*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :542 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 12. septembra 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Svobodno o pravljanje zdravstvenih storitev — Ponudnik, ki s e odpravi v drugo državo članico, da b i 
tam opravil storitev — Veljavnost deontoloških pravil države članice gostiteljice in zlasti teh, ki s e 
nanašajo na honorarje in oglaševanje“
V zadevi C-475/11,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Berufsgericht für Heilberufe bei dem Ve rwaltungsgericht G ießen (Nemčija) z odločbo z dne 2. avgusta 
2011 , ki j e prispela na Sodišče 19. septembra 2011 , v postopku z oper
Kostasa Konstantinidesa,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi L. Bay Larsen, (poročevalec), v funkciji predsednika č etrtega senata, J.-C. Bonichot, sodnik, 
C. Toader, A. Prechal, sodnici, in E. Jarašiūnas, sodnik,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodni tajnik: K. Malacek, ad ministrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 19. septembra 2012 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za K. Konstantinidesa G. Fiedler, odvetnik,
— za Landesärztekamme r Hessen R. Raasch,
— za češko v lado M . Smolek in D. Hadroušek, agenta,
— za špansko v lado S. Martínez-Lage Sobredo, agent,
— za francosko v lado G. de Bergues in N. Rouam, agenta,
— za nizozemsko v lado B. Koopman in C. Wissels, agentki,
— za portugalsko v lado L. Inez Fernandes, agent, skupaj z N. Sanchom Lampreiajem, odvetnikom,
— za Evropsko ko misijo H. Støvlbæk in K.-P. Wojcik, agenta,
2 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 31. januarja 2013
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 5(3) in 6, točka (a), Direktive 
Evropskega parlamenta in Sveta 2005 /36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih 
kvalifikacij (UL L 255, str. 22).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru sodnega postopka z aradi m alomarnosti pri opravljanju poklica, ki 
poteka z oper K. Konstantinidesa na predlog Landesärztekamme r H essen (hessenska z dravniška 
zbornica).
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodnih izjavah 3, 8 in 11 D irektive 2005 /36 je navedeno:
„(3)Zagotovilo, ki g a da je ta dir ektiva osebam, ki s o pridobile svoje poklicne kvalifikacije v eni državi 
članici, da b odo imele dostop do istega poklica in ga opravljale v drugi državi članici z enakimi 
pravicami, kot jih imajo dr žavljani te dr žave, ne vp liva na obveznost migranta, da i zpolni vse 
nediskriminatorne pogoje za opravljanje poklica, ki j ih lahko d oloči ta dr žava članica, če so 
objektivno u pravičeni in sorazmerni.
[…]
(8) Za ponudnika storitev b i morala veljati disciplinska p ravila države članice gostiteljice, neposredno 
in posebej povezana s poklicnimi kvalifikacijami, kot so opredelitev p oklica, področje dejavnosti, 
ki jih poklic zajema ali ki s o rezervirane za ta poklic, uporaba poklicnih nazivov ter huda 
malomarnost pri opravljanju poklica, ki j e neposredno in posebno p ovezana z zaščito potrošnikov 
in varnostjo.
[…]
(11) Države članice naj bi za poklice, za ka tere se uporablja splošni sistem p riznavanja kv alifikacij (v 
nadaljnjem b esedilu: splošni sistem), ohranile pravico, da d oločijo m inimalno ra ven kv alifikacij, 
potrebno z a zagotovitev ka kovosti storitev, ki s e opravljajo na njihovem o zemlju. […] Splošni 
sistem p riznavanja pa dr žavam č lanicam n e on emogoča, da z a osebo, ki n a njenem o zemlju 
opravlja p oklic, uporabijo p osebne zahteve gl ede u porabe p oklicnih p ravil, upravičenih 
s splošnim javnim interesom. Ta pravila se na primer nanašajo na organizacijo poklica, poklicne 
standard e, vključno s tistimi o etiki, nadzoru in odgovornosti. […]“
4 Člen 1 Direktive 2005 /36, naslovljen „Namen“, določa:
„Ta dir ektiva določa pravila, v skladu s katerimi država članica, ki p ogojuje dostop do reguliranih 
poklicev ali njihovo opravljanje na svojem o zemlju s posebnimi poklicnimi kvalifikacijami (v nadaljnjem 
besedilu: država članica gostiteljica), priznava poklicne kv alifikacije, pridobljene v eni ali več dr žavah 
članicah (v nadaljnjem b esedilu: država članica izvora), ki o mogočajo imetniku n avedenih kv alifikacij, 
da tam opravlja isti poklic, kot zadosten pogoj za dostop do in opravljanje tega poklica.“
ECLI:EU:C:2013 :542 3SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
5 Člen 3 te dir ektive, naslovljen „Opredelitev p ojmov“, v odstavku 1 določa:
„Za namene te dir ektive se uporabljajo naslednje opredelitve p ojmov:
[…]
b) ‚poklicne kvalifikacije‘: kvalifikacije, ki s e izkazujejo z dokazili o formalnih kv alifikacijah, potrdilom 
o kompe tenci, navedenim v členu 11(a)(i), in/ali poklicnimi izkušnjami;
[…]“
6 Člen 4 navedene dir ektive, naslovljen „Učinki priznavanja“, v odstavku 1 določa:
„Priznavanje poklicnih kv alifikacij s strani države č lanice gostiteljice omogoča prosilcu dostop do 
tistega poklica v tej državi članici, za ka terega je usposobljen v državi članici izvora, in da g a opravlja 
v državi članici gostiteljici pod enakimi pogoji, kot veljajo za njene državljane.
