Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA (veliki senat) 
z dne 3. decembra 2019 * 
„Ničnostna tožba – Približevanje zakono daj – Direktiva (EU) 2017 /853 – Nadzor nabave in 
posedovanja orožja – Veljavnost – Pravna podlaga – Člen 114 PDEU – Spremem ba obstoječe 
direktive – Načelo sorazmernosti – Neobstoj ocene učinka – Poseg v lastninsko pravico – 
Sorazmernost sprejetih ukrepov – Ukrepi, ki ustvarjajo ovire na notranjem trgu – Načelo pravne 
varnosti – Načelo varstva legitimnih pričakovanj – Ukrepi, ki državam članicam nalagajo sprejetje 
zakono daje z retroaktivnim učinkom – Načelo prepovedi diskriminacije – Odstopanje za Švicarsko 
konfederacijo – Diskriminacija, ki vpliva na države članice Evropske unije oziroma države članice 
Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki niso ta država“ 
V zadevi C-482/17, 
zaradi ničnostne tožbe na podlagi člena 263 PDEU, vložene 9. avgusta 2017 , 
Češka republika, ki jo zastopajo M. Smolek, O. Serdula in J. Vláčil, agenti, 
tožeča stranka, 
ob intervenciji 
Madžarske, ki jo zastopajo M. Z. Fehér, G. Koós in G. Tornyai, agenti, 
Republike Poljske, ki jo zastopajo B. Majczyna, M. Wiącek in D. Lutostańska, agenti, 
intervenientki, 
proti 
E v ropskemu parlamentu, ki ga zastopata O. Hrstková Šolcová in R. van de Westelaken, agenta, 
Svetu E v ropske unije, ki so ga sprva zastopali A. Westerhof Löfflerová, E. Moro in M. Chavrier, nato 
A. Westerhof Löfflerová in M. Chavrier, agenti, 
toženi stranki, 
ob intervenciji 
F rancoske republike, ki jo zastopajo A. Daly, E. de Moustier, R. Coesme in D. Colas, agenti, 
E v ropske komisije, ki jo zastopajo M. Šimerdová, Y. G. Marinova in E. Kružíková, agentke, 
intervenientki, 
* Jezik postopka: češčina. 
SL 
ECLI:EU:C:2019 :1035 1 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
SODIŠČE (veliki senat), 
v sestavi K. Lenaerts, predsednik, R. Silva de Lapuerta, podpredsednica, A. Arabadžiev (poročevalec), 
predsednik senata, A. Prechal, predsednica senata, M. Vilaras, M. Safjan, I. Jarukaitis, predsedniki 
senatov, T. von Danwitz, sodnik, C. Toader, sodnica, D. Šváby in F. Biltgen, sodnika, 
generalna pravobranilka: E. Sharpston, 
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka, 
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 5. marca 2019 , 
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 11. aprila 2019 
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Češka republika s tožbo primarno predlaga razglasitev ničnosti Direktive (EU) 2017 /853 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o spremem bi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave 
in posedovanja orožja (UL 2017 , L 137, str. 22, v nadaljevanju: izpodbijana direktiva) in, podredno, 
razglasitev delne ničnosti člena 1, točke 6, 7 in 19, te direktive. 
Pravni okvir 
Direktiva 91/477/EGS 
2 V prvi, drugi, tretji, četrti in peti uvodni izjavi Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 
o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13 zvezek 11, 
str. 3) je navedeno: 
„ker člen 8a Pogodbe določa, da se mora notranji trg vzpostaviti najpozneje do 31. decembra 1992 ; ker 
notranji trg obsega območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, 
storitev in kapitala, v skladu z določbami Pogodbe; 
ker si je Evropski svet na svojem zasedanju v Fontainebleauju 25. in 26. junija 1984 izrecno zastavil za 
cilj odpravo vseh policijskih in carinskih formalnosti na notranjih mejah Skupnosti; 
ker je zaradi popolne odprave nadzora in formalnosti na notranjih mejah Skupnosti treba izpolniti 
določene temeljne pogoje; ker je Komisija v svoji Beli knjigi o dokončnem oblikovanju notranjega trga 
navedla, da ima odprava nadzora nad varnostjo predmetov, ki se prevažajo, in osebami med drugim za 
posledico približevanje zakono daje o orožju; 
ker zahteva odprava nadzora nad posedovanjem orožja na notranjih mejah Skupnosti sprejetje 
učinkovitih predpisov, ki bi v državah članicah omogočili izvajanje nadzora nad nabavo in 
posedovanjem strelnega orožja ter njegovim prenosom v drugo državo članico; ker je torej treba 
odpraviti sistematičen nadzor na notranjih mejah Skupnosti; 
ker bo vzajemno zaupanje na področju zaščite varnosti ljudi, ki ga bodo med državami članicami 
ustvarili ti predpisi, tem večje, če bodo podprti z delno usklajeno [harmonizirano] zakono dajo; ker bi 
bilo torej koristno določiti razrede strelnega orožja, katerega nabavo in posedovanje je treba 
zasebnikom prepovedati ali pa morajo ti zanj pridobiti dovoljenje oziroma ga morajo prijaviti“. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 2 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
3 Priloga I, del II, k Direktivi 91/477 določa razrede strelnega orožja A, B, C in D. Člen 6 te direktive 
načeloma prepoveduje nabavo in posedovanje orožja, razvrščenega v razred A, člen 7 te direktive 
določa, da je treba za orožje, razvrščeno v razred B, pridobiti dovoljenje, in člen 8 te direktive nalaga 
obveznost prijave orožja, razvrščenega v razred C. Člen 5 navedene direktive določa pogoje, ki jih 
morajo izpolnjevati osebe, ki želijo nabaviti ali posedovati strelno orožje, v poglavju 3 Direktive 91/477 
pa so v njenih členih od 11 do 14 določene formalnosti, ki se zahtevajo za pretok orožja med državami 
članicami. 
Direktiva 2008 /51/ES 
4 Z Direktivo 2008 /51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o spremem bi Direktive 
91/477 (UL 2008 , L 179, str. 5) je bila zadnjenavedena direktiva spremenjena, zlasti zato, da bi se 
v pravo Unije vključil Protokol Združenih narodov proti nedovoljeni proizvodnji in prometu strelnega 
orožja, njegovih sestavnih delov in streliva, priložen Konvenciji ZN proti mednarodnemu 
organiziranemu kriminalu, ki ga je Komisija v imenu Evropske skupnosti 16. januarja 2002 podpisala 
v skladu s Sklepom Sveta 2001 /748/ES z dne 16. oktobra 2001 (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 18 zvezek 1 str. 200). 
5 Med spremem bami, ki so bile uvedene, sta določitev podrobnih zahtev glede označevanja in registracije 
strelnega orožja iz člena 4 Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008 /51, in 
harmonizacija pravil, ki se uporabljajo za onesposobitev strelnega orožja v Prilogi I, del III, drugi 
odstavek, k tej direktivi, kakor je bila spremenjena. Z Direktivo 2008 /51 je bila v člen 17 Direktive 
91/477 vnesena tudi obveznost Komisije, da Evropskem u parlamentu in Svetu Evropske unije do 
28. julija 2015 predloži poročilo o položaju, ki je nastal zaradi uporabe te direktive, skupaj s predlogi, 
če je primerno. 
6 Na tej podlagi je bilo sprejeto Sporočilo Komisije Svetu in Evropskem u parlamentu z dne 21. oktobra 
2013 : Strelno orožje in notranja varnost EU: zaščita državljanov in preprečevanje nezakonite trgovine 
(COM(2013 ) 716 final), v katerem so opisane nekatere težave, ki jih v Uniji povzroča strelno orožje, in 
v katerem je objavljenih večštudij in posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, katerim bo po potrebi 
sledila predstavitev zakono dajnega predloga. 
7 Komisija je z objavo poročila Komisije Svetu in Evropskem u parlamentu z dne 18. novembra 2015 
z naslovom „Ocena v okviru programa REFIT Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 
2008 /51“ (COM (2015 ) 751 final) (v nadaljevanju: ocena REFIT) končala svoj preizkus izvajanja 
Direktive 91/477 in mu priložila predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
18. novembra 2015 o spremem bi Direktive 91/477 (COM (2015 ) 750 final), ki je vseboval obrazložitev 
in ki je postal izpodbijana direktiva. 
Izpodbijana direktiva 
8 V uvodnih izjavah 1, 2, 6, 9, 15, 20, 21, 23, 27, 33 in 36 izpodbijane direktive je navedeno: 
„(1) Z [Direktivo 91/477] se je določil spremljevalni ukrep za notranji trg. Ustvarjeno je bilo 
ravnovesje med obveznostjo zagotavljanja določenega prostega pretoka nekaterih vrst strelnega 
orožja in njegovih pomem bnih sestavnih delov na območju Evropske unije na eni strani in 
potrebo po nadzoru tega prostega pretoka z določenimi varnostnimi zagotovili, prilagojenimi tem 
proizvodom na drugi strani. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 3 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
(2) Glede nekaterih vidikov [Direktive 91/477] je potrebno nadaljnje sorazmerno izboljšanje, da bi 
obravnavali zlorabo strelnega orožja v kriminalne namene, ob upoštevanju nedavnih terorističnih 
dejanj. V zvezi s tem je Komisija v svojem sporočilu z dne 28. aprila 2015 o Evropski agendi za 
varnost pozvala k pregledu navedene direktive in skupnemu pristopu na področju onesposobitve 
strelnega orožja, da bi preprečili njegovo ponovno usposobitev in uporabo s strani zločincev. 
[…] 
(6) Da bi izboljšali sledljivost vsega strelnega orožja in pomem bnih sestavnih delov ter olajšali njihov 
prost pretok, bi bilo treba te proizvode označiti z jasno, trajno in enotno oznako ter registrirati 
v zbirkah podatkov držav članic. 
[…] 
(9) Ob upoštevanju nevarne narave in dolge življenjske dobe strelnega orožja in pomem bnih sestavnih 
delov, da bi pristojnim organom omogočili sledenje strelnemu orožju in pomem bnim sestavnim 
delom za namene upravnih in kazenskih postopkov in ob upoštevanju nacionalnega procesnega 
prava je treba vnose v zbirkah podatkov hraniti 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali 
pomem bnih sestavnih delov. Dostop do te evidence in vseh pripadajočih osebnih podatkov bi 
moral biti omejen na pristojne organe in dovoljen največ deset let po uničenju zadevnega 
strelnega orožja ali pomem bnih sestavnih delov za namene izdajanja ali odvzemanja dovoljenj ali 
carinskih postopkov, vključno z morebitno naložitvijo upravnih kazni, in največ trideset let po 
uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomem bnega sestavnega dela, če je tak dostop potreben 
za izvrševanje kazenskega prava. 
[…] 
(15) Za najnevarnejše strelno orožje bi bilo treba v [Direktivo 91/477] uvesti strožja pravila, s katerimi 
bi bilo zagotovljeno, da tega strelnega orožja, z nekaterimi omejenimi in ustrezno utemeljenimi 
izjemami, ni dovoljeno imeti v lasti ali posesti ali trgovati z njim. V primeru nespoštovanja teh 
pravil bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bi lahko vključevali zaseg 
navedenega strelnega orožja. 
[…] 
(20) Tveganje predelave akustičnega orožja in drugih vrst orožja za streljanje s slepimi naboji v pravo 
strelno orožje je veliko. Zato je nujno obravnavati problem uporabe tovrstnega predelanega 
strelnega orožja pri storitvi kaznivih dejanjih, zlasti tako da se ga vključi v področje uporabe 
[Direktive 91/477]. Nadalje bi morala Komisija, da bi preprečili tveganje, da se plašilno orožje in 
signalno orožje proizvede na način, ki bi omogočal njegovo predelavo za izstreljevanje šiber, 
krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, sprejeti tehnične specifikacije, da bi 
zagotovili, da jih ni mogoče tako predelati. 
(21) Glede na visoko tveganje ponovne usposobitve nepravilno onesposobljenega strelnega orožja in 
da bi povečali varnost po vsej Evropski uniji, bi moralo biti v [Direktivi 91/477] zajeto tudi 
tovrstno orožje. […] 
[…] 
(23) Nekatera polavtomatska strelna orožja je mogoče zlahka predelati v avtomatsko strelno orožje, 
kar pomeni varnostno grožnjo. Nekatera polavtomatska orožja so lahko zelo nevarna tudi brez 
takšne predelave, če lahko sprejmejo veliko število nabojev. Zato bi morali za civilno uporabo 
prepovedati polavtomatsko strelno orožje s fiksno napravo za polnjenje, ki dopušča izstreljevanje 
velikega števila nabojev, pa tudi polavtomatsko strelno orožje v kombinaciji s snemljivo napravo 
ECLI:EU:C:2019 :1035 4 
9 SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
za polnjenje, ki lahko sprejme veliko število nabojev. Zgolj možnost namestitve naprave za 
polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev za dolgocevno strelno orožje in 20 nabojev za 
kratkocevno strelno orožje ne vpliva na razvrstitev strelnega orožja v določeni razred. 
[…] 
(27) Kadar nacionalna zakono daja držav članic ureja starinsko orožje, zahteve [Direktive 91/477] ne 
veljajo za tovrstna orožja. Vendar reprodukcije starinskega orožja nimajo enakega zgodovinskega 
pomena oziroma niso tako zanimive in se jih lahko proizvaja s sodobnimi metodami, ki lahko 
podaljšajo njihovo življenjsko dobo ali izboljšajo natančnost. Takšne reprodukcije strelnega 
orožja bi bilo zato treba vključiti v področje uporabe [Direktive 91/477]. Navedena direktiva se 
ne uporablja za druge predmete, kot so na primer naprave airsoft, ki ne ustrezajo opredelitvi 
strelnega orožja in jih zato navedena direktiva ne ureja. 
[…] 
(33) Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temve č se zaradi obsega ali 
učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom 
subsidiar nosti iz člena 5 [PEU]. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta 
direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev. 
[…] 
(36) Ta direktiva in [Direktiva 91/477] za Švico predstavljata razvoj določb schengenskega pravnega 
reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo 
o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda 
[UL 2008 , L 53, str. 52], ki spadajo na področja iz člena 1 Sklepa [Sveta] 1999 /437/ES [z dne 
17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom 
Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh 
držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL, posebna izdaja 
v slovenščini, poglavje 19, zvezek 1, str. 165)] v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008 /146/ES 
[z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in 
Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju 
schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL 2008 , L 53, str. 1)].“ 
Člen 1, točka 6, izpodbijane direktive določa: 
„člena 5 in 6 se nadomestita z naslednjim: 
‚Člen 5 
[…] 
3. Države članice zagotovijo, da se dovoljenje za nabavo in dovoljenje za posedovanje strelnega orožja, 
razvrščenega v razred B, odvzame, če se ugotovi, da oseba, ki ji je bilo dovoljenje izdano, nezakonito 
poseduje napravo za polnjenje, ki se lahko namesti v polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno 
iglo ali repetirno strelno orožje in: 
(a) lahko sprejme več kot 20 nabojev; 
(b) v primeru dolgocevnega orožja, lahko sprejme več kot 10 nabojev, 
razen če je bilo tej osebi izdano dovoljenje v skladu s členom 6 ali dovoljenje, ki je bilo potrjeno, 
obnovljeno ali podaljšano v skladu s členom 7(4a). 
