I - 2594SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
SODBA SODIŠČA (peti senat) 
z dne 22. marca 2007  *
V zadevi C-15/06 P ,
zaradi pritožbe na podlagi člena 56 Statuta Sodišča z dne 4. januarja 2006,
Regione Siciliana, ki jo zastopa G. Aiello, avvocato dello Stato, z  naslovom za 
vročanje v Luxembourgu,
tožeča stranka,
druga stranka v postopku je
Komisija Evropskih skupnosti , ki jo zastopata E. de March in L. Flynn, zastopnika, 
skupaj z G. Faedo, odvetnico, z naslovom za vročanje v Luxembourgu,
* Jezik postopka: italijanščina.
I - 2595REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
tožena stranka na prvi stopnji,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi R. Schintgen, predsednik senata, A. Borg Barthet in M. Ilešič (poročevalec), 
sodnika,
generalni pravobranilec: J. Mazák, 
sodna tajnica: L. Hewlett, glavna administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 17. januarja 2007,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi 
razsojeno brez sklepnih predlogov,
I - 2596SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
izreka naslednjo
Sodbo
1Re
gione Siciliana s  pritožbo zahteva razveljavitev sodbe Sodišča prve stopnje 
Evropskih skupnosti z dne 18. oktobra 2005 v zadevi Regione Siciliana proti Komi -
siji (T-60/03, ZOdl., str. II-4139, v  nadaljevanju: izpodbijana sodba), s  katero je to 
zavrnilo njeno tožbo za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije C (2002) 4905 z dne 11.  decembra 2002 o  ukinitvi pomoči, dodeljene Italijanski republiki z  Odločbo Komisije C (87) 2090 026 z dne 17. decembra 1987 o dodelitvi pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj za naložbo v infrastrukturo v Italiji (regija: Sicilija) v zne -
sku najmanj 15 milijonov [EUR] in o izterjavi predplačila, ki ga je plačala Komisija iz 
naslova te pomoči (v nadaljevanju: izpodbijana odločba).
Pr
avni okvir
2Z
aradi krepitve ekonomske in socialne kohezije v smislu člena 158 ES sta bili sprejeti 
Uredba Sveta (EGS) št. 2052/88 z dne 24. junija 1988 o nalogah strukturnih skladov, njihovi uspešnosti ter usklajevanju njihovih dejavnosti med seboj in z dejavnostmi 
Evropske investicijske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov (UL L 185, str. 9), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2081/93 z dne 20. julija 1993 (UL L 193, str. 5, v nadaljevanju: Uredba št. 2052/88), in Uredba Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z  dejavnostmi 
Evropske investicijske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov (UL L 374, 
I - 2597REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 
1993 (UL L 193, str. 20, v nadaljevanju: Uredba št. 4253/88).
3Č
len 4(1), prvi pododstavek, Uredbe št. 2052/88 določa:
„D
ejavnost Skupnosti dopolnjuje ali prispeva k ustreznim nacionalnim dejavnostim. 
Vzpostavi se ob tesnem sodelovanju med Komisijo, zadevno državo članico, pristoj -
nimi oblastmi in organi […], ki jih država članica določi na nacionalni, regionalni, lokalni  ali drugi ravni, pri čemer si vse stranke prizadevajo doseči skupen cilj. 
To sodelovanje se v nadaljevanju imenuje ‚partnerstvo‘. Partnerstvo zajema pr i-
pravo, financiranje, predhodno vrednotenje, spremljanje in naknadno vrednot e-
nje dejavnosti. “
4Č
len 9(1) Uredbe št. 4253/88 pod naslovom „Dodatnost“ določa: „Da bi dosegli dejan -
ski ekonomski vpliv, odobrene pravice iz strukturnih skladov ne smejo nadomestiti  
ja
vnih ali drugih enakovrednih strukturnih izdatkov države članice na celotnem  
ozemlju, upravičenem na podlagi določenega cilja. “
5V s
kladu s členom 24 te uredbe velja:
„1. Če izvedba dejavnosti ali ukrepa ne upravičujeta dela ali celote finančne pomoči, 
ki je bila zanju dodeljena, Komisija ustrezno preuči primer v okviru partnerstva, tako 
I - 2598SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
da od države članice oziroma organov, ki jih ta določi za izvedbo dejavnosti, zahteva, 
da predložijo pripombe v določenem roku.