[…]“
7 V n aslovu II te dir ektive, naslovljenem „Svoboda o pravljanja poklica“, člen 5, naslovljen „Načelo 
svobode opravljanja storitev“ določa:
„1.Brez poseganja v posebne določbe zakono daje Skupnosti in v člena 6 in 7 te dir ektive, države 
članice ne smejo iz kakršnega ko li razloga, povezanega s poklicnimi kvalifikacijami, omejevati svobode 
opravljanja storitev v drugi državi članici:
(a) če je ponudnik storitev zakonito ustanovljen v državi članici za namene opravljanja istega poklica 
v tej državi članici (v nadaljnjem b esedilu: država članica sedeža) […]
[…]
2. Določbe tega naslova se uporabljajo le, kadar p onudnik storitev o pravlja storitve n a ozemlju dr žave 
članice gostiteljice, da b i občasno in priložnostno o pravljal poklic iz odstavka 1.
Občasna in priložnostna narava opravljanja storitev se oceni za vsak primer posebej, predvsem gl ede na 
trajanje, pogostnost, rednost in stalnost.
3. Kadar p onudnik storitev o pravlja storitve dr ugje, zanj veljajo poklicna pravila poklicne, zakonske ali 
upravne narave, neposredno p ovezana s poklicnimi kvalifikacijami, kot je opredelitev p oklica, uporaba 
nazivov in huda m alomarnost pri opravljanju poklica, ki j e neposredno in izrecno p ovezana z zaščito 
potrošnikov in varnostjo, kot tudi di sciplinske d oločbe, ki s e uporabljajo v državi članici gostiteljici za 
strokovnjake, ki o pravljajo isti poklic v tej državi članici.“
8 Člen 6 Direktive 2005 /36, naslovljen „Izjeme“ določa:
„Država članica gostiteljica v skladu s členom 5(1) oprosti ponudnike storitev s sedežem v drugi državi 
članici obveznosti, ki j ih nalaga osebam tega poklica s sedežem n a svojem o zemlju, v zvezi z:
a) odobritvijo, registracijo ali članstvom v poklicni organizaciji ali organu. Države članice lahko, da b i 
olajšale uporabo veljavnih disciplinskih določb na svojem o zemlju v skladu s členom 5(3), določijo 
bodisi avtomatično z ačasno r egistracijo bodisi pro-forma članstvo v taki poklicni organizaciji ali 
organu, če taka registracija ali članstvo ne zadržuje ali otežuje na ka kršen ko li način opravljanja 
storitev in ne pomeni kakršnih ko li dodatnih stroškov za ponudnika storitev. […]
4 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
[…]“
9 V naslovu III n avedene dir ektive, naslovljenem „Svoboda u stanavljanja“, člen 13, naslovljen „Pogoji za 
priznavanje“, v odstavku 1 določa:
„Če se za dostop do in opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici zahtevajo posebne 
poklicne kv alifikacije, pristojni organ te dr žave č lanice dovoli dostop do in opravljanje tega poklica 
pod enakimi pogoji, ko t ve ljajo za dr žavljane te dr žave č lanice, prosilcem, ki i majo p otrdilo 
o kompe tenci ali dokazila o formalnih kv alifikacijah, ki j ih zahteva druga država članica za dostop do 
in opravljanje tega poklica na njenem o zemlju.
[…]“
Nemško p ravo
Pravilnik o zdravniški tarifi
10 Pravilnik o zdravniški tarifi je (G ebührenordnung für Ärzte) je pravilnik zveznega m inistrstva za 
zdravje. Člen 1 tega pravilnika, naslovljen „Področje uporabe“, določa:
„1.Plačilo za strokovno d elo zdravnikov je določeno v skladu s tem p ravilnikom, razen če zvezni zakon 
ne določa drugače.
2. Zdravnik lahko p lačilo obračuna le za storitve, ki s o potrebne za me dicinsko p otrebno z dravstveno 
oskrbo v skladu s pravili me dicinske s troke. Storitve, ki p resegajo okvir me dicinsko p otrebne 
zdravstvene oskrbe, lahko o bračuna le, če so bile zagotovljene na zahtevo dolžnika.“
11 Člen 2 tega pravilnika, naslovljen „Dogovor o odstopanju“, določa:
„1.Po dogovoru se lahko d oloči tarifa, ki o dstopa od tega pravilnika. […]
2. Dogovor iz prvega stavka p rejšnjega odstavka s kleneta pisno z dravnik in dolžnik po posvetovanju 
pred izvedbo me dicinskega posega. […]
[…]“
12 Člen 6 navedenega pravilnika, naslovljen „Plačilo drugih storitev“, v odstavku 2 določa:
„Neodvisni zdravstveni posegi, ki n iso vključeni v tarifni seznam, se lahko o bračunajo ustrezno 
enakovrednim posegom s seznama, pri čemer se enakovrednost ocenjuje glede narave, stroškov in časa 
izvedbe posega.“
Zakon d ežele Hessen o zdravstvenih poklicih
13 Člen 2(1) zakona d ežele H essen o poklicnih o rganizacijah, o pravljanju p oklica, nadaljnjem 
izobraževanju in pristojnosti poklicnih sodišč za zdravnike, zobozdravnike, veterinarje, farmacevte, 
psihološke p sihoterapevte in psihoterapevte za otroke in m ladostnike ( Hessisches Gesetz ü ber die 
Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die W eiterbildung und di e Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte,
ECLI:EU:C:2013 :542 5SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
 Zahnärzte, A potheker, p sychologischen P sychotherapeuten u nd K inder- u nd 
Jugendlichenpsychotherapeuten), kakor je bil spremenjen z zakono m z dne 15. septembra 2011 ( v 
nadaljevanju: hessenski zakon o zdravstvenih poklicih), določa:
„Člani navedenih zbornic so vsi:
1) zdravniki,
[…]
ki svoje dejavnosti opravljajo v deželi Hessen.