ECLI:EU:C:2019 :1035 5 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
[…] 
Člen 6 
1. Države članice brez poseganja v člen 2(2) sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da prepovejo nabavo in 
posedovanje strelnega orožja, pomem bnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih 
v razred A. Zagotovijo, da se navedeno strelno orožje, pomem bni sestavni deli in strelivo, ki se 
v nasprotju s to prepovedjo nezakonito posedujejo, zasežejo. 
2. Zazaščito varnosti kritične infrastrukture, trgovskega ladijskega prometa, konvojev visoke vrednosti 
in občutljivih področij, ter v namene nacionalne obrambe in v izobraževalne, kulturne, raziskovalne in 
zgodovinske namene lahko nacionalni pristojni organi brez poseganja v odstavek 1 v posameznih in 
ustrezno utemeljenih primerih izjemoma izdajo dovoljenja za strelno orožje, pomem bne sestavne dele 
in strelivo, razvrščene v razred A, kadar to ni v nasprotju z javno varnostjo ali javnim redom. 
3. Države članice lahko v posameznih in ustrezno utemeljenih primerih izjemoma izdajo dovoljenje 
zbiralcem, da nabavijo in posedujejo strelno orožje, pomem bne sestavne dele in strelivo, razvrščene 
v razred A, če upoštevajo stroge pogoje glede varnosti, vključno s tem, da nacionalnim pristojnim 
organom dokažejo, da so sprejeti ukrepi za preprečevanje tveganja za javno varnost ali javni red in da 
so strelno orožje, pomem bni sestavni deli ali strelivo shranjeni s stopnjo varnosti, ki je sorazmerna 
s tveganjem, povezanim z nepooblaščenim dostopom do njih. 
Države članice zagotovijo, da je zbiralce, ki imajo dovoljenje v skladu s prvim pododstavkom tega 
odstavka, mogoče identificirati na podlagi zbirk podatkov iz člena 4. Ti zbiralci z dovoljenjem morajo 
vzdrževati register vsega strelnega orožja, razvrščenega v razred A, ki ga posedujejo, register pa je 
dostopen nacionalnim pristojnim organom. Države članice za zbiralce z dovoljenjem vzpostavijo 
ustrezen sistem spremljanja in pri tem upoštevajo vse pomem bne dejavnike. 
4. Države članice lahko dovolijo trgovcem ali posrednikom, da ob upoštevanju strogih pogojev glede 
varnosti v svojih poklicnih dejavnostih nabavijo, proizvedejo, onesposobijo, popravijo, dobavijo, 
prenesejo in posedujejo strelno orožje, pomem bne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A. 
5. Države članice lahko dovolijo muzejem, da ob upoštevanju strogih pogojev glede varnosti nabavijo 
in posedujejo strelno orožje, pomem bne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A. 
6. Države članice lahko dovolijo strelcem v tarčo, da nabavijo in posedujejo polavtomatsko strelno 
orožje, razvrščeno v točko 6 ali 7 razreda A, in sicer pod naslednjimi pogoji: 
(a) zadovoljiva ocena ustreznih informacij, ki izhajajo iz uporabe člena 5(2); 
(b) predložitev dokazila, da zadevni strelec v tarčo aktivno vadi za tekmovanja ali sodeluje na strelskih 
tekmovanjih, ki jih priznava uradno priznana strelska športna organizacija zadevne države članice 
ali mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza; in 
(c) predložitev potrdila uradno priznane strelske športne organizacije, da: 
(i) je strelec v tarčo član strelskega društva in v njem redno strelja v tarčo že vsaj 12 mesecev; 
(ii) zadevno strelno orožje izpolnjuje specifikacije, potrebne za strelsko disciplino, ki jo priznava 
mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza. 
V zvezi s strelnim orožjem, razvrščenim v točko 6 razreda A, lahko države članice, ki uporabljajo 
vojaški sistem, ki temelji na splošni vojaški obveznosti, ter imajo že zadnjih 50 let sistem prenosa 
vojaškega strelnega orožja na osebe, ki ob izpolnitvi svoje vojaške obveznosti zapustijo vojsko, tem 
osebam v njihovi vlogi strelcev na tarčo izdajo dovoljenje za obdržanje enega kosa strelnega orožja, ki 
ECLI:EU:C:2019 :1035 6 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
so ga uporabljali med obveznim vojaškim rokom. To orožje ustrezni javni organ predela 
v polavtomatsko strelno orožje ter redno preverja, da osebe, ki ga uporabljajo, ne predstavljajo 
tveganja za javno varnost. Uporabljajo se določbe iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka. 
7. Dovoljenja, izdana po tem členu, se redno pregledujejo vsaj vsakih pet let.‘“ 
10 Člen 1, točka 7, navedene direktive določa: 
„člen 7 se spremeni: 
[…] 
(b) se vstavi naslednji odstavek: 
‚4a. Države članice se lahko odločijo, da potrdijo, obnovijo ali podaljšajo dovoljenja, izdana za 
polavtomatsko orožje, razvrščeno v točko 6, 7 ali 8 razreda A, za strelno orožje, ki je bilo 
razvrščeno v razred B in zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017 , česo 
izpolnjeni drugi pogoji iz te direktive. Poleg tega države članice lahko dovolijo, da v skladu s to 
direktivo, kakor je bila spremenjena z [izpodbijano direktivo], to strelno orožje nabavijo druge 
osebe, ki imajo dovoljenje v državi članici.‘“ 
11 Člen 1, točka 13, izpodbijane direktive določa: 
„člen 12, odstavek 2 se spremeni: 
[…] 
(b) tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim: 
‚To odstopanje pa se ne uporablja za potovanja v državo članico, ki na podlagi člena 8(3) 
prepoveduje nabavo in posedovanje zadevnega strelnega orožja ali za to zahteva pridobitev 
dovoljenja. V tem primeru se v evropsko dovoljenje za strelno orožje vnese izrecna izjava v zvezi 
s tem. Države članice lahko zavrnejo uporabo tega odstopanja v primeru strelnega orožja, 
razvrščenega v razred A, za katero je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 6(6) ali za katero 
je bilo dovoljenje potrjeno, obnovljeno ali podaljšano v skladu s členom 7(4a).‘“ 
12 S členom 1, točka 19, izpodbijane direktive je bila Priloga I, del II, k Direktivi 91/477 spremenjena tako: 
„[…] 
(ii) v razredu A se dodajo naslednje točke: 
‚6. Avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje, brez poseganja 
v člen 7(4a). 
7. Vse naslednje polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo: 
(a) kratkocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 21 nabojev brez ponovnega 
polnjenja, če: 
(i) je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 20 nabojev; ali 
(ii) se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 20 nabojev; 
(b) dolgocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 11 nabojev brez ponovnega 
polnjenja, če: 
(i) je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev; ali 
(ii) se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 10 nabojev. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 7 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
8. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (tj. strelno orožje, prvotno namenjeno streljanju 
z ramena), ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom ali kopitom, ki se lahko sname 
brez uporabe orodja, skrajša na manj kot 60 cm skupne dolžine, ne da bi izgubilo 
funkcionalnost. 
9. Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, 
dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali 
akustično orožje.‘ 
[…] 
(iv) razred C se nadomesti z naslednjim: 
‚Razred C – Strelno orožje in orožje, ki ju je treba prijaviti 
[…] 
3. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, razen tistega iz razreda A ali B. 
[…] 
5. Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, 
dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali 
akustično orožje. 
6. Strelno orožje, razvrščeno v razred A, B ali C, ki je bilo onesposobljeno v skladu z Izvedbeno 
uredbo (EU) 2015 /2403 . 
[…]‘ 
(v) razred D se črta; 
[…]“. 
Medinstitucionalni sporazum 
13 Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko 
komisijo o boljši pripravi zakono daje z dne 13. aprila 2016 (UL 2016 , L 123, str. 1, v nadaljevanju: 
medinstitucionalni sporazum) se v točkah od 12 do 18 nanaša na ocene učinka in v točkah od 12 
do 15 določa: 
„12. Tri institucije se strinjajo, da ocene učinka pozitivno prispevajo k izboljšanju kakovosti zakono daje 
Unije. 
Ocene učinka so orodje, s katerim si tri institucije pomagajo pri sprejemanju dobro utemeljenih 
odločitev, in niso nadomestek za politične odločitve v demokratičnem procesu odločanja. Ocene 
učinka ne smejo povzročati nepotrebnega odlašanja v procesu priprave zakono daje ali posegati 
v pristojnost sozakono dajalcev, da predlagata spremem be. 
V ocenah učinka bi bilo treba obravnavati obstoj, obseg in posledice problema ter vprašanje, ali je 
potrebno ukrepanje na ravni Unije ali ne. V njih bi bilo treba začrtati alternativne rešitve ter po 
možnosti morebitne kratkoročne in dolgoročne stroške in koristi, pri tem pa celovito in 
uravnoteženo oceniti gospodarske, okoljske in socialne učinke ter uporabljati tako kvalitativno kot 
kvantitativno analizo. V celoti bi bilo treba upoštevati načeli subsidiar nosti in sorazmernosti ter 
temeljne pravice. Ocene učinka bi se morale, če je le mogoče, osredotočiti tudi na ‚stroške kot 
posledice neukrepanja na ravni Unije‘ ter vpliv na konkurenčnost in upravna bremena različnih 
ECLI:EU:C:2019 :1035 8 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
možnosti, pri čemer bi bil poseben poudarek na malih in srednjih podjetjih (‚najprej pomisli na 
male‘), digitalnih vidikih in teritorialnem učinku. Ocene učinka bi morale temeljiti na točnih, 
objektivnih in popolnih informacijah ter biti sorazmerne v svojem obsegu in usmeritvi. 
13. Komisija bo izvedla ocene učinka svojih zakono dajnih […] pobud, […], za katere se predvideva, da 
bi lahko imeli znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke. Ocena učinka bo praviloma 
priložena pobudam, vključenim v delovnem programu Komisije ali v skupni izjavi. 
Komisija bo v svojem procesu ocene učinka opravila čim širša posvetovanja. Njen odbor za 
regulativni nadzor bo izvedel objektivno preverjanje kakovosti ocen učinka. Končni rezultati ocen 
učinka bodo ob sprejetju pobude Komisije na voljo [Parlamentu], Svetu in nacionalnim 
parlamentom ter objavljeni skupaj z mnenjem oziroma mnenji Odbora za regulativni nadzor. 
14. [Parlament] in Svet bosta pri preučitvi zakono dajnih predlogov Komisije v celoti upoštevala njene 
ocene učinka. V ta namen bodo ocene učinka predstavljene na način, ki bo [Parlamentu] in Svetu 
olajšal preučevanje odločitev Komisije. 
15. [Parlament] in Svet bosta, ko bo to po njunem mnenju ustrezno in potrebno za zakono dajni 
proces, izvedla ocene učinka v zvezi z lastnimi bistvenimi spremem bami predlogov Komisije. 
[Parlament] in Svet bosta za izhodišče za svoje nadaljnje delo praviloma vzela oceno učinka, ki jo 
izvede Komisija. Opredelitev pojma ‚bistvena‘ spremem ba bi morala določiti posamezna 
institucija.“ 
Predlogi strank in postopek pred Sodiščem 
14 Češka republika Sodišču predlaga, naj: 
– primarno, razglasi ničnost izpodbijane direktive ter Parlamentu in Svetu naloži plačilo stroškov ali, 
– podredno, 
– razglasi ničnost člena 1, točka 6, izpodbijane direktive v delu, v katerem je z njim vstavljen 
člen 5(3) in člen 6(6), drugi pododstavek, v Direktivo 91/477; 
– razglasi ničnost člena 1, točka 7, izpodbijane direktive v delu, v katerem je z njim vstavljen 
člen 7(4a) v Direktivo 91/477; 
– razglasi ničnost člena 1, točka 19, izpodbijane direktive v delu, v katerem: 
– v Prilogo I, del II, k Direktivi 91/477 vstavlja točke od 6 do 8 razreda A; 
– v tej prilogi I, del II, spreminja razred B; 
– v navedeno prilogo I, del II, vstavlja točko 6 razreda C; 
– spreminja to prilogo I, del III, ter 
– Parlamentu in Svetu naloži plačilo stroškov. 
15 Parlament in, primarno, Svet Sodišču predlagata, naj tožbo zavrne in Češki republiki naloži plačilo 
stroškov. Podredno, če bi Sodišče izpodbijano direktivo razglasilo za nično, Svet Sodišču predlaga, naj 
odredi, da se učinki te direktive ohranijo za dovolj dolgo obdobje, da se omogoči sprejetje potrebnih 
ukrepov. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 9 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
16 S sklepom predsednika Sodišča z dne 5. januarja 2018 je bila Madžarski in Republiki Poljski dovoljena 
intervencija v podporo predlogom Češke republike. 
17 S sklepom predsednika Sodišča z istega dne je bila Francoski republiki in Komisiji dovoljena 
intervencija v podporo predlogom Parlamenta in Sveta. 
18 Češka republika je ob vložitvi te tožbe hkrati vložila tudi predlog za izdajo začasne odredbe, s katerim 
je Sodišču predlagala, naj odloži izvršitev izpodbijane direktive. 
19 Podpredsednik Sodišča je s sklepom z dne 27. februarja 2018 , Češka republika/Parlament in Svet 
(C-482/17 R, neobjavljen, EU:C:2018 :119), ta predlog za izdajo začasne odredbe zavrnil, ker Češka 
republika ni dokazala, da je pogoj nujnosti izpolnjen, odločitev o stroških tega postopka pa pridržal. 
Tožba 
20 Češka republika v utemeljitev svojih predlogov navaja štiri tožbene razloge, ki se nanašajo na kršitev, 
prvič,načela prenosa pristojnosti, drugič,načela sorazmernosti, tretjič,načel pravne varnosti in varstva 
legitimnih pričakovanj ter, četrtič,načela prepovedi diskriminacije. 
Prvi tožbeni razlog: kršitev načela prenosa pristojnosti 
Trditve strank 
21 Češka republika v okviru prvega tožbenega razloga trdi, da čeprav je Direktiva 91/477 sledila cilju 
harmonizacije neusklajenih nacionalnih pravil o nabavi in posedovanju strelnega orožja, da bi 
odpravila ovire na notranjem trgu, to za izpodbijano direktivo ne velja. Iz njene vsebine in 
obrazložitve naj bi bilo namreč razvidno, da se cilji, ki jim sledi, odražajo izključno v zagotavljanju 
višje ravni javne varnosti glede na grožnjo terorizma in drugih oblik kriminala. Natančneje, iz 
obrazložitve izpodbijane direktive naj bi bilo razvidno, da ta ni utemeljena niti z obstoječimi ovirami 
niti z nevarnostjo oviranja delovanja notranjega trga, temve č le z bojem proti zlorabi strelnega orožja 
v kriminalne in teroristične namene. 
