivo
2002/14 razlagati tako, da nasprotuje prenosu s pogodbo, ki povzro či, da je neka 
kategorija delavcev v zadevni kolektivni pogodbi zajeta, čeprav delavci iz nje niso člani 
sindikalne organizacije, ki je podpisnica te pogodbe, in ta organizacija podro čja njihove 
dejavnosti tudi ne zastopa. 
35Iz člena 11(1) Direktive 2002/14 izhaja, da lahko dr žave članice socialnim partnerjem 
prepustijo sprejemanje dolo čb, ki so potrebne za zagotovitev prenosa te direktive, s tem 
da dr žave članice vedno odgovarjajo za dosego ciljev, ki jih nalaga. 
36Vloga socialnih partnerjev pri opredelitvi in na činu ureditve obve ščanja in posvetovanja
iz Direktive 2002/14, in torej pri njenem prenosu, ni omejena na vlogo, ki jim je zaupana 
v členu 11(1). Iz uvodne izjave 23 te direktive je namre črazvidno, da lahko dr žave 
članice socialnim partnerjem zagotovijo vodilno vlogo, tako da se jim dopusti 
svobodna, s sporazumom dolo čena ureditev obve ščanja in posvetovanja z delavci, za
katero menijo, da najbolje ustreza njihovim potrebam in željam. 
37Člen 1(2) te direktive poleg tega dolo ča, da se omenjeni na čini ureditve obve ščanja in 
posvetovanja dolo čijo in izvajajo ne samo v skladu z nacionalno zakonodajo, temve č
tudi s prakso v odnosih med delodajalci in delavci v posameznih dr žavah članicah. 
I - 1016 
INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
38Poleg tega lahko dr žave članice na podlagi člena 5 Direktive 2002/14 socialnim 
partnerjem na ustrezni ravni zaupajo, da svobodno in kadar koli, skladno 
s sporazumom, ki ga dose žejo po pogajanju, dolo čijo na čine ureditve obve ščanja in 
posvetovanja z delavci. Na podlagi istega člena je mogo če v teh sporazumih in tistih, ki 
že veljajo na dan prenosa te direktive, pa tudi v vseh poznej ših obnovitvah teh 
sporazumov –ob upo števanju na čel iz člena 1 in pod pogoji in omejitvami, ki jih 
opredelijo dr žave članice –predpisati dolo čbe, ki se razlikujejo od dolo čb, navedenih 
v členu 4 te direktive. 
39Možnost, ki jo tako priznava Direktiva 2002/14 dr žavam članicam, je v skladu s sodno 
prakso Sodi šča, po kateri je tem dovoljeno, da uresni čevanje ciljev socialne politike iz 
direktive, ki ureja to podro čje, najprej prepustijo socialnim partnerjem (glej v tem
smislu zlasti sodbi z dne 28. oktobra 1999 v zadevi Komisija proti Gr čiji, C-187/98, 
Recueil, str. I-7713, to čka 46, in z dne 18. decembra 2008 v zadevi Andersen, C-306/07, 
ZOdl., str. 10279, to čka 25). 
40Navedena mo žnost pa ne pomeni, da dr žave članice niso dol žne sprejeti ustreznih
zakonov in drugih predpisov, s katerimi delavcem zagotavljajo, da lahko u živajo celotno 
varstvo iz Direktive 2002/14; dr žavno jamstvo mora veljati za vse primere, v katerih 
varstvo ni zagotovljeno druga če, in zlasti kadar tega varstva ni zato, ker zadevni delavci 
niso člani sindikata (zgoraj navedena sodba Andersen, to čka 26). 
41Kadar je lahko skupina oseb, ki je morebiti zajeta s kolektivno pogodbo –zlasti če se 
kolektivna pogodba uporablja splo šno –popolnoma neodvisna od tega, ali so te osebe 
člani sindikalne organizacije, ki je podpisnica te pogodbe, okoli ščina, da oseba ni član 
takšne sindikalne organizacije, ne povzro či odrekanja pravnega varstva tej osebi, ki ga
daje zadevna kolektivna pogodba (zgoraj navedena sodba Andersen, to čka 34). 
I - 1017 
42 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Iz tega sledi, da Direktiva 2002/14 ne nasprotuje temu, da delavec, ki ni član sindikalne 
organizacije podpisnice kolektivne pogodbe, s katero se izvajajo dolo čbe te direktive, na 
podlagi uporabe te kolektivne pogodbe u živa celotno varstvo, dolo čeno v navedeni 
direktivi, čeprav ni član take sindikalne organizacije. 