[…].“
14 Člen 3 tega zakona določa:
„1.Zdravstveni delavci, ki ko t državljani države č lanice Evropske u nije ali druge dr žave p ogodbenice 
Sporazuma o Evropskem g ospodarskem p rostoru [z dne 2. maja 1992 ( UL 1994 , L 1, str 3)] […] 
v okviru področja uporabe tega zakona opravljajo dejavnosti začasno a li občasno v skladu s svobodo 
opravljanja storitev, kot ga določa pravo Skupnosti, in zato nimajo sedeža v Nemčiji, ne glede na 
člen 2(1), prvi stavek, tega zakona niso člani ustreznih poklicnih zbornic, če imajo sedež poklicne 
dejavnosti v drugi članici Evropske u nije ali dr ugi dr žavi pogodbenici Sporazuma o Evropskem 
gospodarskem p rostoru. Storitev m ora b iti opravljena v okviru poklicne napotitve iz člena 2(1), prvi 
stavek, tega zakona.
[…]
3. Glede opravljanja storitev imajo zdravstveni delavci iz odstavka 1 tega člena enake p ravice in 
obveznosti kot zdravstveni delavci iz člena 2(1), prvi stavek, tega zakona. Zanje zlasti veljajo pravice in 
obveznosti iz členov 22 ter 23 (vestno o pravljanje poklica, nadaljnje izobraževanje, opravljanje dežurne 
in ar hivske s lužbe) in m orajo spoštovati poklicna, zakonska in upravna pravila ra vnanja v skladu 
s členom 5(3) Direktive 2005 /36. Smiselno s e uporabljajo ko deksi deontologije, sprejeti na podlagi 
členov 24 in 25, in šesti oddelek tega zakona.“
15 Člen 49(1), prvi stavek, hessenskega zakona o zdravstvenih poklicih določa, da s e za vsako n eizpolnitev 
poklicnih obveznosti člana zadevne zbornice začne pravni postopek. G lede navedenega člen 50 t ega 
zakona določa, da s e v teh postopkih lahko izrečejo ukrepi opomina, graje, začasnega odvzema volilne 
pravice, globe do višine 50.000 EUR i n ugotovitve, da j e član zadevne zbornice nevreden opravljanja 
poklica.
Kodeks zdravniške d eontologije dežele Hessen
16 Kodeks z dravniške d eontologije d ežele H essen je s prejela z dravniška z bornica n a p odlagi 
členov 24 in 25 h essenskega zakona o zdravstvenih poklicih. T a ko deks d oloča poklicne obveznosti 
zdravnikov in v skladu s preambulo ohranja in spodbuja zaupanje me d zdravnikom in pacientom, 
zagotavlja ka kovost zdravstvene d ejavnosti v interesu javnega zdravja ter svobodo in u gled 
zdravniškega p oklica ter spodbuja p rimerno ra vnanje z dravstvenih d elavcev i n o dvrača o d 
neprimernega.
6 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
17 Člen 12 n avedenega ko deksa, naslovljen „Honorarji in dogovori o plačilih“, določa:
„1.Honorarji so sorazmerni. Brez poseganja v veljavnost dr ugih zakonskih določb se honorarji 
računajo na podlagi pravilnika o zdravniški tarifi. Zdravnik ne sme n eupravičeno u porabiti nižjih tarif 
od tistih, ki s o določene v navedenem p ravilniku o zdravniški tarifi. V primeru sklenitve d ogovora 
o honorarjih zdravnik upošteva finančni položaj dolžnika.
[…]
3. Deželna zdravniška z bornica n a zahtevo z ainteresirane strani poda m nenje o ustreznosti 
honorarjev.“
18 Člen 27 n avedenega ko deksa, naslovljen „Dovoljene informacije in oglaševanje v nasprotju s poklicno 
etiko“, določa:
„1.Cilj teh določb je zagotoviti varstvo pacientov s primernimi ter ustreznimi informacijami in izogniti 
se vsakršnemu trženju zdravniškega poklica v nasprotju s samopodobo zdravnika.
2. Zdravnik lahko n a podlagi tega načela posreduje objektivne poklicne informacije.
3. Zdravnikom je prepovedano v sakršno o glaševanje v nasprotju s poklicno e tiko. Oglaševanje je 
vsekakor v nasprotju s poklicno e tiko, če je bodisi po vsebini bodisi po obliki hvalisavo, zavajajoče ali 
primerjajoče. Zdravnik ne sme s podbujati drugih oseb k takem u oglaševanju niti dopustiti, da dr uge 
osebe tako ra vnajo. Ta določba ne vp liva na prepovedi v zvezi z oglaševanjem i z dr ugih pravnih 
predpisov.