22 V teh okoliščinah Češka republika meni, da člen 114 PDEU ne more biti primerna pravna podlaga za 
sprejetje izpodbijane direktive. Iz sodne prakse Sodišča naj bi namreč izhajalo, da mora biti 
približevanje zakono daj držav članic v zvezi s prostim pretokom blaga glavni cilj zakono daje Unije, 
sprejete na podlagi tega člena, morebitni drugi cilji pa so lahko zgolj stranski. Prepoved posedovanja 
nekaterega polavtomatskega orožja in naprav za njegovo polnjenje, ki naj bi bila glavna novost 
izpodbijane direktive, pa naj ne bi bila povezana s posamičnimi pomanjkljivostmi v delovanju 
notranjega trga, ki jih je ugotovila Komisija. 
23 Poleg tega naj v Pogodbah trenutno ne bi bilo pravne podlage, ki bi omogočala sprejetje takega ukrepa 
prepovedi. Na področju preprečevanja kriminala in terorizma naj bi bila harmonizacija namreč 
s členom 84 PDEU izrecno izključena. To naj bi se odražalo v členu 4(2) PEU, v skladu s katerim so 
države članice edine odgovorne za nacionalno varnost na svojem ozemlju in morajo imeti možnost, da 
na tem ozemlju zagotovijo ohranitev javnega reda. Zakono dajalec Unije naj bi zato s sprejetjem 
izpodbijane direktive prekoračil svoje pristojnosti in kršil člen 5(2) PEU. 
24 Češka republika poudarja, da ne izpodbija pravice zakono dajalca Unije, da spremeni veljavne direktive. 
Vendar naj bi bilo treba spremem be teh direktiv sprejeti na pravni podlagi, ki je v skladu z njihovimi 
cilji in v mejah pristojnosti Unije, ob izključitvi ukrepov, ki niso mogli biti vsebovani v prvotnem 
besedilu, ki ne temeljijo na njihovi pravni podlagi in ki presegajo pristojnosti Unije. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 10 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
25 Madžarska podpira trditve Češke republike in dodaja, da je treba za določitev pravne podlage ureditve, 
ki uvaja spremem be, sicer v celoti preučiti akt, v katerega spada zadevna ureditev, vendar naj iz tega ne 
bi izhajalo, da je treba pravno podlago akta, ki uvaja spremem bo, ugotoviti le ob upoštevanju ciljev in 
vsebine spremenjenega akta. To naj bi namreč zakono dajalcu Unije omogočalo, da odstopa od 
postopkovnih pravil, določenih v Pogodbah, kot je glasovanje s kvalificirano večino ali s soglasjem, ter 
da, kot v obravnavanem primeru, obide načelo prenosa pristojnosti. 
26 Tudi če bi bilo treba v obravnavani zadevi priznati, da ob upoštevanju prvotnih ciljev Direktive 91/477 
predmet izpodbijane direktive ni povsem nepovezan s cilji člena 114 PDEU, naj bi bili ti cilji, tudi 
v zvezi z izpodbijano direktivo, kvečjemu stranski glede na glavni cilj spremem b, vsebovanih 
v navedeni direktivi, in sicer preprečevanje kriminala. Zato naj člen 114 PDEU ne bi mogel biti pravna 
podlaga za to direktivo. 
27 Tudi Republika Poljska podpira trditve Češke republike in dodaja, da je samo bistvo načela prenosa 
pristojnosti ogroženo, če se spremem ba akta Unije doseže na pravni podlagi, ki je bila prvotno 
mišljena za sprejetje takega akta, ne glede na cilj in vsebino tako vnesene spremem be. 
28 Republika Poljska še trdi, da le strelivo, in ne strelno orožje, pomeni nevarno blago z vidika prava 
Unije, tako da naj nobena trditev v utemeljitev ukrepov prepovedi trženja nekaterega strelnega orožja 
ali usklajevanja pogojev za njegovo nabavo, posedovanje in pretok na notranjem trgu ne bi mogla 
temeljiti na domnevni nevarnosti strelnega orožja. 
29 Poleg tega naj prepoved trženja določenih razredov strelnega orožja ne bi olajšala delovanja notranjega 
trga. Nasprotno, izpodbijana direktiva naj bi povzročala nove ovire za to delovanje, ker ni poenotila 
datuma, od katerega se strelno orožje šteje za starinsko, in ker ni uvedla zgolj novih dvoumnih 
opredelitev, ampak tudi pravila, ki vključujejo elemente, ki bi lahko pripeljali do različnega prenosa 
v nacionalno pravo držav članic. 
30 Parlament in Svet ob podpori Francoske republike in Komisije izpodbijata trditve Češke republike in 
trditve, ki sta jih v njeno podporo predložili Madžarska in Republika Poljska. 
Presoja Sodišča 
31 V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da mora izbira 
pravne podlage akta Unije temeljiti na objektivnih elementih, ki so lahko predmet sodnega nadzora, 
med katerimi sta zlasti namen in vsebina tega akta. Če se pri preizkusu zadevnega akta izkaže, da ima 
ta dvojni cilj ali da ima dva sestavna dela, pri čemer je eden glavni ali prevladujoči, drugi pa stranski, 
mora ta akt temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči 
cilj oziroma sestavni del (sodba z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi, C-267/16, EU:C:2018 :26, 
točka 41 in navedena sodna praksa). 
32 Poleg tega iz sodne prakse Sodišča izhaja, da je pri določanju ustrezne pravne podlage mogoče 
upoštevati pravni okvir, v katerega je umeščena nova ureditev, zlasti zato, ker lahko tak kontekst 
pojasni cilj navedene ureditve (sodba z dne 3. septembra 2009 , Parlament/Svet, C-166/07, 
EU:C:2009 :499, točka 52). 
33 Člen 114(1) PDEU določa, da Parlament in Svet sprejmeta ukrepe za približevanje določb zakono v in 
drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 11 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
34 Glede pogojev za uporabo te določbe iz ustaljene sodne prakse izhaja, da čeprav sama ugotovitev razlik 
med nacionalnimi ureditvami ne zadostuje za utemeljitev uporabe člena 114 PDEU, je drugače 
v primeru razhajanj med zakoni in drugimi predpisi držav članic, ki po svoji naravi lahko ovirajo 
temeljne svoboščine in tako neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (sodba z dne 4. maja 
2016 , Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, točka 32 in navedena sodna praksa). 
35 Poleg tega je uporaba člena 114 PDEU kot pravne podlage sicer mogoča za preprečitev prihodnjih ovir 
pri trgovini, ki nastanejo zaradi heterogenega razvoja nacionalnih zakono daj, vendar mora biti pojav teh 
ovir verjeten, namen spornega ukrepa pa mora biti njihova preprečitev (sodba z dne 4. maja 2016 , 
Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, točka 33 in navedena sodna praksa). 
36 Sodišče je poleg tega razsodilo, da če so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 114 PDEU kot pravne 
podlage, zakono dajalcu Unije ni mogoče preprečiti, da bi se oprl na to pravno podlago, ker je 
varovanje splošnih interesov iz odstavka 3 tega člena, med katerimi je varnost, odločilen dejavnik pri 
odločitvah, ki jih je treba sprejeti (glej v tem smislu sodbo z dne 4. maja 2016 , Poljska/Parlament in 
Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, točka 34 in navedena sodna praksa). 
37 Iz zgoraj navedenega izhaja, da v primeru obstoja ovir pri trgovini ali verjetnosti nastanka teh ovir 
v prihodnosti zaradi dejstva, da so države članice v zvezi z izdelkom ali kategorijo izdelkov sprejele 
oziroma sprejemajo različne ukrepe, ki bi lahko zagotovili različno raven varstva in tako ovirali prosti 
pretok zadevnega izdelka ali izdelkov v Uniji, člen 114 PDEU zakono dajalcu Unije dovoljuje, da 
posreduje s sprejetjem primernih ukrepov in s tem, da na eni strani upošteva odstavek 3 navedenega 
člena in na drugi pravna načela, omenjena v PEU ali razdelana v sodni praksi, zlasti načelo 
sorazmernosti (sodba z dne 4. maja 2016 , Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, 
točka 36 in navedena sodna praksa). 
38 Poleg tega iz ustaljene sodne prakse izhaja, da če so bile z aktom, ki temelji na členu 114 PDEU, že 
odstranjene vse ovire pri trgovanju na področju, ki ga harmonizira, to zakono dajalcu Unije ne 
onemogoča, da bi ta akt prilagodil vsaki spremem bi okoliščin ali razvoju znanja glede na njegovo 
nalogo, da skrbi za varstvo splošnih interesov, ki jih priznava Pogodba (sodba z dne 8. junija 2010 , 
Vodafone in drugi, C-58/08, EU:C:2010 :321, točka 34 in navedena sodna praksa). 
39 Zakono dajalec Unije v takem primeru namreč svojo nalogo varovanja splošnih interesov, priznanih 
s Pogodbo, izvaja pravilno le, če ima možnost prilagajanja upoštevne zakono daje Unije takim 
spremem bam ali razvoju (glej v tem smislu sodbo z dne 10. decembra 2002 , British American Tobacco 
(Investments) in Impe rial Tobacco, C-491/01, EU:C:2002 :741, točka 77). 
40 Iz sodne prakse Sodišča pa izhaja, da je boj proti mednarodnemu terorizmu za vzdrževanje 
mednarodnega miru in varnosti cilj v splošnem interesu Unije. Enako velja za boj proti hudemu 
kriminalu zaradi zagotavljanja javne varnosti (sodba z dne 8. aprila 2014 , Digital Rights Ireland in 
drugi, C-293/12 in C-594/12, EU:C:2014 :238, točka 42 in navedena sodna praksa). 
41 Medtem ko v obravnavanem primeru Češka republika ob podpori Madžarske in Republike Poljske 
v bistvu trdi, da je treba pravno podlago izpodbijane direktive opredeliti ob ločeni preučitvi te 
direktive, Parlament in Svet, ki ju v tej točki podpira Francoska republika, trdita, da je treba ta 
preizkus opraviti zlasti ob upoštevanju Direktive 91/477, ki je predmet spremem b izpodbijane 
direktive. 
42 V zvezi s tem je treba na eni strani poudariti, da zlasti iz sodne prakse, navedene v točkah 32, 38 in 39 
te sodbe, izhaja, da je treba, glede ureditve, ki spreminja obstoječo zakono dajo, pri opredelitvi pravne 
podlage te ureditve upoštevati tudi obstoječo zakono dajo, ki jo ta ureditev spreminja, predvsem njen 
cilj in vsebino. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 12 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
43 Ker je bila z izpodbijano direktivo spremenjena Direktiva 91/477, zlasti tako, da so bile vanjo vnesene 
nove določbe, zadnjenavedena direktiva tvori pravni okvir izpodbijane direktive. To potrjujeta zlasti 
uvodni izjavi 1 in 2 izpodbijane direktive, ki se sklicujeta na ravnovesje, vzpostavljeno z Direktivo 
91/477, med obveznostjo zagotavljanja določenega prostega pretoka nekaterih vrst strelnega orožja in 
njegovih pomem bnih sestavnih delov na območju Unije na eni strani in potrebo po nadzoru tega 
prostega pretoka z določenimi varnostnimi zagotovili, prilagojenimi tem proizvodom na drugi strani, 
ter na nujnost ureditve tega ravnovesja v boju proti zlorabam tega orožja v kriminalne namene ob 
upoštevanju „nedavnih terorističnih dejanj“. 
44 Na drugi strani bi pristop, ki ga zagovarja Češka republika ob podpori Madžarske in Republike Poljske, 
lahko pripeljal do parad oksalnega izida, in sicer, da akta, ki uvaja spremem bo, ne bi bilo mogoče 
sprejeti na podlagi člena 114 PDEU, zakono dajalec Unije pa bi, nasprotno, lahko prišel do istega 
normativnega izida tako, da bi prvotni akt razveljavil in ga v celoti preoblikoval v nov akt, sprejet na 
podlagi te določbe. 
45 Iz tega izhaja, da je treba v nasprotju s tem, kar trdijo te države članice, in kot pravilno trdita 
Parlament in Svet, v obravnavanem primeru pravno podlago, na kateri bi morala biti sprejeta 
izpodbijana direktiva, opredeliti zlasti ob upoštevanju okvira, ki ga tvori Direktiva 91/477, in ureditve, 
ki izhaja iz spremem b, ki so bile vanjo vnesene z izpodbijano direktivo. 
46 Na prvem mestu je glede Direktive 91/477 iz njene druge, tretje in četrte uvodne izjave razvidno, da je 
bila ta sprejeta zato, da se vzpostavi notranji trg, in da je v tem okviru posledica odprave nadzora nad 
varnostjo predmetov, ki se prevažajo, in osebami med drugim približevanje zakono daj s sprejetjem 
učinkovitih predpisov o strelnem orožju, katerih namen je v državah članicah vzpostaviti nadzor nad 
nabavo in posedovanjem strelnega orožja ter njegovim prenosom. V skladu s peto uvodno izjavo te 
direktive taka ureditev namreč ustvarja večje medsebojno zaupanje med državami članicami na 
področju zaščite varnosti ljudi (sodba z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi, C-267/16, 
EU:C:2018 :26, točka 43). 
47 Z vsebino Direktive 91/477 je vzpostavljen harmoniziran minimalni okvir v zvezi s posedovanjem in 
nabavo strelnega orožja ter njegovim prenosom med državami članicami. Za to ta direktiva vsebuje 
določbe o pogojih, pod katerimi se strelno orožje različnih razredov lahko nabavi in poseduje, pri 
čemer iz razlogov javne varnosti določa, da je treba nabavo nekaterih vrst strelnega orožja 
prepovedati. Navedena direktiva poleg tega vsebuje pravila, katerih namen je harmonizacija upravnih 
ukrepov držav članic v zvezi s pretokom strelnega orožja za civilno uporabo z osnovnim načelom 
prepovedi pretoka orožja, razen če se upoštevajo postopki, ki so za to določeni v tej direktivi (glej 
v tem smislu sodbo z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi, C-267/16, EU:C:2018 :26, točke od 49 
do 51). 
48 Tako je Sodišče presodilo, da Direktiva 91/477 pomeni ukrep, katerega namen je v zvezi s prostim 
pretokom blaga, in sicer strelnega orožja za civilno uporabo, zagotoviti približevanje zakono v in 
drugih predpisov držav članic, ob tem pa to svoboščino omejiti z varnostnimi zagotovili, prilagojenimi 
značilnostim tega blaga (sodba z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi, C-267/16, EU:C:2018 :26, 
točka 52). 