2. [Po] tem pregledu Komisija lahko zmanjša ali odloži pomoč za zadevno deja v-
no
st, če pregled potrdi obstoj nepravilnosti ali bistvene spremembe, ki vpliva na samo 
naravo ali pogoje za izvedbo dejavnosti ali ukrepa in za katero ni bila zahtevana odo -
britev Komisije.
3. Vsak neupravičeno prejeti znesek, ki ga je treba povrniti, se vrne Komisiji. […]“
Dejansko stanje
6Z z
ahtevkom, ki ga je Komisija prejela 23. septembra 1986, je Italijanska republika 
zaprosila za dodelitev pomoči ESRR v smislu Uredbe št. 1787/84 za naložbo v infra -
strukturo na Siciliji (Italija), ki se nanaša na tretji sklop del za izgradnjo jezu na reki Gibbesi. Zahtevek je predvideval izgradnjo objektov, priključenih h glavnemu delu jezu, in navedel njegov dvojni namen, in sicer naj bi se zajezena voda uporabljala zlasti za zagotavljanje zanesljive oskrbe z vodo za industrijsko cono, ki naj bi bila zgrajena 
v Licati, ter za namakanje nekaj tisoč hektarov kmetijskih zemljišč.
7Z o
dločbo C (87) 2090 026 (v nadaljevanju: odločba o dodelitvi pomoči) je Komisija 
Italijanski republiki dodelila pomoč ESRR v višini največ 94.490.620.056 italijanskih 
I - 2599REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
lir (ITL) (približno 48,8 milijona EUR). Skupaj je Italijanska republika iz naslova te 
pomoči prejela predplačilo v višini 75.592.496.044 ITL (približno 39 milijonov EUR).
8Z dopi
som z  dne 23.  maja 2000 so italijanski organi Komisijo obvestili, da so bila 
dela glavnega dela jezu končana 11.  novembra 1992, vendar da jez še ne obratuje. Z  istim dopisom so italijanski organi Komisiji poslali obvestilo Regione Siciliana z dne 17. januarja 2000, s katerim se je ta uradno zavezala, da bo izpeljala potrebno 
delo, da bo jez pripravljen za obratovanje in uporabo.
9Z 
dopisom z dne 29. marca 2001 so italijanski organi Komisiji predložili zahtevek za 
plačilo preostanka in posredovali obvestilo tožeče stranke z dne 5. marca 2001. Iż tega 
obvestila je bilo razvidno, da je bila Ente minerario siciliano (sicilijanska rudniška 
uprava), nadzornica projekta izgradnje jezu, razpuščena, da industrijska cona v Licati 
ni mogla biti zgrajena in da mora biti zato prvotna namembnost zajezene vode spr e-
menjena. Tako je bila naročena izdelava študije z namenom določiti mogoče načine rabe zajezene vode.
10N
a podlagi teh podatkov je Komisija odločila, da uvede postopek preiskave, določen 
v členu 24 Uredbe Sveta št. 4253/88 in v odločbi o dodelitvi pomoči. Z dopisom z dne 26. septembra 2001 je Komisija Italijanski republiki poslala posamezne dokaze, ki bi lahko pomenili nepravilnost in utemeljili morebitno odločbo o ukinitvi te pomoči. Italijanske organe, predsedstvo sicilijanske regije in končnega prejemnika je pozvala, 
naj v roku dveh mesecev predložijo svoje pripombe.
I - 2600SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
11Z dopisom z dne 29. novembra 2001 je Italijanska republika Komisiji posredovala pr i-
pombe Regione Siciliana. Iz teh pripomb naj bi bilo razvidno, da ni bil določen noben 
datum, niti okvirni, za začetek uporabe objekta.
12Z dopi
som z dne 21. februarja 2002 je Regione Siciliana posredovala druge podatke 
o napredku projekta ter časovni razpored, ki predvideva zaključek del pred 2. febr u-
arjem 2003.