[…]“
19 Poglavje D, točka 13, kodeksa zdravniške d eontologije dežele Hessen, naslovljeno „Čezmejna zdravniška 
dejavnost zdravnikov s sedežem v drugih dr žavah Evropske u nije“, določa:
„Če zdravnik, ki i ma sedež ali opravlja svojo poklicno d ejavnost v drugi državi članici Evropske u nije, 
začasno o pravlja zdravstveno d ejavnost s področja uporabe tega ko deksa in zato nima sedeža 
v Nemčiji, mora ra vnati v skladu z določbami tega ko deksa. To ve lja tudi takrat, ko s e zdravnik omeji 
na pospeševanje svoje dejavnosti v okviru področja uporabe tega ko deksa. O svoji dejavnosti lahko 
obvešča samo v obsegu, v katerem j e to dovoljeno s tem ko deksom.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
20 Grški zdravnik K. Konstantinides je pridobil naziv doktor me dicine leta 1981 v Atenah (G rčija). Med 
drugim je bil v obdobju od 1986 d o 1990 p rimarij na androloškem o ddelku u niverzitetne klinike 
v Atenah, od leta 1990 p a dela ko t zasebnik v svoji ordinaciji Andrology Institute Athens (Androloški 
inštitut Atene). K. Konstantinides je član atenske in grške zdravniške zbornice in ima sedež v Atenah.
21 V celotnem o bdobju od leta 2006 d o 2010 j e K. Konstantinides prihajal povprečno z a da n ali dva na 
mesec v Nemčijo, kjer je na območju pod pristojnostjo hessenske z dravniške z bornice izvajal 
androloške kir urške p osege v sklopu ambulantne kir urgije zdravstvenega centra E lisabethenstift 
v Darmstadtu (Nemčija). Dejavnost K. Konstantinidesa je bila omejena izključno n a opravljanje visoko 
specializiranih kir urških posegov, druge storitve v zvezi s posegom, kot sta dogovarjanje o posvetih ali 
postoperativna nega, pa je opravljalo osebje tega zdravstvenega centra.
ECLI:EU:C:2013 :542 7SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
22 K. Konstantinides je avgusta 2007 u spešno o periral pacienta v okviru ambulantnega posega, 
opravljenega v navedenem z dravstvenem c entru. Hessenska zdravniška zbornica je na podlagi pritožbe 
tega pacienta, ki j e izpodbijal račun, ki m u ga je izdal K. Konstantinides, izvedla preiskavo, ki j e privedla 
do uvedbe disciplinskega postopka z oper tega zdravnika p red predložitvenim sodiščem z aradi kr šitve 
pravilnika o zdravniški tarifi in prepovedi oglaševanja v nasprotju s poklicno e tiko.
23 Ta disciplinski postopek je bil uveden, ker je K. Konstantinides „obračunal poseg v okviru dogovora 
o honorarjih, pri čemer je uporabil tarifno š tevilko, ki n i bila prosto dogovorjena me d strankama“, in 
ker je malomarno o pravljal poklic v smislu določb člena 12 ko deksa zdravniške d eontologije dežele 
Hessen v povezavi s členi 2, 6(2) in 12 p ravilnika o zdravniški tarifi. Hessenska zdravniška zbornica je 
ocenila, da s o bili izpodbijani honorarji čezmerni in da j e to opravičevalo disciplinski ukrep.
24 V skladu z informacijami, ki j ih je predložilo predložitveno s odišče, je K. Konstantinides zato, ker za 
izvedeno o peracijo ni ustrezne tarifne številke, zanjo izdal račun v skupni višini 6 395 ,96 EUR, pri 
čemer je po analogiji uporabil kot osnovno t arifo dr ugo tarifno š tevilko, povišano s količnikom 16 ,2, 
in dr uge tarifne številke, nekatere me d njimi prav tako p o analogiji, vse pa povišane za ra zlične 
količnike. K. Konstantinides je trdil, da s o bili ti količniki povišanja uporabljeni v skladu z dogovorom 
o odstopanju, ki g a je sklenil s pacientom.
25 Glede kr šitve p repovedi o glaševanja v nasprotju s poklicno e tiko h essenska z dravniška z bornica 
K. Konstantinidesu očita, da j e z oglaševanjem v nasprotju s poklicno e tiko kr šil člen 27 ko deksa 
zdravniške d eontologije dežele Hessen. Natančneje, zdravniku o čita, da j e na svoji spletni strani svojo 
dejavnost, ki j o je izvajal v zdravstvenem c entru Elisabethenstift v Darmstadtu, oglaševal z uporabo 
izrazov „nemški inštitut“ in „evropski inštitut“, čeprav jih je v tem z dravstvenem c entru izvajal le 
„občasno“ in „priložnostno“ in pri tem n i imel na voljo prave b olnišnične infrastrukture ter kljub temu 
da te operacije niso bile izvedene v okviru javne organizacije ali znanstvene organizacije pod javnim 
nadzorom.