49 Na drugem mestu, glede namena izpodbijane direktive je najprej iz uvodne izjave 2 te direktive 
razvidno, da je njen namen nadaljnje izboljšanje nekaterih vidikov Direktive 91/477 in ureditev 
ravnovesja med prostim pretokom zadevnega blaga in varnostnimi zagotovili, zlasti ob upoštevanju 
„nedavnih terorističnih dejanj“. Čeprav je zlasti iz uvodnih izjav 9, 15, 20, 21 in 23 izpodbijane 
direktive, ki se med drugim nanašajo na najnevarnejše strelno orožje, onesposobljeno in 
polavtomatsko, razvidno, da je zakono dajalec Unije zaradi varnostnih pomislekov, povezanih s temi 
različnimi vrstami strelnega orožja, za to orožje sprejel strožja pravila, je pa s sprejetjem te direktive 
želel tudi olajšati prosti pretok nekaterega orožja, kot je razvidno zlasti iz uvodne izjave 6 navedene 
direktive, ki se nanaša na označevanje strelnega orožja in njegovih pomem bnih sestavnih delov. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 13 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
50 Dalje, glede vsebine izpodbijane direktive je treba poudariti, da člen 1, točka 1, te direktive vsebuje 
natančne opredelitve zlasti oseb, predmetov in dejavnosti, za katere velja nova ureditev. Točka 3 tega 
člena uvaja nov sistem označevanja strelnega orožja in njegovih pomem bnih sestavnih delov, ureja 
dejavnosti trgovcev in posrednikov ter podrobneje določa, katere podatke je treba registrirati v zbirke 
podatkov držav članic ter kakšna mora biti njihova hramba in dostopnost. Točka 6 navedenega člena 
podrobno določa pogoje za dodelitev dovoljenj za nabavo in posedovanje strelnega orožja ter za njihov 
odvzem, vsebuje pravila o nadzoru strelnega orožja zaradi zmanjšanja nevarnosti, da bi do tega orožja 
imele dostop nepooblaščene osebe, prepoveduje nabavo in posedovanje strelnega orožja razreda A ter 
določa odstopanja od te prepovedi. Točka 7 tega člena nalaga redno preverjanje dovoljenj za 
posedovanje strelnega orožja in državam članicam daje možnost, da priznajo dodatno izjemo od 
prepovedi posedovanja strelnega orožja, razvrščenega v razred A. V členu 1, točka 8, izpodbijane 
direktive je opozorjeno na to, da lahko države članice prepovejo nabavo ali posedovanje strelnega 
orožja, razvrščenega v razreda B in C. V točki 9 tega člena so za strelivo in za nekatere naprave za 
polnjenje določena enaka pravila, kot veljajo za nabavo in posedovanje strelnega orožja, ki so mu 
namenjeni. Točka 10 navedenega člena ureja plašilno, signalno in onesposobljeno orožje. Točka 12 
istega člena načeloma prepoveduje prenos strelnega orožja iz ene države članice v drugo, točka 13 
tega člena pa določa izjeme, ki se uporabljajo za ta prenos. Člen 1, točka 14, izpodbijane direktive se 
nanaša na izmenjavo informacij med državami članicami, točka 19 tega člena pa spreminja 
Prilogo I k Direktivi 91/477, pri čemer navaja podrobnosti v zvezi z razvrstitvijo orožja v razrede od 
AdoC. 
51 Izpodbijana direktiva torej tako kot Direktiva 91/477 vsebuje določbe o posedovanju in nabavi strelnega 
orožja ter o njegovem prenosu med državami članicami. Natančneje, te določbe urejajo nabavo in 
posedovanje strelnega orožja s strani posameznikov, pri čemer zlasti določajo, da je nekatero orožje 
prepovedano, medtem ko je treba za drugo pridobiti dovoljenje oziroma ga je treba prijaviti. Poleg 
tega so z njimi harmonizirani upravni ukrepi držav članic v zvezi s pretokom strelnega orožja za civilno 
uporabo. 
52 Nazadnje, iz več dokumentov, ki so bili uporabljeni pri pripravi izpodbijane direktive in s katerimi se je 
Sodišče seznanilo, je razvidno, da je zakono dajalec Unije s sprejetjem te direktive dejansko želel, da se 
v varnostnem okviru, ki se je spremenil, zagotovi varnost državljanov Unije in hkrati izboljša delovanje 
notranjega trga s strelnim orožjem ob zagotavljanju rešitev opredeljenih problemov. Natančneje, 
v okviru ocene REFIT je bilo ugotovljeno, da je bilo pravilno delovanje notranjega trga s strelnim 
orožjem za civilno uporabo ogroženo zaradi normativnih razlik med državami članicami v zvezi 
z razvrščanjem strelnega orožja v razreda C in D ter zaradi razlik pri uporabi določb o evropskem 
dovoljenju za strelno orožje. 
53 Zakono dajalec Unije pa je s tako ureditvijo ravnovesja med prostim pretokom blaga in varnostnimi 
zagotovili zgolj prilagodil pravila o posedovanju in nabavi strelnega orožja iz Direktive 91/477 
spremem bam okoliščin. 
54 Prvič, kot pravilno trdita Parlament in Svet, je zakono dajalec Unije s sprejetjem izpodbijane direktive 
v okoliščinah spremenjenih tveganj, povezanih z varnostjo, namrečše naprej uresničeval cilj, naveden 
v peti uvodni izjavi Direktive 91/477, da okrepi vzajemno zaupanje med državami članicami na 
področju zaščite varnosti ljudi s tem, da za to določi razrede strelnega orožja, katerega nabava in 
posedovanje je s strani posameznikov prepovedana oziroma zahteva pridobitev dovoljenja ali prijavo, 
kar je cilj, ki je tudi sam namenjen zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga. 
55 V zvezi s tem ni sporno, da so se okoliščine od sprejetja Direktive 91/477 bistveno spremenile, saj je 
bila Unija, najprej, večkrat razširjena, dalje, schengenski prostor je bil uveden in razširjen na znaten del 
Unije, ter, nazadnje, povečali sta se grožnji terorizma in čezmejnega kriminala. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 14 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
56 Iz sodne prakse, navedene v točkah od 38 do 40 te sodbe, pa izhaja, da zakono dajalcu Unije ne sme biti 
onemogočeno, da bi na podlagi člena 114 PDEU akt, kot je Direktiva 91/477, prilagodil vsaki 
spremem bi okoliščin ali razvoju znanja glede na njegovo nalogo, da skrbi za varstvo splošnih 
interesov, ki jih priznava Pogodba, med katerimi je ohranjanje javne varnosti. 
57 Drugič, kot je poudarila generalna pravobranilka v točkah 46 in 47 sklepnih predlogov, je 
harmonizacija vidikov glede varnosti blaga eden od bistvenih elementov za zagotovitev pravilnega 
delovanja notranjega trga, saj bi lahko heterogeni predpisi na tem področju povzročili ovire pri 
trgovanju. Ker pa je posebnost strelnega orožja, v nasprotju s tem, kar trdi Republika Poljska, njihova 
nevarnost, in sicer ne le za uporabnike, temve č tudi za širšo javnost, kot je Sodišče že poudarilo 
vtočki 54 sodbe z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi (C-267/16, EU:C:2018 :26), je upoštevanje 
javne varnosti, kot je opozorjeno v peti uvodni izjavi Direktive 91/477, v okviru zakono daje o nabavi 
in posedovanju tega blaga očitno nepogrešljivo. 
58 Tretjič, glede na elemente iz spisa, predloženega Sodišču, nikakor ni dokazano, da bi zakono dajalec 
Unije kršil pravno podlago, ki jo pomeni člen 114 PDEU, in zato prekoračil meje pristojnosti, ki so 
prenesene na Unijo, če bi, namesto da bi sprejel izpodbijano direktivo, preoblikoval Direktivo 91/477, 
ki bi na podlagi tega alternativnega zakono dajnega ukrepa vsebovala spremem be, uvedene 
z izpodbijano direktivo. 
59 Nasprotno, iz teh elementov izhaja, da akt, ki je posledica spremem b Direktive 91/477, ki so bile 
uvedene z izpodbijano direktivo, vsebuje ureditev notranjega trga s strelnim orožjem za civilno 
uporabo, ki je prilagojen posebnostim navedenega blaga in ki vedno, kot je Sodišče ugotovilo 
vtočki 52 sodbe z dne 23. januarja 2018 , Buhagiar in drugi (C-267/16, EU:C:2018 :26), ob upoštevanju 
prostega pretoka blaga zagotavlja približevanje zakono v in drugih predpisov držav članic, obenem pa to 
svoboščino omejuje z varnostnimi zagotovili, prilagojenimi značilnostim zadevnega blaga. 
60 Na tretjem mestu je treba v zvezi s trditvami Republike Poljske, da prepoved trženja nekaterih razredov 
strelnega orožja ne olajša delovanja notranjega trga in da izpodbijana direktiva povzroča nove ovire za 
prosti pretok strelnega orožja za civilno uporabo, na eni strani opozoriti, da so avtorji Pogodbe 
z izrazom „ukrepi za približevanje“ iz člena 114 PDEU želeli zakono dajalcu Unije, odvisno od splošnih 
in posebnih okoliščin področja, ki ga je treba harmonizirati, pustiti diskrecijo pri tehniki približevanja, 
ki je najprimernejša za dosego želenega cilja, predvsem na področjih, za katera so značilne zapletene 
tehnične posebnosti (sodba z dne 4. maja 2016 , Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, 
točka 37 in navedena sodna praksa). 
61 Ti ukrepi lahko glede na okoliščine zavezujejo vse države članice, da dovolijo trženje enega ali več 
zadevnih izdelkov, da tako obveznost dovoljenja vežejo na določene pogoje oziroma da celo začasno 
ali dokončno prepovejo trženje nekega ali nekaterih izdelkov (sodba z dne 4. maja 2016 , 
Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, točka 38 in navedena sodna praksa). 
62 V obravnavanem primeru pa ob upoštevanju elementov, navedenih v točkah od 54 do 57 te sodbe, ni 
razvidno, da bi zakono dajalec Unije prekoračil diskrecijsko pravico, ki mu jo glede tehnike 
približevanja daje pravna podlaga člena 114 PDEU, s tem, da je za zagotovitev ohranitve omejenega 
prostega pretoka strelnega orožja za civilno uporabo na notranjem trgu sprejel ukrepe, ki so se odražali 
v tem, da je bilo v razred A strelnega orožja, prepovedanega z Direktivo 91/477, dodano nekatero 
polavtomatsko strelno orožje, in v tem, da so bile uvedene druge določbe, ki po mnenju Republike 
Poljske povzročajo nove ovire. 
63 Na drugi strani je treba v zvezi z delom, v katerem se z navedenimi trditvami izpodbija primernost 
grajanih ukrepov za doseganje ciljev iz člena 114 PDEU, poudariti, da se te trditve prekrivajo 
s trditvami, ki jih Češka republika navaja v utemeljitev drugega dela drugega tožbenega razloga, tako 
da jih je treba preučiti skupaj s tem delom tožbenega razloga. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 15 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
64 Ob upoštevanju vseh navedenih preudarkov je treba prvi tožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen. 
Drugi tožbeni razlog: kršitev načela sorazmernosti 
Prvi del drugega tožbenega razloga: preizkus sorazmernosti nekaterih določb izpodbijane direktive, ki ga 
je opravil zakonodajalec Unije 
– Trditve strank 
65 Češka republika v okviru prvega dela drugega tožbenega razloga trdi, da je zakono dajalec Unije sprejel 
izpodbijano direktivo kljub temu, da očitno ni imel dovolj informacij o potencialnem vplivu sprejetih 
ukrepov. Zato naj ne bi mogel izpolniti svoje obveznosti preučitve, ali so bili ti ukrepi v skladu 
značelom sorazmernosti. 
66 Najprej, niti formalna ugotovitev iz uvodne izjave 33 izpodbijane direktive niti ustrezni deli obrazložitve 
naj ne bi vsebovali dovolj konkretnih preudarkov glede sorazmernosti nekaterih določb te direktive. 
67 Dalje, Komisija bi morala v vseh primerih, v katerih je treba pričakovati velik vpliv na pravice in 
obveznosti oseb, opraviti oceno učinka predlagane ureditve. Izvedba ocene učinka predlagane ureditve 
naj bi bila tako obveznost, določena z medinstitucionalnim sporazumom. Natančneje, točke 12, drugi 
odstavek, tega sporazuma naj ne bi bilo mogoče razlagati tako, da Komisiji dovoljuje opustitev izvedbe 
ocene učinka, če meni, da je to smotrno, temve č naj bi jo bilo treba razumeti kot poziv Komisiji, naj 
pazi, da ocena učinka ne povzroči odlašanja v procesu priprave zakono daje. 
68 Pred sprejetjem izpodbijane direktive pa naj ne bi bila opravljena nobena ocena učinka, čeprav ima ta 
direktiva v vseh državah članicah močan vpliv zlasti na lastninsko pravico državljanov. Natančneje, 
ocene REFIT naj ne bi bilo mogoče šteti za nadomestitev take ocene učinka, saj se ocena REFIT ne 
nanaša na vpliv novih sprejetih ukrepov. 
69 Poleg tega naj bi bilo na podlagi izkušenj Češke republike mogoče dvomiti, da so sprejeti ukrepi 
primerni za doseganje cilja boja proti zlorabi strelnega orožja, saj je bila v tej državi članici v zadnjih 
desetih letih le ena kršitev, ki niti ni bila namerna, storjena s strelnim orožjem, ki odslej spada 
v razred A in katerega prodaja in posedovanje sta načeloma prepovedana. 
70 Prav tako naj bi bilo, glede možnosti predelave polavtomatskega strelnega orožja v avtomatsko strelno 
orožje, v okviru same ocene REFIT ugotovljeno, da ni bil zabeležen noben primer zlorabe tako 
predelanega strelnega orožja v kriminalne namene. Poleg tega naj bi bile predelave, ki so v njem 
navedene, izvedene bodisi ob uporabi pripomočkov, ki jih izpodbijana direktiva ne ureja, bodisi 
z namestitvijo pomem bnih sestavnih delov avtomatskega strelnega orožja, ki so bili z Direktivo 91/477 
prepovedani že pred tem, ko je bila ta spremenjena z izpodbijano direktivo. 
71 Nazadnje, čeprav lahko Češka republika prizna, da je presojo potencialnega vpliva sprejetih ukrepov 
mogoče opraviti drugače kot s formalno oceno učinka, pa naj je zakono dajalec Unije ne bi smel 
povsem opustiti. V obravnavani zadevi naj zakono dajalec Unije ne bi imel na voljo dovolj informacij iz 
drugih virov, na podlagi katerih bi lahko presodil sorazmernost nekaterih ukrepov, uvedenih 
z izpodbijano direktivo, ker se nobena od študij, ki so jih v zvezi s tem navedle toženi instituciji in 
Komisija, ne nanaša na vpliv teh ukrepov. 