13K
omisija je bila mnenja, da naj bi ti najnovejši podatki potrjevali obstoj številnih 
nepravilnosti v smislu člena 24 Uredbe št. 4253/88 in je 11. decembra 2002 sprejela 
izpodbijano odločbo. S to odločbo je Komisija ukinila pomoč, sprostila znesek, pr i-
držan za plačilo preostalega zneska, in zahtevala vračilo zneskov, plačanih iz naslova 
predplačila.
P
ostopek pred Sodiščem prve stopnje in izpodbijana sodba
14Re
gione Siciliana je 20.  februarja 2003 vložila tožbo za razglasitev ničnosti izpo d-
bijane odločbe. Z izpodbijano sodbo je Sodišče prve stopnje to tožbo zavrnilo kot neutemeljeno.
15S
odišče prve stopnje je, preden je odločalo o pravnem temelju, zavrnilo ugovor nedo -
pustnosti, ki ga je vložila Komisija, češ da Regione Siciliana ni imela procesnega upra -
vičenja. Komisija ni ugovarjala dejstvu, da izpodbijana odločba tožečo stranko zadeva 
I - 2601REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
posamično v smislu člena 230, četrti odstavek, ES, vendar po drugi strani meni, da 
izpodbijana odločba ne zadeva tožeče stranke neposredno.
16Ne
dopustnost tožbe je v izpodbijani sodbi obrazložena tako:
„47 Z razveljavitvijo pomoči v celoti je [izpodbijana] odločba primarno […] razveljavila 
obveznost Komisije, da plača preostanek pomoči (9,8 milijonov EUR) in nalaga v
račilo predplačil, izplačanih Italijanski republiki in prenesenih na tožečo stranko 
(približno 39 milijonov EUR).
48 Sodišče prve stopnje ugotavlja, da je taka odločba nujno neposredno učinkovala 
na pravni položaj tožeče stranke in sicer na več načinov. Poleg tega [izpodbijana] o
dločba italijanskim organom ne pušča nikakršne diskrecijske pravice, saj je njeno 
izvajanje popolnoma samodejno in izhaja le iz skupnostne ureditve, brez uporabe 
drugih izvedbenih predpisov.
[…]
53 Najprej, kar zadeva spremembo pravnega položaja tožeče stranke, je bil prvi, 
neposredni  in takojšnji učinek [izpodbijane] odločbe sprememba finančnega 
p
oložaja tožeče stranke, s tem da jo je prikrajšala za preostanek pomoči (približno 
9,8 milijonov EUR), ki bi jo morala Komisija še plačati. Neizplačanega preostanka 
I - 2602SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
pomoči Komisija ne bo izplačala Italijanski republiki, ker je pomoč razveljavljena. 
Italijanski organi jih tako ne bodo mogli prenesti na tožečo stranko […]
54 [Izpodbijana] odločba prav tako neposredno spreminja pravni položaj tožeče 
stranke glede obveznosti vračila zneskov, izplačanih iz naslova predplačila (pr
ibližno 39 milijonov EUR). Učinek [izpodbijane] odločbe je namreč neposredno 
preoblikovanje pravnega položaja tožeče stranke iz nespornega upnika v  vsaj 
potencialnega dolžnika teh zneskov […]
[…]
56 Nadalje je treba glede merila samodejnega izvajanja [izpodbijane] odločbe 
opozoriti, da [izpodbijana] odločba nasproti tožeči stranki sama mehanično 
ra
zvije dvojni učinek, naveden v točkah 53 in 54 zgoraj.
57 Ta dvojni učinek [izpodbijane] odločbe izhaja le iz Skupnostne ureditve, namreč 
iz člena 211, tretja alinea, ES v povezavi s členom 249, četrti odstavek, ES. V tem p
ogledu nacionalni organi nimajo diskrecijske pravice glede njihove dolžnosti 
izvršitve te odločbe.
58 Sklepi iz točk 56  in 57  zgoraj niso omajani zaradi trditve Komisije, da lahko 
nacionalni organi teoretično odločijo, da tožečo stranko oprostijo finančnih p
osledic, ki ji jih neposredno nalaga [izpodbijana] odločba, s  financiranjem 
preostanka sproščene pomoči Skupnosti na eni strani in z vračilom predplačila 
I - 2603REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
Skupnosti, ki ga je prejela tožeča stranka, na drugi strani, ali samo s financiranjem 
prvega ali drugega, vse iż državnih sredstev.