26 Hessenska zdravniška zbornica me ni, da č len 3(1) in (3) hessenskega zakona o zdravstvenih poklicih, ki 
je K. Konstantinidesu nalagal spoštovanje ko deksa zdravniške d eontologije dežele Hessen, sprejetega 
z uporabo členov 24 in 25 t ega zakona, pravilno p renaša določbe D irektive 2005 /36, zlasti 
členov 5 in 6, in je tako skladen s pravom U nije.
27 K. Konstantinides trdi, da v skladu z načelom svobode opravljanja storitev svojo dejavnost v Nemčiji 
opravlja občasno in priložnostno in se zato zanj ne uporabljajo nemška p ravila deontologije. Meni, da 
bi morali očitki nemških poklicnih organizacij, kot so tisti iz zadeve v glavni stvari, biti naslovljeni na 
„pristojni organ dr žave izvora“, torej v obravnavani zadevi na atensko z dravniško z bornico. Podredno 
K. Konstantinides ugovarja očitkom zoper sebe.
28 Predložitveno s odišče poudarja, da j e treba ugotoviti, ali vsebina členov 12 in 27 ko deksa zdravniške 
deontologije dežele H essen, ko t se ra zlaga v smislu člena 5(3) Direktive 2005 /36, ustreza cilju 
navedenega člena 5. V zvezi s tem p redložitveno s odišče resno d vomi o tem, da p ravila za izračun 
honorarjev iz člena 12 tega zakona in pravila o prepovedi oglaševanja v nasprotju s poklicno e tiko iz 
njegovega člena 27(1) in (3) spadajo na področje uporabe člena 5(3) te dir ektive.
29 Navedeno s odišče poleg tega me ni, da m ora dr žava gostiteljica na podlagi člena 5(3) Direktive 2005 /36 
razlikovati me d ponudniki, ki n a njenem o zemlju dejavnost opravljajo občasno i n priložnostno, in 
strokovnimi delavci, ki t am opravljajo isti poklic, kar p a naj ne bi bilo zagotovljeno, če se disciplinska 
pravila te dr žave č lanice za navedene ponudnike s plošno u porabljajo. Zato dvomi o skladnosti 
člena 3(1) in (3) hessenskega zakona o zdravstvenih poklicih s pravom U nije.
8 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
30 V teh okoliščinah je Berufsgericht f ür H eilberufe bei dem Ve rwaltungsgericht G ießen prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ta vp rašanja:
„[Vprašanja, ki s e nanašajo na člen 5(3) Direktive 2005 /36]:
1. Ali spada d oločba člena 12(1) […] kodeksa zdravniške [deontologije dežele Hessen] k poklicnim 
pravilom, pri ka terih se sme v primeru njihove kr šitve s strani ponudnika s toritev v državi 
gostiteljici izvesti disciplinski p ostopek pred poklicnim sodiščem z aradi h ude malomarnosti pri 
opravljanju poklica, ki j e neposredno in izrecno p ovezana z zaščito potrošnikov in varnostjo?
2. Če je odgovor na to vp rašanje pritrdilen: ali to velja tudi, če za operacijo, ki j o je opravil ponudnik 
storitev (v obravnavanem p rimeru zdravnik), v [pravilniku o ] zdravniški tarifi države gostiteljice ne 
obstaja tarifna številka?
3. Ali spadajo določbe o oglaševanju, ki j e v nasprotju s poklicno e tiko ( člen 27, od (1) do (3), 
v povezavi z oddelkom D, točka 13, [kodeksa zdravniške d eontologije d ežele H essen]), 
k poklicnim p ravilom, pri ka terih se sme v primeru njihove kr šitve s strani ponudnika s toritev 
v državi gostiteljici izvesti di sciplinski p ostopek p red p oklicnim s odiščem z aradi h ude 
malomarnosti pri opravljanju poklica, ki j e neposredno in izrecno p ovezana z zaščito potrošnikov 
in varnostjo?
[Vprašanje, ki s e nanaša na člen 6, prvi stavek, točka (a) Direktive 2005 /36]:
4. Ali pomenijo zakono dajne spremem be člena 3(1) in (3) hessenskega zakona o [zdravstvenih 
poklicih], sprejete zaradi p renosa Direktive 2005 /36/ES, ustrezen prenos zgoraj navedenih določb 
Direktive 2005 /36/ES, ko d oločajo, da s e za ponudnike s toritev ( v obravnavanem p rimeru: 
zdravnice in zdravnike), ki v državi gostiteljici občasno d elujejo v okviru svobode opravljanja 
storitev n a podlagi člena 57 PD EU […], v celoti uporabljajo tako me rodajni […] ko deksi 
[deontologije] kot tudi določbe o pristojnosti poklicnih sodišč iz šestega oddelka [tega zakona]?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Vprašanja od 1 do 3
31 Z vp rašanji od 1 do 3 predložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 5(3) Direktive 2005 /36 
razlagati tako, da n acionalna pravila – ko t sta po eni strani člen 12(1) kodeksa zdravniške d eontologije 
dežele Hessen, v skladu s katerim m orajo biti honorarji sorazmerni, in ra zen če zakonske d oločbe 
določajo dr ugače, izračunani na podlagi uradne zdravniške tarife, in po dr ugi strani člen 27(3) tega 
kodeksa, ki z dravnikom p repoveduje oglaševanje v nasprotju s poklicno e tiko – spadajo na njegovo 
področje uporabe.