72 Med navedenimi ukrepi naj bi bila prepoved polavtomatskega strelnega orožja iz Priloge I, del II, razred 
A, točke od 6 do 8, Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, ob 
upoštevanju, da ni bilo informacij o stopnji uporabe orožja, ki spada v te točke in ki je v zakonitem 
posedovanju, v kriminalnih dejavnostih, v primerjavi s številom neproblematičnih imetnikov, za katere 
ECLI:EU:C:2019 :1035 16 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
velja ta prepoved. Zakono dajalec Unije naj bi prav tako prepovedal nekatere naprave za polnjenje 
polavtomatskega strelnega orožja, čeprav ni bilo nobenega dokaza, da je ta ukrep primeren za 
uresničitev zastavljenega cilja. 
73 Poleg tega naj bi zaostril zakono dajo, ki velja za druge vrste strelnega orožja, med katerimi so replike 
starinskega strelnega orožja, ne da bi imel podatke o nevarnosti, da bi se to orožje uporabilo 
v dejavnostih, povezanih s terorizmom in težjimi oblikami kriminala, niti preučil to nevarnost 
v primerjavi z vplivom take zaostritve na pravice neproblematičnih imetnikov. 
74 Madžarska podpira trditve Češke republike in dodaja, da mora biti v skladu s točko 13, prvi odstavek, 
drugi stavek, medinstitucionalnega sporazuma ocena učinka praviloma priložena pobudam, vključenim 
v delovnem programu Komisije. Zato naj bi Komisija ravnala v nasprotju s to določbo, ker je predložila 
svoj predlog direktive, ne da bi opravila oceno učinka, in ker tega ni pozneje popravila. Poleg tega naj 
toženi stranki ne bi opravili nobene ocene učinka niti v poznejših fazah zakono dajnega postopka. Zato 
naj zakono dajalec Unije, tudi ob upoštevanju dejstva, da niti ocena REFIT niti druge navedene študije 
ne vsebujejo takih ocen, ne bi imel na voljo dovolj informacij za preučitev sorazmernosti ukrepov iz 
izpodbijane direktive. 
75 Parlament in Svet ob podpori Komisije izpodbijata trditve Češke republike in trditve, ki jih je v njeno 
podporo predložila Madžarska. 
– Presoja Sodišča 
76 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je načelo sorazmernosti eno od splošnih načel prava Unije, ki 
zahteva, da morajo biti ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije, primerni za uresničitev legitimnih 
ciljev zadevne ureditve in ne smejo prekoračiti tega, kar je potrebno za njihovo dosego (sodba z dne 
8. junija 2010 , Vodafone in drugi, C-58/08, EU:C:2010 :321, točka 51 in navedena sodna praksa). 
77 V zvezi s sodnim nadzorom nad spoštovanjem teh pogojev je Sodišče zakono dajalcu Unije v okviru 
izvajanja njegovih pristojnosti priznalo široko diskrecijsko pravico na področjih, na katerih njegovo 
delovanje zahteva tako politične kot gospodarske ali socialne odločitve in na katerih je dolžan opraviti 
zapletene presoje in ocene. Tako ne gre za vprašanje, ali je bil ukrep, sprejet na takem področju, edini 
ali najboljši mogoč, temve č lahko na zakonitost tega ukrepa vpliva samo njegova očitna neprimernost 
glede na cilj, ki ga pristojna institucija želi doseči (sodba z dne 8. junija 2010 , Vodafone in drugi, 
C-58/08, EU:C:2010 :321, točka 52 in navedena sodna praksa). 
78 Poleg tega široka diskrecijska pravica zakono dajalca Unije, ki narekuje omejen sodni nadzor njenega 
izvajanja, ne velja izključno le glede narave in obsega predpisov, ki jih je treba sprejeti, ampak delno 
tudi glede ugotavljanja osnovnih podatkov (sodba z dne 21. junija 2018 , Poljska/Parlament in Svet, 
C-5/16, EU:C:2018 :483, točka 151 in navedena sodna praksa). 
79 Vendar mora tudi ob široki diskrecijski pravici zakono dajalec Unije svojo odločitev utemeljiti na 
objektivnih merilih in preučiti, ali cilji, ki jim sledi sprejeti ukrep, lahko upravičijo negativne 
gospodarske posledice, ki so za nekatere gospodarske subjekte celo precejšnje. V skladu s členom 5 
Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiar nosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi 
DEU, se namreč pri osnutkih zakono dajnih aktov upošteva, da so vse obremenitve gospodarskih 
subjektov čim manjše in sorazmerne s ciljem, ki se ga želi doseči (sodba z dne 4. maja 2016 , 
Poljska/Parlament in Svet, C-358/14, EU:C:2016 :323, točki 97 in 98). 
80 Poleg tega iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da je treba veljavnost akta Unije presojati glede na 
elemente, ki jih je imel zakono dajalec Unije na voljo ob sprejetju zadevnega predpisa (glej v tem smislu 
sodbo z dne 6. septembra 2017 , Slovaška in Madžarska/Svet, C-643/15 in C-647/15, EU:C:2017 :631, 
točka 221). 
ECLI:EU:C:2019 :1035 17 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
81 Poleg tega tudi tak sodni nadzor z omejenim obsegom zahteva, da lahko institucije Unije, ki so avtorice 
zadevnega akta, pri Sodišču dokažejo, da je bil akt sprejet z dejanskim izvajanjem njihove diskrecijske 
pravice, ki predpostavlja upoštevanje vseh upoštevnih podatkov in okoliščin položaja, ki ga ta akt 
ureja. Iz tega izhaja, da morajo te institucije jasno in nedvoumno predložiti osnovne podatke, ki jih je 
bilo treba upoštevati za utemeljitev izpodbijanih ukrepov navedenega akta in od katerih je bilo odvisno 
izvajanje njihove diskrecijske pravice (sodba z dne 21. junija 2018 , Poljska/Parlament in Svet, C-5/16, 
EU:C:2018 :483, točki 152 in 153 ter navedena sodna praksa). 
82 V obravnavanem primeru je treba na prvem mestu ugotoviti, kot je to storila generalna pravobranilka 
vtočkah od 94 do 97 sklepnih predlogov, da obveznost izvedbe ocene učinka v vseh okoliščinah – 
v nasprotju s tem, kar trdi Češka republika ob podpori Madžarske – ne izhaja iz besedila točkod12 
do 15 medinstitucionalnega sporazuma. 
83 Iz teh točk je razvidno, prvič, da Parlament, Svet in Komisija priznavajo prispeve k ocen učinka 
k izboljšanju kakovosti zakono daje Unije in da so te ocene orodje, s katerim si tri zadevne institucije 
pomagajo pri sprejemanju dobro utemeljenih odločitev. Drugič, v navedenih točkah je pojasnjeno, da 
ocene učinka ne smejo povzročati nepotrebnega odlašanja v procesu priprave zakono daje ali posegati 
v pristojnost sozakono dajalcev, da predlagata spremem be, v zvezi s katerimi je sicer določeno, da se 
dodatne ocene učinka lahko opravijo, če Parlament in Svet menita, da je to ustrezno in potrebno. 
Tretjič, v teh točkah je poudarjeno, da bo Komisija izvedla oceno učinka svojih zakono dajnih pobud, 
ki bi lahko imele znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke. Četrtič, pojasnjeno je, da Parlament 
in Svet pri preučitvi zakono dajnih predlogov Komisije v celoti upoštevata njeno oceno učinka. 
84 Iz tega izhaja, da je priprava ocen učinka faza zakono dajnega postopka, ki mora praviloma nastopiti, 
kadar ima zakono dajni predlog lahko tak vpliv. 
85 Vendar opustitve ocene učinka ni mogoče opredeliti kot kršitev načela sorazmernosti, čeje 
zakono dajalec Unije v posebnem položaju, v katerem mu ni treba opraviti te ocene in ima na voljo 
dovolj elementov, na podlagi katerih lahko presodi sorazmernost sprejetega ukrepa. 
86 Na drugem mestu morata v zvezi s tem sozakono dajalca za učinkovito izvajanje svoje diskrecijske 
pravice v zakono dajnem postopku upoštevati znanstvene podatke in druge ugotovitve, ki so postale 
razpoložljive, vključno z znanstvenimi dokumenti, ki so ji države članice uporabile na sestankih 
s Svetom in ki jih ta nima pri sebi (glej v tem smislu sodbo z dne 21. junija 2018 , Poljska/Parlament in 
Svet, C-5/16, EU:C:2018 :483, točke od 160 do 163). 
87 V zvezi z informacijami, ki so bile na voljo, ko je Komisija pripravljala svoj zakono dajni predlog, na 
podlagi katerega je bila sprejeta izpodbijana direktiva, je ta institucija navedla, da je upoštevala, 
najprej, podrobno študijo o delovanju sistema, ki je bil uveden z Direktivo 91/477, naslovljeno 
„Evaluation of the Firearms Directive“ in izdano decembra 2014 , ter oceno REFIT, v katerih so bile 
izpostavljene velike razlike v uporabi te direktive med državami članicami, zlasti glede razvrstitve 
strelnega orožja, v katerih je bila predlagana opredelitev enotnih meril za plašilno oziroma akustično 
orožje za preprečitev njegove predelave v delujoče strelno orožje, v katerih je bila predlagana 
harmonizacija pravil glede onesposobitve strelnega orožja, v katerih je bilo poudarjeno, da v večini 
držav članic ni mogoče najti prvotnega lastnika strelnega orožja, v katerih sta bila predlagana 
prilagoditev pravil o označevanju strelnega orožja in izboljšanje delovanja izmenjave informacij med 
državami članicami oziroma uvedba določb o ureditvi dejavnosti posrednikov, v katerih je bilo 
opozorjeno na pomisleke zaradi možnosti predelave polavtomatskega strelnega orožja v avtomatsko 
strelno orožje in v katerih so bila pripravljena priporočila glede področij, na katerih bi bilo treba 
delovanje notranjega trga s strelnim orožjem za civilno uporabo izboljšati. 
88 Dalje, navedena institucija se je oprla na devet študij, ki so se nanašale na izboljšanje pravil 
o onesposobitvi strelnega orožja in postopkov izdaje dovoljenj v Uniji ter na plašilno orožje in replike, 
na možnosti na področju boja proti trgovini z orožjem v Uniji, na umore, pri čemer je to študijo 
ECLI:EU:C:2019 :1035 18 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal, na povezavo med nasilnimi smrtmi in 
dostopnostjo do strelnega orožja, na vpliv nadzora nad nabavo in posedovanjem strelnega orožja na 
smrtne primere, povzročene zaradi te nabave in posedovanja, na pravila, ki se uporabljajo za 
onesposobitev strelnega orožja, za njegovo predelavo, za plašilno orožje in za starinsko strelno orožje, 
ter na strelno orožje, ki je bilo uporabljeno pri množičnih streljanjih v Evropi. 
89 Vteh študijah je bilo ob upoštevanju varnostnih razmer opozorjeno zlasti na povečano tveganje 
predelovanja onesposobljenega strelnega orožja v usposobljeno strelno orožje in na težave pri 
identifikaciji lastnikov tega orožja, navedeno je bilo, da označevanje in onesposobitev strelnega orožja 
nista bila predmet harmonizacije z Direktivo 91/477, zato je bila predlagana revizija te direktive, da bi 
bila opravljena harmonizacija pravil o označevanju strelnega orožja in da bi se zaostrila pravila o nabavi 
in posedovanju strelnega orožja, predlagana je bila uvedba pravil, ki se uporabljajo za onesposobljeno 
strelno orožje, navedeno je bilo, da je treba sprejeti tehnične standard e v zvezi s predelovanjem 
plašilnega oziroma akustičnega orožja in replik, ugotovljeno je bilo, da je treba izboljšati zbiranje 
podatkov o proizvodnji, nabavi in posedovanju strelnega orožja in o onesposobljenem strelnem orožju, 
plašilnemu orožju in o replikah, priporočeno je bilo izboljšanje pravil, ki se uporabljajo za 
onesposobljeno strelno orožje, za njegovo predelovanje ter za plašilno in starinsko orožje, opozorjeno 
je bilo na nujnost ureditve dejavnosti trgovcev in posrednikov, ugotovljena je bila povezava med 
količino posedovanih revolverjev v državi članici in stopnjo kaznivih dejanj, storjenih s strelnim 
orožjem, navedeno je bilo, da lahko vzpostavitev strožje ureditve na področju dostopa do strelnega 
orožja precej zmanjša število kaznivih dejanj in umorov, storjenih z uporabo strelnega orožja, 
poudarjeno je bilo, da je bilo skoraj vse strelno orožje, ki je bilo uporabljeno pri množičnih streljanjih 
v Evropi, v zakoniti lasti, navedeno je bilo, da je bilo to orožje avtomatsko, polavtomatsko, ponovno 
aktivirano ali strelno orožje, sestavljeno iz delov različnega orožja, in priporočena je bila zlasti 
omejitev zakonitega dostopa do takega strelnega orožja. 
90 Nazadnje, Komisija se je sklicevala na informacije, pridobljene v okviru javnega posvetovanja, zlasti 
posvetovanja z organi držav članic, trgovci, strokovnjaki za orožje, predstavniki evropskih združenj 
proizvajalcev strelnega orožja in streliva za civilno uporabo, strelci, zbiratelji, nepridobitnimi 
organizacijami in raziskovalnimi organizacijami. Sklicevala se je tudi na informacije, pridobljene 
v okviru posvetovanja z državami članicami in državami Evropskega gospodarskega prostora ter 
v okviru dela odbora, ustanovljenega z Direktivo 91/477, pri čemer je Komisija strokovnjake držav 
članic pozvala, naj podajo mnenja in stališča o glavnih ugotovitvah, navedenih v oceni REFIT. 
91 Glede podatkov, ki so bili zbrani med zakono dajnim postopkom, se Parlament sklicuje na posvetovanja 
z zainteresiranimi stranmi, na obiske muzeja z zbirko orožja, na javno posvetovanje, na tehnične in 
statistične podatke, zahtevane od Komisije, in na konferenco o Direktivi 91/477. 
92 Svet je nazadnje navedel, da je svoje delo opravil na podlagi predloga Komisije in študij, na katere se je 
sklicevala ta institucija, na podlagi posvetovanja s člani Parlamenta in na podlagi presoje vplivov 
ukrepov, ki so jih predstavile države članice. 
