Taka razlaga ni v nasprotju z načelom upravičenih pričakovanj, ker Komisija v nobenem trenutku ni dala natančnih zagotovil podjetju glede možnosti o odobritvi imunitete pred globo. Na področju ugodne obravnave na splošno vsak prosilec sporoči informacije Komisiji, ne da bi vedel, katere ta že ima, in zato ne more imeti nikakršnega upravičenega pričakovanja v zvezi z zneskom zmanjšanja, ki bi ga lahko bil deležen.

Z manj strogo razlago te določbe bi odvzeli učinek razlikovanja, ki ga Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah izvede med edinim podjetjem, ki bi lahko pridobilo imuniteto pred globo (oddelek A Obvestila o ugodni obravnavi), in podjetji, ki lahko zahtevajo le zmanjšanje zneska globe (oddelek B Obvestila o ugodni obravnavi), ker bi to pomenilo, da bi tudi slednjim omogočili popolno imuniteto pred globo. Obvestilo o ugodni obravnavi tako vzpostavlja razlikovanje med podjetjem, ki je prvo zagotovilo dokaze, s katerimi lahko Komisija ugotovi kršitev oziroma ji omogočajo sprejetje odločbe, s katero odredi preiskave, in ki pridobi popolno imuniteto pred globo, in preostalimi podjetji, ki ne izpolnjujejo teh pogojev in ki so lahko deležna le največ 50-odstotnega znižanja zneska globe.

Sprejeti je treba strogo razlago točke 23(b), zadnji pododstavek, Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov in jo omejiti na primere, v katerih družba, ki sodeluje pri omejevalnem sporazumu, Komisiji posreduje novo informacijo v zvezi s težo ali trajanjem kršitve, iz nje pa izključiti primere, v katerih je družba posredovala le podatke, ki omogočajo potrditev dokazov o obstoju kršitve.

Sodelovanje pri preiskavi, ki ne presega tega, kar izhaja iz obveznosti podjetij na podlagi člena 11(4) in (5) Uredbe št. 17, ne utemeljuje zmanjšanja zneska globe na podlagi Obvestila o nenalaganju ali zmanjševanju glob v primerih kartelov. Nasprotno pa je tako zmanjšanje utemeljeno, kadar je podjetje poslalo informacije, ki presegajo tiste, ki jih Komisija lahko zahteva na podlagi člena 11 Uredbe št. 17. Ravnanje podjetja, da bi se lahko upravičilo zmanjšanje glob zaradi sodelovanja, mora Komisiji olajšati delo pri odkrivanju in preprečevanju kršitev pravil Unije o konkurenci ter pokazati pravega duha sodelovanja. Na eni strani mora Splošno sodišče torej preučiti, ali Komisija ni upoštevala, koliko je sodelovanje zadevnih podjetij preseglo, kar je zahtevano v členu 11 Uredbe št. 17. V zvezi s tem izvaja popoln nadzor, zlasti glede omejitev obveznosti, da odgovorijo na zahteve po informacijah, ki izhajajo iz njihove pravice do obrambe. Na drugi strani mora Splošno sodišče preveriti, ali je Komisija ob upoštevanju navedenega obvestila pravilno presodila koristnost sodelovanja za ugotovitev kršitve. V mejah, ki jih postavlja to obvestilo, Komisija uživa diskrecijsko pravico pri ovrednotenju, ali so informacije oziroma dokumenti, ki so jih podjetja predložila prostovoljno, olajšali njeno nalogo in ali je treba podjetju odobriti zmanjšanje na podlagi tega obvestila. Ta presoja je predmet omejenega sodnega nadzora.

Enako Komisija v okviru Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov uživa diskrecijsko pravico pri presoji, ali so informacije oziroma dokumenti, ki so jih podjetja predložila prostovoljno, olajšali njeno nalogo in ali je treba podjetju priznati zmanjšanje na podlagi tega obvestila. Tudi ta presoja je predmet omejenega sodnega nadzora.

(Glej točki 49 in 50.)