43Iz pisnih in ustnih stali šč, ki so bila predlo žena Sodi šču, izhaja, da sta stranki v sporu
glede tega, ali po danskem pravu za predstavnika delavcev, kot je B. Holst, velja 
Samarbejdsaftalen in ali se lahko kljub temu, da ni član sindikalne organizacije, ki je
podpisala ta sporazum, sklicuje na njegove varstvene dolo čbe pri nacionalnih sodi ščih. 
44Vendar pa mora v okviru predloga za sprejetje predhodne odlo čbe predlo žitveno 
sodišče, in ne Sodi šče, preveriti, najprej, ali za B. Holsta velja Samarbejdsaftalen in/ali 
druge dolo čbe nacionalnega prava, s katerimi se prena ša Direktiva 2002/14, nato, ali
imajo vsi delavci, za katere velja Samarbejdsaftalen, ne glede na to, ali so člani sindikalne 
organizacije, pravico, da se pred nacionalnimi sodi šči sklicujejo na varstvene dolo čbe 
tega sporazuma, tako da vsi ti delavci u živajo enako varstvo, in, nazadnje, ali je, 
v povezavi z odgovori Sodi šča na predlog za sprejetje predhodne odlo čbe, sporazum 
tak, da delavcem, za katere velja, zagotavlja u činkovito varstvo pravic iz te direktive (glej
v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Andersen, to čke 28, 29 in 37). 
45Glede na te ugotovitve je treba na prvo vpra šanje odgovoriti, da je treba Direktivo
2002/14 razlagati tako, da ne nasprotuje prenosu te direktive s pogodbo, ki povzro či, da 
zadevna kolektivna pogodba velja za dolo čeno kategorijo delavcev, čeprav ti niso člani 
sindikalne organizacije, ki je podpisnica te pogodbe, in ta organizacija podro čja njihove 
dejavnosti tudi ne zastopa, če kolektivna pogodba delavcem, za katere velja, zagotavlja 
učinkovito varstvo pravic iz te direktive. 
I - 1018 
INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
Drugo in tretje vpra šanje 
46Predlo žitveno sodi šče z drugim in tretjim vpra šanjem, ki ju je treba obravnavati skupaj, 
v bistvu spra šuje, ali je treba člen 7 Direktive 2002/14 razlagati tako, da zahteva, da
imajo predstavniki delavcev zagotovljeno posebno pravno varstvo pred odpovedjo. 
47Predlo žitveno sodi šče se ob obravnavi teh vpra šanj, kot navaja generalni pravobranilec 
v točki 44 sklepnih predlogov, naslanja na dve razli čni predpostavki, in sicer ali
v danskem pravu odpoved pogodbe o zaposlitvi predstavniku delavcev, kot je B. Holst,
ki ni član sindikalne organizacije, ki je podpisnica Samarbejdsaftalen, ureja ta sporazum
ali zakon iz leta 2005. 
48Ker mora predlo žitveno sodi šče, in ne Sodi šče, ugotoviti veljavnost ustreznih dolo čb 
nacionalne zakonodaje ali kolektivne pogodbe, ki velja na Danskem, se mora Sodi šče pri 
presoji omejiti na razlago dolo čb člena 7 Direktive 2002/14, tako jezikovno kot 
teleolo ško, in na splo šno presoditi glede na cilj te direktive. 
49Na podlagi člena 7 te direktive morajo dr žave članice zagotoviti, da so predstavniki
delavcev pri opravljanju svojih nalog ustrezno za ščiteni, in jim omogo čati primerno 
opravljanje nalog, ki so jim bile dodeljene. 
50Vendar pa iz besedila in namena tega člena ni razvidno, da je treba za zagotovitev
skladnosti z njim predstavnikom delavcev nujno zagotoviti posebno pravno varstvo
pred odpovedjo. 
I - 1019 
51 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Iz uvodne izjave 18 in iz člena 1(1) Direktive 2002/14 je med drugim razvidno, da je ta
namenjena oblikovanju splo šnega okvira, ki dolo ča minimalne zahteve za pravico do 
obve ščanja in posvetovanja z delavci v podjetjih ali obratih v Uniji. 