93 Na podlagi elementov iz točk od 87 do 92 te sodbe je tako mogoče ugotoviti, da so imele vse tri 
zadevne institucije med zakono dajnim postopkom, ki je pripeljal do sprejetja izpodbijane direktive, na 
voljo, najprej, podrobne analize delovanja notranjega trga s strelnim orožjem za civilno uporabo – kot 
je izhajalo iz Direktive 91/477, preden je bila spremenjena z izpodbijano direktivo – ki so vsebovale 
natančna priporočila za izboljšanje tega delovanja. Dalje, na voljo so imele številne analize in 
priporočila, ki so med drugim zajemali vse teme, povezane z varnostjo, na katere je bilo opozorjeno 
v trditvah Češke republike, kot so bile povzete v točkah od 69 do 73 te sodbe, in v katerih so bile 
upoštevane izkušnje, pridobljene zlasti v zvezi z nevarnostjo nekaterega strelnega orožja v ocenjenih 
varnostnih razmerah. Nazadnje, te tri institucije so te podatke dopolnile s posvetovanji s strokovnjaki 
in predstavniki zainteresiranih strani ter s presojami organov držav članic. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 19 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
94 Ob upoštevanju zgoraj navedenih preudarkov je treba prvi del drugega tožbenega razloga zavrniti kot 
neutemeljen. 
Drugi del drugega tožbenega razloga: sorazmernost nekaterih določb izpodbijane direktive 
– Trditve strank 
95 Češka republika v okviru drugega dela drugega tožbenega razloga na prvem mestu primarno meni, da 
ukrepi, ki so bili sprejeti z izpodbijano direktivo, niso primerni za uresničitev cilja zagotavljanja višje 
ravni javne varnosti, saj naj tega cilja ne bi bilo mogoče doseči z dodatno omejitvijo zakonitega 
posedovanja strelnega orožja. Nasprotno, resnična nevarnost za javno varnost naj bi izhajala iz prehoda 
v nezakonitost strelnega orožja, ki je zakonito posedovano, zaradi zaostritve veljavnih predpisov. 
96 Natančneje, v zvezi s prepovedjo nekaterega polavtomatskega strelnega orožja, naj ne bi bil z uporabo 
takega zakonito posedovanega orožja na ozemlju Unije v zadnjih desetih letih storjen noben teroristični 
napad in nobena obstoječa študija naj ne bi pokazala, da je bilo pri množičnem streljanju uporabljeno 
to orožje. Prepoved polavtomatskega strelnega orožja, ki je dokončno predelano iz avtomatskega 
strelnega orožja iz Priloge I, del II, razred A, točka 6, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, naj poleg tega s tehničnega vidika ne bi imela nobenega smisla, saj je njegova 
ponovna predelava v avtomatsko strelno orožje težja in dražja kot nabava novega običajnega 
polavtomatskega strelnega orožja in njegova poznejša predelava v avtomatsko strelno orožje. 
97 Tudi nevarnosti zlorabe nepovratno onesposobljenega orožja in replik starinskega orožja naj praktično 
ne bi bilo, saj ponovna usposobitev takega orožja zahteva uporabo profesionalnih orodij in je vsaj tako 
zapletena in draga kot izdelava novega orožja. Dejstvo, da bo nepovratno onesposobljeno strelno orožje 
spadalo v isti razred kot ista vrsta usposobljenega strelnega orožja, naj bi kazalo na nesorazmernost 
tega ukrepa. 
98 Češka republika na drugem mestu meni, da ukrepi, ki so bili sprejeti z izpodbijano direktivo, niso nujni 
za uresničitev cilja zagotavljanja višje ravni javne varnosti. Prepoved posedovanja polavtomatskega 
strelnega orožja, razvrščenega v Prilogo I, del II, razred A, točke od 6 do 8, k Direktivi 91/477, kakor 
je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, naj bi bila najstrožji mogoč ukrep in naj bi se nanašala na 
vse osebe, ki trenutno posedujejo tako orožje, in osebe, ki bi ga potencialno lahko posedovale, čeprav ni 
nevarnosti, da bi te osebe storile kaznivo dejanje. Zaostritev predpisov glede drugih vrst strelnega 
orožja, med katerimi so replike starinskega strelnega orožja, naj prav tako ne bi bila nujna glede na 
minimalno nevarnost, povezano s tem orožjem. 
99 Obstajali naj bi torej manj omejevalni ukrepi, med katerimi so sistematični boj proti nezakonitemu 
posedovanju strelnega orožja, okrepitev sodelovanja v okviru preiskav hudih kaznivih dejanj, 
izboljšanje izmenjave informacij med državami članicami in zaostritev predpisov glede plašilnega in 
podobnega orožja. 
100 Češka republika na tretjem mestu trdi, da so ukrepi, ki so bili sprejeti z izpodbijano direktivo, 
v nasprotju z načelom sorazmernosti stricto sensu. Ti ukrepi naj bi namreč močno posegali 
v lastninsko pravico velikega števila neproblematičnih imetnikov strelnega orožja, zakono dajalec Unije 
pa naj ne bi nikakor omilil tega vpliva in naj ga sploh ne bi preučil. 
101 Češka republika podredno – če bi bilo treba šteti, da je cilj izpodbijane direktive odpraviti ovire za 
pravilno delovanje notranjega trga – v okviru drugega dela drugega tožbenega razloga trdi, da ukrepi, 
ki so bili sprejeti s to direktivo, prav tako niso v skladu s pogoji ustreznosti, nujnosti in sorazmernosti 
stricto sensu. Ti ukrepi, ki določajo dvoumna in v praksi neizvedljiva pravila, naj namreč ne bi bili 
primerni za odpravo teh ovir. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 20 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
102 Najprej, Priloga I, del II, razred A, točka 7, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano 
direktivo, odslej vključuje polavtomatsko strelno orožje, v kateroa je vstavljena naprava za polnjenje, ki 
presega dovoljene meje. Države članice naj bi tako v skladu s členom 6(1) Direktive 91/477, kakor je 
bila spremenjena z izpodbijano direktivo, morale to orožje zaseči. V uvodni izjavi 23 izpodbijane 
direktive pa naj bi bilo navedeno, da možnost namestitve take naprave za polnjenje ni odločilna pri 
razvrstitvi zadevnega orožja. Tako naj bi bilo isto orožje, odvisno od primera, razvrščeno v razred 
A ali v razred B, prehod iz enega v drug razred pa naj bi bil mogoč z zamenjavo naprave za polnjenje. 
Hkrati naj bi bilo posedovanje take naprave za polnjenje v skladu s členom 5(3) Direktive 91/477, kakor 
je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, sankcionirano z odvzemom dovoljenja za nabavo in 
posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razred B, kar naj bi se razlikovalo od sankcije, določene 
v členu 6(1) te direktive. 
103 Dalje, Češka republika poudarja, da izpodbijana direktiva polavtomatsko orožje – ki je bilo sprva 
namenjeno streljanju z ramena in ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom skrajša na manj 
kot 60 centimetrov, ne da bi izgubilo funkcionalnost – brez pojasnila, kako bi ga bilo treba opredeliti, 
zdaj razvršča v Prilogo I, del II, razred A, točka 8, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo. Skoraj vse to orožje pa naj bi bilo zasnovano za delovanje z navedenimi kopiti 
ali brez njih, tako da nikakor ni mogoče ugotoviti, zakaj je bilo sprva zasnovano. Prav tako naj ne bi 
bilo pojasnjeno, kako je treba določiti dolžino navedenega orožja, na primer, z opremo za ustje 
oziroma različnimi podaljški ali brez njih. V teh okoliščinah naj bi pritrditev kompe nzatorja ali dušilca 
lahko povzročila spremem bo razreda. 
104 Nazadnje, glede prehoda nekaterega strelnega orožja v razred A, to je prepovedanega strelnega orožja, 
naj bi izpodbijana direktiva državam članicam dovoljevala izbiro drugačnega pristopa glede oseb, ki 
trenutno posedujejo to orožje, kar naj bi pomenilo, da bo v nekaterih državah članicah vedno veliko 
število oseb z dovoljenjem za posedovanje orožja, medtem ko bo posedovanje takega orožja v drugih 
državah članicah prepovedano. Take razmere pa naj bi ustvarjale nove ovire, ki jih evropsko dovoljenje 
za strelno orožje ne bi moglo premagati. V skladu s členom 12(2), tretji pododstavek, Direktive 91/477, 
kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, naj bi bila možnost potovanja s tem orožjem namreč 
odvisna od odločitve drugih držav članic, ki bi lahko odslej zavrnile uporabo izjeme iz prvega 
pododstavka člena 12(2) in za potovanje zahtevale predhodno pridobitev dovoljenja. 
105 V zvezi z nujnostjo in sorazmernostjo stricto sensu ukrepov, sprejetih z izpodbijano direktivo, Češka 
republika napotuje na trditve, ki so bile povzete v točkah od 98 do 100 te sodbe. Poleg tega meni, da 
mora razglasitev ničnosti izpodbijanih določb te direktive pripeljati do razglasitve njene ničnosti 
v celoti. 
106 Madžarska dvomi, prvič, o sorazmernosti označevanja različnih delov strelnega orožja, ki bi lahko 
povzročilo velike motnje v okviru letaliških kontrol. 
107 Drugič, ta dr žava članica meni, da je obveznost, da se v okviru podaljševanja dovoljenj s pretečeno 
veljavnostjo opravi preveritev izpolnjevanja vseh pogojev za njihovo izdajo, v nasprotju z zastavljenimi 
cilji. 
108 Tretjič, Madžarska meni, da ni upravičeno, da je onesposobljeno strelno orožje – ki je bilo zakonito 
nabavljeno oziroma posedovano pred iztekom roka za prenos izpodbijane direktive, tudi če ni bilo 
izdano uradno dovoljenje – razvrščeno v razred strelnega orožja, za katero mora biti obvezno izdano 
dovoljenje. Zaostritev predpisov naj ne bi nikakor spremenila neobstoja nevarnosti tega orožja, tako da 
naj bi bile z novimi predpisi naložene nove obveznosti za osebe, ki posedujejo to orožje, ne da bi bilo 
to upravičeno zaradi kakršnega koli nujnega razloga. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 21 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
109 Četrtič, Madžarska trdi, da je dolžina obveznega obdobja shranjevanja podatkov iz uradnih registrov 
strelnega orožja držav članic od dneva njihovega uničenja povzročila nesorazmeren poseg v pravico do 
varstva osebnih podatkov, ki je zagotovljena s členom 16 PDEU in členom 8 Listine Evropske unije 
o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina). 
110 Republika Poljska meni, prvič, da ker ni bil predložen noben dokaz o tem, da je bilo na ozemlju Unije 
zakonito posedovano avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje, 
uporabljeno v kriminalne namene, prepoved posedovanja tega orožja ne izboljšuje varnosti državljanov 
Unije. 
111 Drugič, prepoved polavtomatskega strelnega orožja s centralno udarno iglo, če je to opremljeno 
z napravo za polnjenje z zmogljivostjo, ki presega določene meje, naj prav tako ne bi bila primerna za 
zagotovitev varnosti državljanov Unije. Najprej, ker te naprave za polnjenje niso vezane na točno 
določeno orožje, naj ne bi bilo mogoče dokazati niti tega, da je taka naprava za polnjenje del tega 
strelnega orožja, niti tega, da pripada osebi, ki poseduje to orožje, niti tega, da oseba poseduje orožje 
v skladu z izdanim dovoljenjem. Dalje, navedena zmogljivost naj ne bi imela znatnega vpliva niti na 
kadenco strelov niti na število nabojev, ki jih je mogoče izstreliti. Nazadnje, navedena prepoved naj bi 
nesorazmerno prizadela osebe, ki posedujejo strelno orožje, razvrščeno v razred B, tudi če te osebe 
nimajo možnosti, da bi take naprave za polnjenje namestile v njihovo orožje. 
112 Tretjič, Republika Poljska zaradi ugotovitev, ki so bile že navedene v točkah 97 in 103 te sodbe, meni, 
da med razvrstitvijo onesposobljenega strelnega orožja in reprodukcij starinskega strelnega orožja 
v Prilogo I, del II, razred C, točki 6 in 7, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano 
direktivo, in prepovedjo strelnega orožja, opredeljenega v tej prilogi, del II, razred A, točka 8, na eni 
strani ter zagotavljanjem visoke stopnje varnosti državljanov Unije na drugi ni nobene povezave. 
113 Četrtič, Republika Poljska trdi, da razvrstitev strelnega orožja iz točk od 110 do 112 te sodbe stricto 
sensu ni sorazmerna, ker obstajajo učinkovitejši in manj omejevalni preventivni ukrepi za izboljšanje 
javne varnosti, kot so obvezni in enotni psihiatrični in psihološki pregledi za kupce in imetnike 
strelnega orožja ter preizkusi, ki se nanašajo na pravila o uporabi tega orožja ter na predpise v zvezi 
z njegovim posedovanjem in uporabo. 
114 Parlament in Svet ob podpori Komisije izpodbijata trditve Češke republike in trditve, ki sta jih v njeno 
podporo predložili Madžarska in Republika Poljska. 
115 Natančneje, Parlament in Svet navajata, da trditve Madžarske, ki se nanašajo na kršitev člena 16 PDEU 
in člena 8 Listine, niso dopustne, saj pomenijo nov tožbeni razlog. Enako naj bi veljalo za trditve 
Madžarske in Republike Poljske, s katerimi ti državi članici izpodbijata sorazmernost določb 
izpodbijane direktive, ki jih Češka republika ne izpodbija. 
– Presoja Sodišča 
116 Na prvem mestu je treba opozoriti, da stranka, ki ji je bila na podlagi člena 40 Statuta Sodišča Evropske 
unije dovoljena intervencija v sporu pred tem sodiščem, ne more spremeniti predmeta spora, kot je 
omejen s predlogi in tožbenimi razlogi glavnih strank. Iz tega izhaja, da so dopustne le trditve 
intervenienta, ki spadajo v okvir, opredeljen s temi predlogi in tožbenimi razlogi (sodba z dne 
7. oktobra 2014 , Nemčija/Svet, C-399/12, EU:C:2014 :2258 , točka 27). 
117 Ker pa se s trditvami Madžarske, ki so bile povzete v točkah 106, 107 in 109 te sodbe – kot pravilno 
trdita Parlament in Svet – izpodbija sorazmernost drugih določb izpodbijane direktive, in ne tistih, ki 
jih izpodbija Češka republika, je treba ugotoviti, da lahko te trditve spremenijo predmet spora, kot je 
omejen s predlogi in tožbenimi razlogi te države članice, in da je treba zato navedene trditve zavreči 
kot nedopustne. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 22 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
118 Na drugem mestu je treba v zvezi s predmetom sodnega nadzora, ki ga mora opraviti Sodišče, 
poudariti, da iz sodne prakse, na katero je bilo opozorjeno v točkah od 77 do 79 te sodbe, izhaja, da 
Sodišče s svojo presojo ne more nadomestiti presoje zakono dajalca Unije. 
119 V skladu s to sodno prakso mora Sodišče namreč preveriti, ali je zakono dajalec Unije očitno prekoračil 
široko diskrecijsko pravico, ki jo ima v zvezi z zapletenimi presojami in ocenami, ki jih mora opraviti 
v obravnavanem primeru, ker naj bi se odločil za očitno neprimerne ukrepe glede na zasledovani cilj. 