32 V zvezi s pravili za izračun honorarjev, upoštevnimi v zadevi v glavni stvari, je treba opozoriti, da j e 
predložitveno s odišče pojasnilo, da j e treba člen 12 ko deksa zdravniške d eontologije dežele Hessen 
razumeti v povezavi zlasti s členom 6(2) pravilnika o zdravniški tarifi, v skladu s katerim se neodvisni 
zdravstveni posegi, ki n iso vključeni na tarifni seznam, lahko o bračunajo ustrezno e nakovrednim 
posegom z navedene liste, pri čemer se enakovrednost ocenjuje glede na naravo, stroške in čas izvedbe 
posega.
ECLI:EU:C:2013 :542 9SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
33 Iz člena 1 Direktive 2005 /36 izhaja, da j e njen cilj določiti pravila, v skladu s katerimi država članica, ki 
pogojuje dostop do reguliranih poklicev a li njihovo opravljanje na svojem o zemlju s posebnimi 
poklicnimi kvalifikacijami, priznava poklicne kv alifikacije, pridobljene v eni ali več državah članicah, ki 
omogočajo imetniku n avedenih kv alifikacij, da t am opravlja isti poklic, kot zadosten pogoj za dostop do 
tega poklica in njegovo opravljanje.
34 Glede ustanavljanja v državi članici gostiteljici, kot ga urejajo določbe naslova III n avedene dir ektive, 
njen člen 13 d oloča, da dr žava članica gostiteljica dovoli dostop do zadevnega reguliranega poklica in 
njegovo opravljanje pod enakimi pogoji, ko t ve ljajo za dr žavljane, prosilcem, ki i majo potrdilo 
o kompe tenci ali dokazila o formalnih kv alifikacijah, ki j ih zahteva druga država članica za dostop do 
tega poklica ali njegovo opravljanje na njenem o zemlju. Tako p riznavanje poklicnih kv alifikacij torej 
zadevni osebi omogoča poln dostop do reguliranega poklica v državi članici gostiteljici in njegovo 
opravljanje pod enakimi pogoji, ko t ve ljajo za dr žavljane, pri čemer ta dostop zajema pravico do 
uporabe poklicnega naziva, ki g a predvideva ta država članica.
35 V o kviru svobode opravljanja storitev, ko t je urejena z določbami naslova II D irektive 2005 /36, 
člen 5(1) navedene dir ektive, ko p onudnik storitev o pravlja storitve n a ozemlju dr žave č lanice 
gostiteljice, da b i občasno i n priložnostno o pravljal poklic pod izvirnim p oklicnim n azivom, določa 
načelo, v skladu s katerim dr žave članice ne smejo iz razlogov, povezanih s poklicnimi kvalifikacijami, 
omejevati svobode opravljanja, če je ponudnik storitev z akonito ustanovljen v drugi državi članici za 
namene opravljanja istega poklica v njej.
36 Člen 5(3) Direktive 2005 /36 v natančno t eh okoliščinah zahteva, da z a ponudnika, kadar p oklicne 
dejavnosti opravlja občasno i n priložnostno, veljajo poklicna pravila poklicne, zakonske a li upravne 
narave, neposredno p ovezana z njegovimi poklicnimi kvalifikacijami, in di sciplinske d oločbe, ki s e 
uporabljajo v državi članici gostiteljici za strokovnjake, ki v njej opravljajo isti poklic.
37 Jasno j e treba navesti, da g re za disciplinske d oločbe, ki ka znujejo nespoštovanje poklicnih pravil iz 
člena 5(3) Direktive 2005 /36, kot je navedeno v uvodni izjavi 8 navedene dir ektive.
38 V zvezi z vsebino n avedenih pravil, ki m orajo biti neposredno p ovezana s poklicnimi kvalifikacijami, 
člen 5(3) Direktive 2005 /36 n avaja pravila, ki s e nanašajo na opredelitev p oklica, uporabo nazivov in 
hudo malomarnost pri opravljanju poklica, ki j e neposredno in izrecno p ovezana z zaščito potrošnikov 
in varnostjo. V uvodni izjavi 8 te dir ektive so navedena tudi pravila o področju dejavnosti, ki j ih poklic 
zajema ali ki s o rezervirane za ta poklic.
39 Iz cilja in namena ter splošne sistematike D irektive 2005 /36 je ra zvidno, da č len 5(3) te dir ektive 
zajema samo tista od poklicnih pravil, ki s o neposredno p ovezana z opravljanjem me dicinske stroke in 
katerih nespoštovanje ogroža zaščito pacientov.
40 Iz tega sledi, da n iti pravila za izračunavanje honorarjev n iti pravilo, ki z dravnikom p repoveduje 
oglaševanje v nasprotju s poklicno e tiko, kot so uporabljena v zadevi v glavni stvari, niso poklicna 
pravila, neposredno i n posebej povezana s poklicnimi kvalifikacijami, ki s e nanašajo na dostop do 
zadevnega reguliranega poklica v smislu člena 5(3) Direktive 2005 /36.
41 Zato je treba ugotoviti, da n acionalna pravila, kot sta tisti iz člena 12(1) in 27(3) kodeksa zdravniške 
deontologije dežele Hessen, ne spadajo na stvarno p odročje uporabe člena 5(3) Direktive 2005 /36.