59 Dejansko nacionalna odločba o  morebitnem takšnem financiranju odločbi 
Komisije ne bi odvzela njene samodejne uporabnosti. Pravno gledano ne bi imela z
veze z uporabo [izpodbijane] odločbe v pravu Skupnosti. Učinek take nacionalne 
odločbe bi bil, da bi bila tožeča stranka postavljena v položaj, v katerem je bila pred 
sprejetjem [izpodbijane] odločbe, s  povzročitvijo druge spremembe pravnega 
položaja tožeče stranke, ki je bil sprva avtomatično spremenjen z [izpodbijano] odločbo. Ta druga sprememba pravnega položaja tožeče stranke bi bila izključna posledica nacionalne odločbe in ne izvršitve [izpodbijane] odločbe. “
G
lavna pritožba in nasprotna pritožba
17Pr
itožnica s pritožbo Sodišču predlaga, naj razveljavi izpodbijano sodbo in razglasi 
izpodbijano odločbo za nično. V ta namen navaja pritožbene razloge napačne up o-
rabe prava in nedoslednosti obrazložitve v izpodbijani sodbi v zvezi s presojo Sodišča prve stopnje o pravnem temelju spora.
18Komisija predlaga, naj se pritožba zavrže ter tudi naj se sodba razveljavi. Glede sled -
njega vlaga nasprotno pritožbo, v  kateri zatrjuje, da je Sodišče prve stopnje kršilo 
I - 2604SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
člen 230, četrti odstavek, ES in podalo napačno obrazložitev, ko je zavrnilo ugovor 
nedopustnosti, ki ga je vložila pri tem sodišču.
19K
er se nasprotna pritožba nanaša na dopustnost tožbe, ki jo je Regione Siciliana vlo -
žila pri Sodišču prve stopnje, in gre za problem, ki obstaja še pred vprašanji glede temelja, na katera se nanaša glavna pritožba, jo je treba obravnavati najprej.
N
asprotna pritožba
Trditve strank
20K
omisija v nasprotni pritožbi meni, da razlaga Sodišča prve stopnje glede dopustnosti 
tožbe izhaja iz napačne predpostavke, in sicer da naj bi odločba o dodelitvi pomoči 
neposredno postavila Regione Siciliana v položaj upnika glede na dodeljeno pomoč. 
Po mnenju Komisije je bila možnost Regione Siciliana, da dobi pomoč iz ESRR za jez, odvisna od avtonomne izbire Italijanske republike.
21P
oleg tega tudi če se prizna, da je bila Regione Siciliana dejansko upnik, bi tak položaj 
izhajal iz predpisov ali odločitev nacionalnega prava.
22K
omisija meni, da če bi Sodišče potrdilo razlago, ki jo je v izpodbijani sodbi zavzelo 
Sodišče prve stopnje, bi iz tega izhajale posledice, ki so nesprejemljive z  vidika 
I - 2605REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
pravnega varstva upravičencev Strukturnega sklada. Odločbe Komisije o  dodeljeni 
pomoči naj bi dejansko neposredno zadevale vse pravne subjekte, ki so končni upra -
v
ičenci Strukturnega sklada.
23V pr
eostalem naj bi bila izpodbijana sodba protislovna. Tako naj bi Sodišče prve 
stopnje menilo, da spremembe pravnega položaja pritožnice izhajajo neposredno in 
samodejno iz izpodbijane odločbe, ob tem pa priznava nepogrešljivo vlogo italijan-
skih organov. Poleg tega naj bi Sodišče prve stopnje v točki 54 izpodbijane odločbe z uporabo izraza „vsaj potencialni dolžnik“ priznalo diskrecijsko pravico Italijanske republike glede tega, ali bo prenesla učinke izpodbijane odločbe na pritožnico.
24Pr
itožnica trdi, da je ta odločba neposredno vplivala na njen pravni položaj, ker je 
prešla iz položaja, ko je pomoč dobila, na položaj, ko mora vrniti predplačilo, ki ga je 
prejela iz naslova te pomoči.