120 Na tretjem mestu, glede sorazmernosti prepovedi polavtomatskega strelnega orožja, razvrščenega 
v Prilogo I, del II, razred A, točke od 6 do 8, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, je, prvič, kot trdita Parlament in Svet ob podpori Komisije, zlasti iz študij, 
navedenih v točkah 88 in 89 te sodbe, razvidno, da je mogoče ugotoviti povezavo med količino 
posedovanega orožja v državi na eni strani in stopnjo kaznivih dejanj, storjenih s takim orožjem na 
drugi, da ima vzpostavitev ureditve, ki omejuje dostop do strelnega orožja, lahko velik vpliv na 
zmanjšanje števila kaznivih dejanj in umorov, storjenih s strelnim orožjem, da je bilo skoraj vse strelno 
orožje, ki je bilo uporabljeno pri množičnih streljanjih v Evropi, v zakoniti lasti in da je bilo to orožje 
avtomatsko, polavtomatsko, ponovno aktivirano iz onesposobljenega strelnega orožja ali sestavljeno iz 
delov različnega orožja. 
121 Poleg tega, čeprav so v nekaterih od teh študij res priporočeni tudi ukrepi, ki jih je navedla Češka 
republika in v njeno podporo Republika Poljska, kot so bili povzeti v točkah 99 in 113 te sodbe, pa so ti 
ukrepi – kot je poudaril Parlament – dopolnitev zaostrene ureditve nabave in posedovanja strelnega 
orožja, zlasti najnevarnejšega, ne pa alternativa za učinkovitost, ki je enaka učinkovitosti prepovedi 
zadevnega strelnega orožja. 
122 Drugič, za prepoved strelnega orožja, razvrščenega v Prilogo I, del II, razred A, točke od 6do8, 
k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, velja – kot navajata Parlament 
in Svet ob podpori Komisije – več izjem in odstopanj iz člena 6, od (2) do (6), Direktive 91/477, kakor 
je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, ki zmanjšujejo vpliv te prepovedi na veliko število 
imetnikov ali potencialnih kupcev tega orožja in katerih namen je tako zagotoviti sorazmernost 
navedene prepovedi. 
123 Tretjič, glede opredelitve strelnega orožja, razvrščenega v Prilogo I, del II, razred A, točki 7 in8, 
k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, je v navedenih točkah, kot trdita 
Parlament in Svet ob podpori Komisije, prepovedano strelno orožje jasno opredeljeno bodisi glede na 
to, koliko prostora ima nameščena naprava za polnjenje, bodisi glede na dolžino orožja. Natančneje, 
nič ne nasprotuje razlagi, ki jo predlagajo te institucije in v skladu s katero je treba šteti, da je bilo 
orožje, ki je bilo izdelano, da bi omogočalo hkrati streljanje z ramena in prostoročno streljanje, sprva 
zasnovano za streljanje z ramena, tako da spada v točko 8 navedenega razreda A. 
124 Prav tako je v zvezi z uvodno izjavo 23 izpodbijane direktive ter členom 5(3) in členom 6(1) Direktive 
91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, po eni strani očitno, da navedeni člen 5(3) – 
kot sta poudarila Parlament in Svet – v bistvu prepoveduje sočasno posedovanje polavtomatskega 
strelnega orožja, ki spada v Prilogo I, del II, razred B, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, in naprave za polnjenje, ki presega meje iz te priloge, del II, razred A, točka 7, 
zaradi preprečevanja poskusov izognitve razvrstitvi nekaterega strelnega orožja v različne razrede. Po 
drugi strani je v navedeni uvodni izjavi 23 in členu 6(1) navedeno le pojasnilo glede zadevne 
razvrstitve in določena zadevna prepoved. 
125 Četrtič, ker so države članice strelno orožje, ki spada med drugim v Prilogo I, del II, razreda B in C, 
k Direktivi 91/477, že lahko prepovedale, preden je bilo to z izpodbijano direktivo razvrščeno v razred 
A, tri zadevne institucije pravilno trdijo, da določbe, ki se nanašajo na evropsko dovoljenje za strelno 
orožje in člen 12(2) Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, ne 
spreminjajo stanja prava, temve č ga zgolj upoštevajo. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 23 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
126 V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da ne kaže, da bi navedene institucije prekoračile široko 
diskrecijsko pravico, ki jo imajo. V nasprotju s tem, kar trdi Češka republika ob podpori Madžarske in 
Republike Poljske, namreč ni mogoče šteti, da so grajani ukrepi očitno neustrezni glede na cilja 
zagotavljanja javne varnosti državljanov Unije in olajšanja delovanja notranjega trga. 
127 Na četrtem mestu, glede sorazmernosti vključitve onesposobljenega strelnega orožja in reprodukcij 
starinskega strelnega orožja v Prilogo I, del II, razred A ali C, k Direktivi 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo, sta Parlament in v njegovo podporo Komisija, prvič, pojasnila, da 
so strokovnjaki na posvetovanjih, navedenih v točkah 90 in 91 te sodbe, potrdili, da nevarnosti ponovne 
usposobitve onesposobljenega strelnega orožja ni mogoče popolnoma izključiti. V točki 120 te sodbe pa 
je bilo že navedeno, da je zlasti iz študij, navedenih v točkah 88 in 89 navedene sodbe, razvidno, da je 
strelno orožje, ki je bilo uporabljeno pri množičnih streljanjih v Evropi, vključevalo strelno orožje, ki je 
bilo ponovno aktivirano iz onesposobljenega strelnega orožja ali sestavljeno iz delov različnega orožja 
in ki je bilo v zakoniti lasti. 
128 Drugič, kot opozarjata Parlament in Svet ob podpori Komisije, ni sporno, da vključitev 
onesposobljenega strelnega orožja v Prilogo I, del II, razred C, k Direktivi 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo, v bistvu ustvarja le obveznost prijave tega orožja in da se – čeje 
treba to orožje vključiti v razred A te priloge I, del II – uporabljajo izjeme in odstopanja iz člena 6, 
od (2) do (6), Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo. Poleg tega niti 
Češka republika niti Madžarska in Republika Poljska, ki jo podpirata, niso predložile nobenega 
konkretnega elementa, s katerim bi bilo mogoče ovreči trditve Parlamenta, da okoliščina, da opustitev 
prijave onesposobljenega strelnega orožja povzroča nezakonitost posedovanja tega orožja, kot taka ne 
povečuje tveganja za javno varnost. 
129 Tretjič, glede reprodukcij starinskega orožja je treba prav tako ugotoviti, da niti Češka republika niti 
Madžarska in Republika Poljska, ki jo podpirata, niso predložile nobenega konkretnega elementa, 
s katerim bi bilo mogoče omajati ugotovitve iz uvodne izjave 27 izpodbijane direktive, na katere se 
sklicujeta Parlament in Svet ob podpori Komisije, in sicer, da take reprodukcije na eni strani nimajo 
enakega pomena ali enake zgodovinske upoštevnosti kot pravo starinsko orožje in da se lahko, na drugi 
strani, izdelajo z uporabo sodobnih tehnik, ki izboljšujejo njihovo trajnost in njihovo natančnost, 
s čimer namigujejo na to, da lahko tako orožje pomeni večjo nevarnost od pravega starinskega orožja. 
130 Četrtič, v zvezi z alternativami, ki jih navaja Češka republika ob podpori Republike Poljske, zadostuje 
napotitev na ugotovitev iz točke 121 te sodbe. 
131 V teh okoliščinah je treba tudi ugotoviti, da ni razvidno, da bi institucije prekoračile široko diskrecijsko 
pravico, ki jo imajo, in da v nasprotju s tem, kar trdi Češka republika ob podpori Madžarske in 
Republike Poljske, ni mogoče šteti, da grajani ukrepi očitno niso primerni glede na cilj zagotavljanja 
javne varnosti državljanov Unije. 
132 Na petem mestu, Češka republika ob podpori Madžarske in Republike Poljske trdi, da zlasti prepoved 
polavtomatskega strelnega orožja iz Priloge I, del II, razred A, točke od 6 do 8, k Direktivi 91/477, 
kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, pomeni nesorazmeren poseg v lastninsko pravico 
njihovih imetnikov. 
133 V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav člen 17(1) Listine odvzema lastnine ne prepoveduje 
absolutno, je v tej določbi navedeno, da je tak odvzem mogoč zgolj v javno korist v primerih in pod 
pogoji, ki jih določa zakon, ter le proti pravični in pravočasni odškodnini za izgubo te lastnine. 
Uživanje lastnine se lahko uredi z zakono m, če je to potrebno zaradi splošnega interesa. 
134 V zvezi s temi zahtevami je treba upoštevati tudi pojasnila iz člena 52(1) Listine, v skladu s katerim so 
omejevanja uresničevanja pravic, priznanih z Listino, mogoča, če so ta omejevanja določena z zakono m, 
če upoštevajo bistveno vsebino navedenih pravic in svoboščin ter če so, ob upoštevanju načela 
ECLI:EU:C:2019 :1035 24 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
sorazmernosti, potrebna in dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali 
potrebi po varstvu pravic in svoboščin drugih (sodbi z dne 21. decembra 2016 , Tele2 Sverige ter 
Watson in drugi, C-203/15 in C-698/15, EU:C:2016 :970, točka 94 in navedena sodna praksa, ter z dne 
21. maja 2019 , Komisija/Madžarska (Pravice užitka na kme tijskih zemljiščih), C-235/17, EU:C:2019 :432, 
točka 88). 
135 V obravnavanem primeru, najprej, ni sporno, da člen 1, točka 7(b), izpodbijane direktive členu 7 
Direktive 91/477 dodaja odstavek 4a, ki državam članicam v bistvu omogoča, da ohranijo dovoljenja, 
ki so bila za tako orožje že izdana, če je bilo to zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 
2017 . Zato po eni strani izpodbijana direktiva ne nalaga razlastitve imetnikov takega orožja, ki je bilo 
nabavljeno pred začetkom njene veljavnosti, po drugi strani pa je treba šteti, da je vsak odvzem 
lastnine takega orožja, do katerega pride zaradi prenosa izpodbijane direktive v pravo držav članic, 
izveden zaradi odločitve držav članic. 
136 Dalje, čeprav morajo države članice na podlagi te direktive načeloma prepovedati nabavo in 
posedovanje takega orožja po začetku veljavnosti navedene direktive, je ta prepoved na eni strani 
načeloma omejena na preprečitev pridobitve lastninske pravice na stvari, po drugi strani pa jo 
spremljajo vse izjeme in odstopanja iz člena 6, od (2) do (6), Direktive 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo, ki se nanašajo zlasti na zaščito kritičnih infrastruktur, konvojev 
visoke vrednosti in občutljivih področij ter na poseben položaj zbirateljev, trgovcev, posrednikov, 
muzejev oziroma športnih strelcev. 
137 Nazadnje, ker je namen trditev Češke republike ter trditev, ki sta jih Madžarska in Republika Poljska 
predložili v njeno podporo, ob upoštevanju lastninske pravice izpodbijati prepoved pridobitve 
lastninske pravice na nekaterem orožju in druge ukrepe izpodbijane direktive poleg te prepovedi, 
zadostuje poudariti, da ti drugi ukrepi pomenijo ureditev uživanja lastnine v splošnem interesu 
v smislu člena 17(1), tretji stavek, Listine in da ob upoštevanju elementov, navedenih v točkah od 120 
do 131 te sodbe, ni dokazano, da bi bilo s temi ukrepi v zvezi s tem prekoračeno to, kar je nujno. 
138 Iz tega izhaja, da na podlagi elementov iz spisa, predloženega Sodišču, ni dokazano, da bi omejitve 
uresničevanja lastninske pravice, ki je priznana z Listino, zlasti glede polavtomatskega strelnega orožja 
iz Priloge I, del II, razred A, točke od 6 do 8, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, pomenile nesorazmeren poseg v to pravico. 
139 Ob upoštevanju vseh navedenih preudarkov je treba drugi del drugega tožbenega razloga in zato tudi 
drugi tožbeni razlog v celoti zavrniti kot neutemeljen. 
Tretji tožbeni razlog: kršitev načel pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj 
Trditve strank 
140 Češka republika v okviru tretjega tožbenega razloga najprej meni, da okoliščine, ki so bile navedene 
vtočkah 102 in 103 te sodbe, ne izpolnjujejo zahtev glede jasnosti in natančnosti, ki morata biti 
izpolnjeni v skladu z načelom pravne varnosti. 
141 Dalje, okoliščine, navedene v točki 104 te sodbe, naj bi kazale na kršitev načel pravne varnosti in 
varstva legitimnih pričakovanj. Če bi morala namreč država članica uporabiti odstopanje za primer, 
v katerem bi nekatero odslej prepovedano strelno orožje posedovale osebe, ki so to dovoljenje imele na 
dan, ko je začela veljati izpodbijana direktiva, bi morala ta država članica zahtevana dovoljenja še naprej 
izdajati na podlagi nacionalne ureditve, ki je veljala med datumom začetka veljavnosti te direktive in 
datumom sprejetja ukrepov za prenos, vendar bi morala nato tem osebam odvzeti navedena dovoljenja 
in strelno orožje, saj te osebe ne bi mogle biti upravičene do tega odstopanja ratione temporis. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 25 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
142 To pa naj bi pomenilo, da mora zadevna država članica v nasprotju z navedenima načeloma novo 
prepoved retroaktivno uporabiti za položaje, ki so nastali pred začetkom njene veljavnosti oziroma 
izpodbijani direktivi priznati neposredni učinek v škodo zadevnih posameznikov. Zato naj bi možnost 
uporabe navedenega odstopanja prenehala obstajati ob začetku veljavnosti izpodbijane direktive, 
medtem ko naj ga države članice na podlagi prava Unije ne bi mogle omejiti na ta datum. 
143 Nazadnje, Češka republika meni, da morajo zgoraj navedene ugotovitve pripeljati do razglasitve 
ničnosti člena 1, točke 6, 7 in 19, izpodbijane direktive in zato tudi te direktive v celoti. 
144 Madžarska trdi, da okoliščine, navedene v točkah 102 in 111 te sodbe, kršijo načelo pravne varnosti, 
ker niso dovolj jasne, da bi bile pravice in obveznosti zadevnih oseb lahko nedvoumno določene. Tako 
naj ne bi bilo mogoče jasno ugotoviti, ali je treba dovoljenje za nabavo in posedovanje strelnega orožja, 
razvrščenega v Prilogo I, del II, razred B, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano 
direktivo, odvzeti ne glede na to, ali je bilo ugotovljeno, da zadevna oseba poseduje napravo za 
polnjenje, ki presega določene meje, kadar ta oseba poseduje polavtomatsko strelno orožje s centralno 
udarno iglo. 