42 V postopku s odelovanja me d nacionalnimi sodišči in Sodiščem, uvedenem s členom 267 PD EU, je 
naloga Sodišča, da da n acionalnemu sodišču ko risten odgovor, ki m u bo omogočil rešitev s pora, 
o katerem o dloča. Za to mora Sodišče po potrebi preoblikovati predložena vp rašanja (glej zlasti sodbi 
z dne 17. julija 1997 v zadevi Krüger, C-334/95, Recueil, str. I-4517 , točki 22 in 23, in z dne 
14. oktobra 2010 v zadevi Fuß, C-243/09, ZOdl., str. I-9849 , točka 39 in navedena sodna praksa). Pri 
tem l ahko S odišče iz vseh elementov, ki j ih je predložilo nacionalno s odišče, in zlasti iz obrazložitve
10 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
 predložitvene odločbe, ob upoštevanju predmeta spora v glavni stvari i zbere pravila in načela prava 
Unije, ki j ih je treba ra zložiti (glej v tem s mislu zlasti sodbi z dne 29. novembra 1978 v zadevi 
Redmond, 83/78, Recueil, str. 2347 , točka 26; z dne 23. oktobra 2003 v zadevi Inizan, C-56/01, 
Recueil, str. I-12403 , točka 34, in zgoraj navedeno s odbo Fuß, točka 40).
43 Glede tega je treba poudariti, da j e treba v okoliščinah, ko t so tiste, ki s o sporne v zadevi v glavni stvari, 
in ob upoštevanju ugotovitev iz točk 40 in 41 t e sodbe skladnost zadevne zakono daje v postopku 
v glavni stvari s pravom U nije preučiti glede na načelo svobode opravljanja storitev z člena 56 PD EU, 
in ne glede na Direktivo 2005 /36.
44 V zvezi s tem i z ustaljene sodne prakse izhaja, da č len 56 PD EU ne zahteva samo odprave v sakršne 
diskriminacije izvajalca storitev z aradi n jegovega dr žavljanstva ali zaradi o koliščine, da i ma sedež 
v drugi državi članici kot tisti, v kateri bo storitev o pravljena, ampak tudi odpravo vsakršne omejitve, 
tudi če se ta omejitev u porablja brez razlikovanja za nacionalne ponudnike in ponudnike iz dr ugih 
držav članic, če prepoveduje, ovira a li zmanjšuje privlačnost dejavnosti ponudnika s sedežem v drugi 
državi članici, kjer ta zakonito opravlja podobne storitve (sodba z dne 19. decembra 2012 v zadevi 
Komisija proti Belgiji, C-577/10, točka 38 in navedena sodna praksa).
45 Prav tako je treba poudariti, da p ojem o mejitve zajema zlasti ukrepe dr žave članice, ki č eprav ve ljajo 
brez razlikovanja, vplivajo na svobodo opravljanja storitev v drugih dr žavah članicah (glej v tem s mislu 
zlasti sodbo z dne 29. marca 2011 v zadevi Komisija proti Italiji, C-565/08, ZOdl., str. I-2101 , 
točka 46 in navedena sodna praksa).
46 V zadevi v glavni stvari n i sporno, da s e zadevne določbe uporabljajo brez razlike za vse zdravnike, ki 
opravljajo storitve n a ozemlju dežele Hessen.
47 Poleg tega je treba spomniti, da u reditev dr žave članice ne pomeni omejitve v smislu PD EU zgolj zaradi 
dejstva, da dr uge dr žave č lanice uporabljajo pravila, ki s o m anj stroga ali ekono msko z animivejša za 
ponudnike p odobnih storitev, ki i majo sedež na njihovem o zemlju (glej zgoraj navedeno s odbo 
Komisija proti Italiji, točka 49 in navedena sodna praksa).
48 Obstoja omejitve v smislu Pogodbe torej ni mogoče izpeljati le iz dejstva, da m orajo zdravniki 
s sedežem v drugih dr žavah članicah od Zvezne republike N emčije pri izračunu svojih honorarjev za 
storitve, ki s o jih opravili na ozemlju dežele Hessen, spoštovati pravila, ki s e uporabljajo na tem 
ozemlju.
49 Vendar b i ob odsotnosti kakršne ko li prožnosti sporne ureditve – kar m ora p reveriti nacionalno 
sodišče – uporaba take u reditve, ki b i lahko o dvračilno u činkovala na zdravnike iz drugih dr žav članic, 
lahko p omenila omejitev v smislu Pogodbe.
50 V zvezi z upravičenostjo take o mejitve so v skladu z ustaljeno s odno p rakso nacionalni ukrepi, ki l ahko 
ovirajo ali naredijo m anj privlačno i zvrševanje temeljnih svoboščin, zagotovljenih s Pogodbo, lahko 
dovoljeni zgolj, če uresničujejo cilje v javnem i nteresu, če so primerni za zagotovitev u resničitve teh 
ciljev in če ne presegajo tega, kar j e nujno z a njihovo uresničitev (glej zlasti sodbo dne 16. aprila 2013 
v zadevi Las, C-202/11, točka 23 in navedena sodna praksa).