52Tako iz besedila člena 7 Direktive 2002/14 kot iz dejstva, da ta direktiva vsebuje le 
splošni okvir, ki dolo ča minimalne zahteve, je razvidno, da je zakonodajalec Unije pustil 
široko diskrecijsko pravico dr žavam članicam in –če dr žave dose žejo cilje, ki jih dolo ča 
ta direktiva –socialnim partnerjem glede varstvenih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za
predstavnike delavcev. 
53Čeprav imajo dr žave članice in s tem socialni partnerji široko diskrecijsko pravico glede 
varstva na podlagi navedenega člena 7, pa ta pravica vendarle ni neomejena. 
54Iz informacij, s katerimi razpolaga Sodi šče glede ukrepov, ki jih je sprejela Kraljevina
Danska za prenos Direktive 2002/14, je razvidno, da ima predstavnik delavcev, kot je
B. Holst, ki ni član sindikalne organizacije, podpisnice Samarbejdsaftalen, razli čno 
varstvo glede na to, ali zanj velja zakon iz leta 2005 ali ta sporazum. Če velja slednji, je 
videti, da ima predstavnik delavcev pravico do šest tednov dalj šega odpovednega roka, 
medtem ko bi brez navedenega sporazuma –če za tega predstavnika velja zakon iz leta 
2005 –imel enako varstvo kot zaupniki osebja iz istih ali enakovrednih poklicnih
skupin, zlasti pa odpoved ni mogo ča, razen zaradi nujnih razlogov. 
Komisija v pisnem stali šču navaja, da obstoj takih razlik glede varstva predstavnikov
delavcev za primer odpovedi na čeloma ni v nasprotju z Direktivo 2002/14, saj so lahko 
I - 1020 55 
INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
potrebe po varstvu razli čne, zlasti glede na vrsto podjetja, dr žavo članico in poklic 
predstavnikov. 
56Gotovo je, da obstoja razlik med dr žavami članicami, in celo znotraj ene dr žave članice, 
glede na čina ureditve obve ščanja in posvetovanja z delavci iz Direktive 2002/14 ni 
možno izklju čiti, saj ta dr žavam članicam in socialnim partnerjem pu šča široko 
diskrecijsko pravico glede dolo čanja in izvajanja teh ukrepov. 
57Direktiva 2002/14 sicer ne zahteva, da je varstvo predstavnikov delavcev na podlagi
zakona ali kolektivne pogodbe, sprejete za prenos te direktive, enako, vendar pa to še ne 
pomeni, da ni treba zagotoviti minimalnega obsega varstva iz člena 7 te direktive. 
58Glede tega je jasno, kot navaja Komisija, da odpoved delovnega razmerja predstavniku
delavcev zaradi njegove vloge ali zaradi nalog, ki jih opravlja v vlogi predstavnika, ne bi
bila v skladu z varstvom, ki ga dolo ča navedeni člen 7. 
59Predstavniku delavcev, ki mu je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana, mora biti torej 
omogo čeno, da v ustreznih upravnih ali sodnih postopkih preveri, ali je razlog za
odpoved njegova vloga ali opravljanje nalog predstavnika, če pa obstaja povezava med
to vlogo ali opravljanjem nalog in odpovedjo pogodbe o zaposlitvi temu predstavniku,
pa morajo biti zagotovljene primerne kazni. 
I - 1021 
60 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Čeprav imajo dr žave članice, kot je razvidno iz to čke 39 te sodbe, mo žnost, da socialnim 
partnerjem prepustijo pripravo dolo čb, ki so potrebne za prenos Direktive 2002/14, to 
še ne pomeni, da tem dr žavam ni potrebno zagotoviti, da je vsem delavcem in zlasti
njihovim predstavnikom v polnem obsegu omogo čeno varstvo, ki jim ga priznava ta 
direktiva. 
61Če nacionalni zakonodajalec ob upo števanju vseh upo števnih pravnih pravil zadevne 
države članice sprejme poseben ukrep za zagotovitev spo štovanja minimalnega obsega 
varstva iz člena 7 Direktive 2002/14, mora biti za kolektivno pogodbo, ki dolo ča 
druga čen varstveni ukrep, mogo čvsaj nadzor nacionalnih sodi šč, da bi se zagotovilo, da
varstvo predstavnikov delavcev, ki ga zagotavlja ta ukrep, prav tako v celoti spo štuje ta 
minimalni obseg. 