25I
talijanski organi naj namreč ne bi imeli nobene diskrecijske pravice glede izvajanja 
izpodbijane odločbe. Glede tega naj bi Sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da bi 
bila morebitna finančna sprememba na pobudo Italijanske republike posledica nac i-
onalne odločbe, ki nima nič skupnega z obveznostjo izvajanja izpodbijane odločbe.
26D
alje pritožnica navaja, da projekt izgradnje jezu na reki Gibbesi spada v njeno pr i-
stojnost in da je v prilogi odločbe o dodelitvi pomoči navedena kot organ, odgovoren za zahtevek za finančno pomoč.
I - 2606SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
27Prav tako navaja, da ji je izpodbijana odločba preprečila, da bi izvajala svoje pristoj -
nosti, kot si predstavlja. Ta odločba naj bi jo zavezala, da neha uporabljati zakonodajo 
v zvezi s projektom in začne postopek izterjave pomoči od upravičencev.
28M
ed obravnavo je pritožnica poudarila, da naj bi izjava o nedopustnosti njene tožbe 
pomenila odrekanje sodnega varstva, ker naj kot regionalna enota ne bi mogla vložiti tožbe zoper Italijansko republiko pred nacionalnimi sodnimi organi.
Presoja Sodišča
29N
a podlagi člena 230, četrti odstavek, ES sme regionalna ali lokalna enota, če ima tako 
kot Regione Siciliana na podlagi nacionalnega prava pravno osebnost, vložiti tožbo 
zoper odločbe, ki so naslovljene nanjo, in zoper odločbe, ki jo neposredno in posa-mično zadevajo, čeprav so v obliki uredbe ali odločbe, naslovljene na drugo osebo 
(sodbe z dne 22. novembra 2001 v zadevi Nederlandse Antillen proti Svetu, C-452/98, 
 
Recueil, str. I-8973, točka 51; z dne 10. aprila 2003 v zadevi Komisija proti Neder -
landse Antillen, C-142/00 P , Recueil, str. I-3483, točka 59, in z dne 2. maja 2006 v zadevi  
Re
gione Siciliana proti Komisiji, C-417/04 P , ZOdl., str. I-3881, točka 24).
30V 
tem primeru je Sodišče prve stopnje omejilo preizkus na vprašanje, ali je izpo d-
bijana odločba pritožnico neposredno zadevala, saj Komisija ni izpodbijala, da je ta odločba navedeno pritožnico posamično zadevala.
I - 2607REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
31V skladu z ustaljeno sodno prakso pogoj, da mora odločba, zoper katero je vložena 
tožba, kot jo predvideva člen 230, četrti odstavek, ES, fizično ali pravno osebo nep o-
sredno zadevati, zahteva, da ima izpodbijani ukrep Skupnosti neposredne učinke na 
pravni položaj posameznika in naslovnikom tega ukrepa, ki so odgovorni za njegovo 
izvedbo, ne dopušča nobene diskrecijske pravice, saj je ta izvedba samodejna in teme -
lji izključno na ureditvi Skupnosti brez uporabe drugih vmesnih pravil (glej zlasti sodbi z dne 5. maja 1998 v zadevi Glencore Grain proti Komisiji, C-404/96 P , Recueil, str. I-2435, točka 41, in z dne 29. junija 2004 v zadevi Front national proti Parlamentu, 
C-486/01 P , ZOdl., str. I-6289, točka 34, ter zgoraj navedeno sodbo Regione Siciliana 
proti Komisiji, točka 28).
32K
ot je že presodilo Sodišče v točkah 29 in 30 zgoraj navedene sodbe Regione Siciliana 
proti Komisiji, določitev regionalne ali lokalne enote, kot je Regione Siciliana, kot  
organa, odgovornega za izvedbo projekta ESRR, ne pomeni, da je ta enota sama imet -
nik pravice do pomoči. Sodišče ugotavlja, da iz nobenega dejstva iz spisa v zadevi,  
v 
kateri je bila izdana navedena sodba, ni mogoče sklepati, da je odločba na to enoto 
neposredno vplivala v smislu člena 230, četrti odstavek, ES, kot na organ, odgovoren 
za izvedbo projekta.