145 Ta država članica meni, da tudi člen 10(2) Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano 
direktivo, v skladu s katerim lahko trgovci in posredniki zavrnejo izvršitev vsakršne transakcije, katere 
predmet je nabava celih nabojev s strelivom ali sestavnih delov streliva in ki jo lahko zaradi njene 
narave razumno štejejo za sumljivo, ni združljiv z načelom pravne varnosti. Ta določba naj bi s tem, 
da trgovcem omogoča, da podvomijo o odločitvi organa izdajatelja, lahko povzročila diskriminacijo in 
zlorabo. 
146 Parlament in Svet ob podpori Komisije izpodbijata trditve Češke republike in trditve, ki jih je v njeno 
podporo predložila Madžarska. 
Presoja Sodišča 
147 Na prvem mestu je treba ob upoštevanju sodne prakse, na katero je bilo opozorjeno v točki 116 te 
sodbe, trditve Madžarske, povzete v točki 145 te sodbe, zavreči kot nedopustne, ker ta država članica 
izpodbija zakonitost druge določbe izpodbijane direktive, in ne tistih, ki jih izpodbija Češka republika, 
ter s tem spreminja predmet spora, kot je omejen s predlogi in tožbenimi razlogi te države članice. 
148 Na drugem mestu je treba v zvezi s skladnostjo opredelitev iz Priloge I, del II, razred A, točki 7in 8, 
k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, z načelom pravne varnosti 
opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso načelo pravne varnosti zahteva, da so pravna pravila 
jasna in natančna ter da imajo predvidljive učinke, da se lahko zadevne osebe orientirajo v položajih in 
pravnih razmerjih, ki izhajajo iz pravnega reda Unije (sodba z dne 5. maja 2015 , Španija/Svet, C-147/13, 
EU:C:2015 :299, točka 79 in navedena sodna praksa). 
149 Glede skladnosti opredelitev iz Priloge I, del II, razred A, točki 7 in 8, k Direktivi 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo, s tem načelom je treba ugotoviti, kot je bilo že navedeno 
vtočkah 123 in 124 te sodbe, da je v teh točkah 7 in 8 prepovedano strelno orožje jasno, natančno in 
predvidljivo opredeljeno bodisi glede na nameščeno napravo za polnjenje bodisi glede na dolžino 
orožja. Natančneje, kot pravilno trdita Parlament in Svet, če je strelno orožje izdelano, da bi 
omogočalo hkrati streljanje z ramena in prostoročno streljanje, je mogoče šteti, da je bilo sprva 
zasnovano za streljanje z ramena, tako da spada v točko 8 navedenega razreda A. 
150 Poleg tega v nasprotju s tem, kar trdi Češka republika ob podpori Madžarske, povezana razlaga 
Priloge I, del II, razred A, točka 7, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano 
direktivo, z uvodno izjavo 23 te direktive ter členom 5(3) in členom 6(1) Direktive 91/477, kakor je 
bila spremenjena z izpodbijano direktivo, ne ustvarja nikakršne zmede. 
ECLI:EU:C:2019 :1035 26 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
151 Kot namreč pravilno trdita Parlament in Svet ob podpori Komisije, navedeni člen 5(3) v bistvu 
prepoveduje sočasno posedovanje polavtomatskega strelnega orožja, ki spada v Prilogo I, del II, razred 
B, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, in naprave za polnjenje, ki 
presega meje iz navedene točke, zaradi zmanjševanja števila poskusov izognitve novim prepovedim, ki 
izhajajo iz vključitve točke 7 v Prilogo I, del II, razred A, k Direktivi 91/477. Poleg tega je v uvodni 
izjavi 23 in navedenem členu 6(1) zgolj navedeno pojasnilo glede zadevne razvrstitve in določena 
zadevna prepoved. 
152 Iz tega izhaja, da Češka republika in Madžarska, ki jo podpira, nista dokazali, da te določbe pomenijo 
kršitev načela pravne varnosti. 
153 Na tretjem mestu je treba v zvezi s skladnostjo odstopanja, določenega v členu 7(4a) Direktive 91/477, 
kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, z načelom varstva legitimnih pričakovanj opozoriti, 
da ima pravico do sklicevanja na varstvo legitimnih pričakovanj, ki izhaja iz načela pravne varnosti, na 
katero je bilo opozorjeno v točki 148 te sodbe, vsak posameznik, ki je v položaju, iz katerega izhaja, da 
mu je uprava Unije vzbudila utemeljena pričakovanja. Zagotovila, ki lahko – ne glede na obliko, 
v kateri so bila sporočena – vzbudijo taka pričakovanja, so natančne, brezpogojne in usklajene 
informacije pooblaščenih in zanesljivih virov. Nasprotno pa se nihče ne more sklicevati na kršitev tega 
načela, kadar ni natančnih zagotovil, ki bi mu jih dala uprava. Poleg tega, kadar lahko razumen in 
preudaren gospodarski subjekt predvidi sprejetje ukrepa Unije, ki lahko vpliva na njegove interese, se 
v primeru njegovega sprejetja na to načelo ne more sklicevati (sodba z dne 30. aprila 2019 , Italija/Svet 
(Ribolovna kvota za sredozemsko mečarico), C-611/17, EU:C:2019 :332, točka 112 in navedena sodna 
praksa). 
154 V obravnavanem primeru je treba najprej poudariti, da je namen grajane določbe preprečiti, da bi se 
med začetkom veljavnosti izpodbijane direktive, 13. junija 2017 , in iztekom roka za njen prenos 
v pravni red držav članic, 14. septembra 2018 , povečala nabava strelnega orožja, ki je od 
zadnjenavedenega datuma prepovedano. 
155 Dalje, ker je bila izpodbijana direktiva objavljena v Uradnem listu Evropske unije 20 dni pred njenim 
začetkom veljavnosti, bi vsakdo, ki bi želel nabaviti tako orožje po začetku veljavnosti te direktive, 
lahko vedel, da mora njegova država članica v skladu s to direktivo najpozneje do izteka roka za njen 
prenos odvzeti vsako dovoljenje, ki je bilo izdano za tako orožje. 
156 Nazadnje, državam članicam nikakor ni bilo onemogočeno, da svojo zakono dajo spremenijo, da bi 
veljavnost dovoljenj, izdanih po 13. juniju 2017 , omejile na 14. september 2018 . 
157 V teh okoliščinah ob upoštevanju sodne prakse, na katero je bilo opozorjeno v točki 153 te sodbe, ni 
dokazano, da je zakono dajalec Unije pri posameznikih, ki so po 13. juniju 2017 želeli nabaviti orožje, 
ki spada v Prilogo I, del II, razred A, točki 7 in 8, k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, lahko ustvaril legitimno pričakovanje niti da je državam članicam naložil 
kakršno koli retroaktivno uporabo izpodbijane direktive. 
158 Tretji tožbeni razlog je treba zato zavrniti kot neutemeljen. 
Četrti tožbeni razlog: kršitev načela prepovedi diskriminacije 
Trditve strank 
159 Češka republika v okviru četrtega tožbenega razloga trdi, da je odstopanje iz člena 6(6), drugi 
pododstavek, Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, prikrojeno Švicarski 
konfederaciji, za katero izpodbijana direktiva v skladu z njeno uvodno izjavo 36 pomeni razvoj določb 
ECLI:EU:C:2019 :1035 27 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in 
Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju 
schengenskega pravnega reda. Ker pa pogoji za uporabo te določbe niso obrazloženi z vidika ciljev 
izpodbijane direktive, naj bi šlo za diskriminatorno določbo, ki jo je treba razglasiti za nično. 
160 Pogoja v zvezi z obstojem vojaškega sistema, ki temelji na splošni vojaški obveznosti in ki je v zadnjih 
petdesetih letih vseboval sistem prenosa vojaškega strelnega orožja na osebe, ki zapustijo vojsko, naj 
namreč tako kot pogoja, da gre lahko le za strelno orožje iz Priloge I, del II, razred A, točka 6, 
k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z izpodbijano direktivo, ne bi bilo mogoče upravičiti 
z nobenim od ciljev izpodbijane direktive in s tema pogojema naj bi bilo zagotovljeno, da se to 
odstopanje uporablja samo za Švicarsko konfederacijo, pri čemer je bil ta cilj izrecno priznan med 
zakono dajnim postopkom. 
161 Ker pa zaradi tako postavljenega zgodovinskega pogoja nobena država članica ne more biti upravičena 
do navedenega odstopanja, naj bi bilo z njim uvedeno različno obravnavanje med Švicarsko 
konfederacijo na eni strani ter državami članicami Unije in državami članicami Evropskega združenja 
za prosto trgovino (EFTA), ki niso Švicarska konfederacija, na drugi, česar pa ni mogoče objektivno 
upravičiti. Samo trajanje obstoja sistema v zvezi z ohranjanjem strelnega orožja po prenehanju 
vojaških obveznosti naj namreč nikakor ne bi zagotavljalo višje ravni varnostnih zagotovil. Tudi čebi 
priznali, da je trajanje takega sistema v neki meri upoštevno, naj bi bila določitev roka zadnjih 
petdesetih let vseeno samovoljna in nesorazmerna. 
162 Madžarska navaja, da če bi bilo treba člen 6(6), drugi pododstavek, Direktive 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo, razumeti tako, da je njegov namen zgolj pojasniti posledice 
prvega pododstavka tega člena 6(6) za države, ki v skladu z dolgo tradicijo nekdanjim vojaškim 
vpoklicancem dovoljujejo, da po izpolnitvi svojih vojaških obveznosti obdržijo svoje orožje, bi ta 
določba nalagala neupravičeno dodatno zahtevo za osebe, ki spadajo na njeno področje uporabe, ob 
upoštevanju, da bi bilo treba redno preverjati, ali te osebe, v nasprotju s športnimi strelci, ki ne 
prihajajo iz služenja vojaškega roka in ki imajo dovoljenje na podlagi navedenega prvega pododstavka, 
pomenijo grožnjo za javno varnost. 
163 Parlament in Svet ob podpori Komisije izpodbijata trditve Češke republike in trditve, ki jih je v njeno 
podporo predložila Madžarska. 
Presoja Sodišča 
164 Opozoriti je treba, da načelo enakosti v skladu z ustaljeno sodno prakso zahteva, da se primerljivi 
položaji ne obravnavajo različno in da se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je taka 
obravnava objektivno utemeljena (sodba z dne 29. marca 2012 , Komisija/Poljska, C-504/09 P, 
EU:C:2012 :178, točka 62 in navedena sodna praksa). 
165 Zato, čeprav ni sporno – kot trdi Češka republika ob podpori Madžarske – da pogoje za upravičenost 
do odstopanja iz člena 6(6), drugi pododstavek, Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena 
z izpodbijano direktivo, izpolnjuje le Švicarska konfederacija, bi morale biti – dabi bilo s četrtim 
tožbenim razlogom mogoče uspeti – Švicarska konfederacija na eni strani ter države članice Unije in 
države članice Efte, ki niso Švicarska konfederacija, na drugi glede predmeta tega odstopanja 
v primerljivem položaju. 
166 Kot je poudarila generalna pravobranilka v točkah 139 in 140 sklepnih predlogov, pa so v okviru pogoja 
v zvezi z obstojem vojaškega sistema, ki temelji na splošni vojaški obveznosti in ki je v zadnjih 
petdesetih letih vseboval sistem prenosa vojaškega strelnega orožja na osebe, ki zapustijo vojsko, hkrati 
upoštevani kultura in tradicija Švicarske konfederacije ter dejstvo, da ima navedena država zaradi te 
ECLI:EU:C:2019 :1035 28 
SODBA Z DNE 3. 12. 2019 – ZADEVA C-482/17 
ČEŠKA REPUBLIKA/PARLAMENT IN SVET 
tradicije izkušnje in dokazano sposobnost spremljanja in nadzorovanja zadevnih oseb in orožja, zaradi 
česar je mogoče domnevati, da bodo cilji javne varnosti, ki jim sledi izpodbijana direktiva, kljub 
navedenemu odstopanju doseženi. 
167 Ker ni mogoče domnevati, da to velja tudi za države, ki nimajo niti tradicije sistema prenosa vojaškega 
strelnega orožja ter s tem niti izkušenj in dokazane sposobnosti spremljanja in nadzorovanja zadevnih 
oseb in orožja, je treba ugotoviti, da so v položaju, ki je primerljiv s položajem Švicarske konfederacije, 
samo države, ki imajo prav tako že dolgo tak sistem. Spis, predložen Sodišču, pa ne vsebuje navedb 
v zvezi s tem in zato niti elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati diskriminacijo 
v škodo držav članic Unije in Efte. 
168 V zvezi z grajo Češke republike, da je okoliščina – na podlagi katere je zakono dajalec Unije določil 
pogoj glede obstoja sistema prenosa vojaškega strelnega orožja v zadnjih petdesetih letih in pogoj, da 
gre lahko le za orožje iz Priloge I, del II, razred A, točka 6, k Direktivi 91/477, kakor je bila 
spremenjena z izpodbijano direktivo – samovoljna, zadostuje navesti, da ta država članica ni navedla 
nobene druge države, ki bi imela sistem prenosa vojaškega strelnega orožja ali drugega orožja, ki ne 
spada v ta razred, manj kot petdeset let, tako da je treba to grajo vsekakor zavrniti kot brezpredmetno. 
169 Nazadnje, v delu, v katerem Madžarska trdi, da člen 6(6), drugi pododstavek, Direktive 91/477, kakor je 
bila spremenjena z izpodbijano direktivo, glede na prvi pododstavek tega člena 6(6) nalaga „dodatno“ 
zahtevo v zvezi z rednim preverjanjem, ali zadevne osebe pomenijo grožnjo za javno varnost, zadostuje 
navesti, da navedeni drugi pododstavek določa odstopanje, ki je ločeno od tistega iz prvega 
pododstavka, in da za to ločeno odstopanje veljajo posebni pogoji. Ker se ta pododstavka nanašata na 
različne položaje, okoliščina, da določata različne pogoje, ne pomeni diskriminacije. 
170 Ob upoštevanju navedenih preudarkov je treba četrti tožbeni razlog zavrniti kot neutemeljen. 
171 Zato je treba tožbo v celoti zavrniti. 
Stroški 
172 V skladu s členom 138(1) Poslovnika Sodišča se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. Ker 
sta Parlament in Svet predlagala, naj se Češki republiki naloži plačilo stroškov, in ker ta s predlogi ni 
uspela, se ji naloži plačilo stroškov, vključno s stroški postopka za izdajo začasne odredbe. 
173 V skladu s členom 140(1) tega poslovnika Francoska republika, Madžarska, Republika Poljska in 
Komisija kot intervenientke v postopku nosijo svoje stroške. 
Iz teh razlogov je Sodišče (veliki senat) razsodilo: 
1. Tožba se zav rne. 
2. Češka republika nosi svoje stroške ter stroške E v ropskega parlamenta in Sveta E v ropske unije. 
3. F rancoska republika, Madžarska, Republika Poljska in E v ropska komisija nosijo svoje stroške. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2019 :1035 29