62Ne glede na diskrecijsko pravico, ki jo imajo dr žave članice in socialni partnerji na tem 
podro čju, kolektivna pogodba, v kateri je dolo čeno šibkej še pravno varstvo 
predstavnikov delavcev od tistega, ki ga je nacionalni zakonodajalec opredelil kot
nujno v zakonu, ki ga je sprejel zato, da bi svoj notranji pravni red uskladil z minimalnim
obsegom varstva, dolo čenega s členom 7 Direktive 2002/14, ni skladna s to direktivo. 
Vpra šanje, ali je varstvo na podlagi kolektivne pogodbe šibkej še od tistega, ki ga
zagotavlja zakon, s katerim je bila prenesena direktiva, je prav tako treba preu čiti glede 
na celoto upo števnih pravnih pravil nacionalnega prava. 
V postopku v glavni stvari je iz stali šč, ki so bila Sodi šču predlo žena na obravnavi, 
razvidno, da imajo predstavniki delavcev, za katere velja Samarbejdsaftalen, na čeloma 
pravico ne samo do podalj šanega odpovednega roka, ampak tudi –če zanje, kot 
I - 1022 63 
INGENIØRFORENINGEN I DANMARK 
zaposlene, velja zakon FL –do varstva pred zlorabo instituta odpovedi. Zato se zdi, da bi 
bilo mo žno odpoved zaradi vloge ali nalog predstavnika delavcev šteti za zlorabo 
instituta odpovedi na podlagi tega zakona, kar bi v skladu s členom 8 Direktive 2002/14 
povzro čilo kaznovanje delodajalca. 
64Predlo žitveno sodi šče mora preveriti, ali je ta trditev pravilna, in se prepri čati, ali 
v primeru, da bi za B. Holsta, ki ni in zdaj ne more biti član sindikalne organizacije, ki je
podpisala Samarbejdsaftalen, veljal bodisi zakon iz leta 2005 bodisi ta sporazum ali
zakon FL, sam ali v povezavi s sporazumom, dolo čbe, ki veljajo zanj, zagotavljajo 
učinkovito varstvo pravic iz Direktive 2002/14 in zlasti iz njenega člena 7. 
65Kot je razvidno iz odgovora na prvo vpra šanje ter to čk 61 in 63 te sodbe to u činkovito 
varstvo ni zagotovljeno, če imajo le delavci, ki so člani sveta podjetja in člani sindikata, ki 
je podpisal zadevno kolektivno pogodbo, zagotovilo, da njihova vloga ali naloge, ki jih
opravljajo kot predstavniki delavcev, niso razlog za odpoved njihove pogodbe 
o zaposlitvi. 
66Glede na navedeno je treba na drugo in tretje vpra šanje odgovoriti, da je treba člen 7 
Direktive 2002/14 razlagati tako, da ne zahteva posebnega pravnega varstva pred
odpovedjo za predstavnike delavcev. Vendar pa mora vsak ukrep, ki je bil sprejet zaradi
prenosa te direktive, bodisi da je to zakon bodisi kolektivna pogodba, spo štovati 
minimalni obseg varstva, ki ga zagotavlja navedeni člen 7. 
I - 1023 
67 SODBA Z DNE 11. 2. 2010 –ZADEVA C-405/08 
Stroški 
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred
predlo žitvenim sodi ščem, to odlo či o stro ških. Stro ški, prigla šeni za predlo žitev stali šč
Sodišču, ki niso stro ški omenjenih strank, se ne povrnejo. 
Iz teh razlogov je Sodi šče (tretji senat) razsodilo: 
1.Direktivo 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002
o dolo čitvi splo šnega okvira za obve ščanje in posvetovanje z delavci v Evropski 
skupnosti je treba razlagati tako, da ne nasprotuje prenosu te direktive 
s pogodbo, ki povzro či, da zadevna kolektivna pogodba velja za dolo čeno 
kategorijo delavcev, čeprav ti niso člani sindikalne organizacije, ki je 
podpisnica te pogodbe, in ta organizacija podro čja njihove dejavnosti tudi 
ne zastopa, če kolektivna pogodba delavcem, za katere velja, zagotavlja 
učinkovito varstvo pravic iz te direktive. 
2.Člen 7 Direktive 2002/14 je treba razlagati tako, da ne zahteva posebnega
pravnega varstva pred odpovedjo za predstavnike delavcev. Vendar pa mora
vsak ukrep, ki je bil sprejet zaradi prenosa te direktive, bodisi da je to zakon
bodisi kolektivna pogodba, spo štovati minimalni obseg varstva, ki ga 
zagotavlja člen 7. 
Podpisi 
I - 1024