33S
odišče je dodalo, da take analize ne omajata člena 4(1), prvi pododstavek, Uredbe 
št. 2052/88 in 9(1) Uredbe št. 4253/88. Navedena člena, ki izražata načelo dopolnil -
nosti finančne pomoči Skupnosti glede na nacionalno financiranje, dejansko nista 
pomembna v  primeru, ko je Komisija ukinila finančno pomoč Skupnosti (zgoraj 
navedena sodba Regione Siciliana proti Komisiji, točka 31).
34T
ako sklepanje se uporabi tudi v tem primeru.
I - 2608SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
35Nikakor jih ne ovrže trditev Regione Siciliana, da ta v  italijanskem pravnem redu 
uživa večje pristojnosti v zadevah, kot je projekt izgradnje jezu na reki Gibbesi, kot pa v zadevah glede gradnje avtocestnih omrežij, kamor spada projekt iz zgoraj navedene 
sodbe Regione Siciliana proti Komisiji. To razlikovanje v notranjem pravu dejansko ne 
bi smelo imeti nobenega učinka na pogoj, da odločba pritožnico neposredno zadeva.
36Pra
v tako je brez pomena dejstvo, da je v prilogi odločbe o dodelitvi pomoči Regione 
Siciliana navedena kot organ, ki je odgovoren za zahtevek za finančno pomoč, me d-
tem ko je v primeru, o katerem je bilo razsojeno v zgoraj navedeni sodbi Regione Sic i-
liana proti Komisiji, bila navedena kot organ, odgovoren za izvedbo projekta. Položaj „organa, odgovornega za zahtevek“, na katerega se sklicuje priloga odločbe o dodelitvi pomoči, namreč ni povzročil, da bi nastala neposredna povezava med pritožnico in pomočjo Skupnosti, za katero ista odločba poleg tega podrobno določa, da je zanjo 
zaprosila italijanska vlada in je bila dodeljena Italijanski republiki.
37K
er ni obstajal noben drug dejavnik, na podlagi katerega bi lahko glede pogoja nep o-
sredne zadevnosti očitno razlikovali to zadevo od zadeve iz zgoraj navedene sodbe Regione Siciliana proti Komisiji, je treba skleniti, da se presoja Sodišča v zvezi s tem 
v tej sodbi lahko v celoti prenese v pričujočo zadevo.
38Z
ato je Sodišče prve stopnje napačno uporabilo pravo, ker je menilo, da izpodbijana 
odločba neposredno zadeva Regione Siciliana. Torej je treba izpodbijano sodbo ra z-
veljaviti.
I - 2609REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
39V nasprotju s  tem, kar zatrjuje tožeča stranka, to sklepanje ni enako odrekanju 
sodnega varstva. Glede tega je treba spomniti, da morajo posamezniki imeti na ra z-
polago učinkovito sodno varstvo pravic iz pravnega reda Skupnosti (sodba z  dne 
1. aprila 2004 v zadevi Komisija proti Jégo-Quéré, C-263/02 P , Recueil, str. I-3425, 
točka 29 in navedena sodna praksa). Sodno varstvo fizičnih ali pravnih oseb, ki zaradi pogojev dopustnosti iz člena 230, četrti odstavek, ES ne morejo neposredno izpodbi -
jati aktov Skupnosti, kot je izpodbijana odločba, je treba zagotoviti na učinkovit način s pravnimi sredstvi pred nacionalnimi sodnimi organi. Ti morajo v skladu z načelom 
lojalnega sodelovanja, določenem v členu 10 ES, razlagati in uporabljati, kolikor je to 
mogoče, nacionalna postopkovna pravila, ki urejajo pravna sredstva, tako da lahko te osebe pred sodnimi organi izpodbijajo zakonitost vsake odločbe ali vsakega drugega nacionalnega ukrepa, s katerim je bil v zvezi z njimi uporabljen akt Skupnosti, kot je ta v tej zadevi, tako da se sklicujejo na neveljavnost tega akta in tako te sodne organe spodbujajo k temu, da se z vprašanji za predhodno odločanje v zvezi s tem obrnejo 
na Sodišče (zgoraj navedena sodba Komisija proti Jégo-Quéré, točke od 30 do 32 in 
navedena sodna praksa).
D
opustnost pritožbe Regione Siciliana
40V s
kladu s členom 61, prvi odstavek, Statuta Sodišča lahko to, kadar razveljavi odlo -
čitev Sodišča prve stopnje, samo dokončno odloči o  zadevi, če to dovoljuje stanje postopka, ali pa jo vrne v razsojanje Sodišču prve stopnje.
41V t
em primeru Sodišče meni, da razpolaga z vsemi dejstvi in dokazi, da lahko samo 
odloči o dopustnosti tožbe, ki jo je vložila Regione Siciliana pri Sodišču prve stopnje. Utemeljitve te stranke glede tega so enake kot tiste, ki jih je podala v okviru pripomb 
na nasprotno pritožbo Komisije in se v glavnem opirajo na že predstavljeno trditev, da 
I - 2610SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
naj bi izpodbijana odločba tožečo stranko neposredno zadevala, ker je prešla s polo -
žaja, ko je pomoč dobila, na položaj, ko mora vrniti predplačilo, ki ga je prejela iz 
naslova te pomoči.
42Z
aradi razlogov iz točk od 31 do 38 te sodbe Regione Siciliana ni mogoče obravnavati, 
kot da jo izpodbijana odločba neposredno zadeva.
43V t
eh okoliščinah je treba tožbo, ki jo je pri Sodišču prve stopnje vložila Regione Sic i-
liana, zavreči kot nedopustno.
G
lavna pritožba
44Z
aradi nedopustnosti tožbe, ki jo je pri Sodišču prve stopnje vložila Regione Siciliana, 
je njena pritožba zoper izpodbijano sodbo, kolikor je ta odločala o utemeljenosti te 
tožbe, postala brezpredmetna in je ni treba preizkusiti.
I - 2611REGIONE SICILIANA PROTI KOMISIJI
Stroški
45V s
kladu s členom 69(2) Poslovnika Sodišča, ki velja za pritožbeni postopek na po d-
lagi člena 118 tega poslovnika, se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti 
priglašeni. V skladu s členom 69(6) tega poslovnika, ki prav tako velja za pritožbeni 
postopek na podlagi člena 118 tega poslovnika, o stroških odloči Sodišče po lastni 
presoji, če se postopek ustavi.
46Komisija je predlagala, naj se Regione Siciliana naloži plačilo stroškov, in ker ta s pred -
logi ni uspela glede nasprotne pritožbe, se ji naloži plačilo stroškov pritožbe.
47K
er ni predmeta glavne pritožbe, ki izhaja iz utemeljenosti nasprotne pritožbe Komi -
sije, je treba Regione Siciliana naložiti tudi stroške glavne pritožbe.
48K
er je Komisija predlagala tudi, naj se Regione Siciliana naložijo stroški postopka 
na prvi stopnji in ker je bila tožba, vložena pri Sodišču prve stopnje, zavržena kot 
I - 2612SODBA Z DNE 22. 3. 2007 – ZADEVA C-15/06 P
nedopustna, je treba Regione Siciliana naložiti plačilo stroškov postopka na prvi 
stopnji.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
1. Sodba Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z  dne 18.  oktobra 2005 
v zadevi Regione Siciliana proti Komisiji (T-60/03) se razveljavi.
2. Tožba Regione Siciliana za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije C (2002) 4905 z dne 11. decembra o ukinitvi pomoči, dodeljene Italijanski republiki z  Odločbo Komisije C  (87) 2090  026 z  dne 17.  decembra 1987 o  dodelitvi 
pomoči Evropskega sklada za regionalni razvoj za naložbo v infrastrukturo 
v Italiji (regija: Sicilija), v znesku najmanj 15 milijonov [EUR] in o izterjavi predplačila, ki ga je vplačala Komisija iz naslova te pomoči, se zavrže kot nedopustna.
3. O pritožbi Regione Siciliana zoper sodbo iz prve točke tega izreka ni treba odločiti.
4. Regione Siciliana se naloži plačilo stroškov pritožbenega postopka in stroškov postopka na prvi stopnji.
Podpisi