51 Glede tega m ora p redložitveno s odišče preučiti, ali sporna ureditev iz zadeve v glavi stvari – ob 
predpostavki, da n jena uporaba v okoliščinah, ko t so opisane v predložitveni odločbi, pomeni omejitev 
svobode opravljanja storitev – temelji na cilju v javnem i nteresu. Na splošno je treba poudariti, da s ta 
varovanje zdravja in življenja ljudi, kot to določa člen 36 PD EU, ter varstvo potrošnikov dva od ciljev, 
ki jih je mogoče šteti za nujne razloge v splošnem i nteresu in bi lahko u pravičili omejitev svobode 
opravljanja storitev (glej v tem s mislu zlasti sodbi z dne 5. decembra 2006 v zadevi Cipolla in dr ugi, 
C-94/04 in C-202/04, ZOdl., str. I-11421 , točka 64 in navedena sodna praksa, ter z dne 8. novembra 
2007 v zadevi Ludwigs-Apotheke, C-143/06, ZOdl., str. I-9623 , točka 27 in navedena sodna praksa).
ECLI:EU:C:2013 :542 11SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
52 V zvezi z vprašanjem, ali je taka u reditev, utemeljena na cilju javnega interesa, primerna za zagotovitev 
uresničitve želenega cilja doseganja cilja in ne presega tega, kar j e nujno z a njegovo uresničitev, mora 
predložitveno s odišče preveriti, ali ta ureditev resnično z agotavlja dosledno in sistematično d osego tega 
cilja. Pri analizi sorazmernosti je treba upoštevati zlasti težo predvidene sankcije.
53 Tako m ora p redložitveno s odišče preveriti, ali gre pri sporni ureditvi iz zadeve v glavni stvari z a 
omejitev v smislu člena 56 PD EU, in če gre, ali ta ureditev sledi cilju v javnem i nteresu, je ustrezna za 
zagotovitev n jegove u resničitve in ne presega tega, kar j e nujno z a uresničitev zastavljenega cilja.
54 Glede oglaševanja v nasprotju s poklicno e tiko č len 27(3) ko deksa zdravniške d eontologije dežele 
Hessen splošno d oloča, da j e zdravnikom p repovedano v sakršno o glaševanje v nasprotju s poklicno 
etiko.
55 V obravnavani zadevi ne gre za popolno p repoved oglaševanja ali kakšne posebne oblike o glaševanja. 
Navedeni člen 27(3) ne prepoveduje oglaševanja zdravstvenih storitev, temve č zahteva, da v sebina 
takega oglaševanja ni v nasprotju s poklicno e tiko.
56 Čeprav ne določa popolne prepovedi oglaševanja ali kakšne posebne oblike o glaševanja, kar v skladu 
z ustaljeno s odno p rakso lahko s amo po sebi pomeni omejitev svobode opravljanja storitev (glej me d 
drugim sodbo z dne 17. julija 2008 v zadevi Corporación D ermoestética, C-500/06, ZOdl., str. I-5785 , 
točka 33 in n avedena sodna praksa), lahko u reditev, ki d oloča prepoved gl ede vsebine oglasa 
v nasprotju s poklicno e tiko, kot je člen 27(3) ko deksa zdravniške d eontologije dežele Hessen, ki j e 
v določeni me ri dvoumna, pomeni oviro za svobodno o pravljanje zadevnih zdravstvenih storitev.
57 Zato, kot je v točki 68 sklepnih predlogov poudaril generalni pravobranilec, je lahko n ediskriminatorna 
uporaba za strokovnjake me dicinske stroke s sedežem v drugi državi članici nacionalnih ali regionalnih 
pravil, ki gl ede me rila, ki s e nanaša na poklicno e tiko, zajemajo pogoje, pod ka terimi lahko t ak 
strokovnjak pospešuje svojo dejavnost na zadevnem p odročju, upravičena zaradi n ujnih ra zlogov 
v javnem i nteresu, ki s e nanašajo na varovanje javnega zdravja in varstvo potrošnikov, če, kar m ora 
preveriti predložitveno s odišče, je morebitna uporaba sankcij zoper strokovnjaka, ki s vobodno o pravlja 
storitve, sorazmerna ravnanju, očitanemu zadevni osebi.
58 Glede na navedeno je treba na vp rašanja od 1 do 3 odgovoriti, da j e treba člen 5(3) Direktive 2005 /36 
razlagati tako, da n acionalna pravila, kot sta po eni strani tisto iz člena 12(1) ko deksa zdravniške 
deontologije dežele Hessen, v skladu s katerim m orajo biti honorarji sorazmerni in, razen če zakonske 
določbe določajo dr ugače, izračunani na podlagi uradne zdravniške tarife, in po dr ugi strani tisto iz 
člena 27(3) tega ko deksa, ki z dravnikom p repoveduje oglaševanje v nasprotju s poklicno e tiko, ne 
spadajo na njegovo stvarno p odročje uporabe. Ve ndar m ora p redložitveno s odišče ob upoštevanju 
smernic, ki j ih je da lo Sodišče, preveriti, ali gre pri navedenih pravilih za omejitev v smislu člena 56 
PDEU, in če gre, ali sledijo cilju v javnem i nteresu, so ustrezna za zagotovitev n jegove u resničitve in 
ne presegajo tega, kar j e nujno z a uresničitev zastavljenega cilja.
Četrto vprašanje
59 S četrtim vp rašanjem p redložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je člen 6, točka (a), Direktive 2005 /36 
v nasprotju z nacionalno u reditvijo, kot je tista, ki j e sporna v zadevi v glavni stvari, v skladu s katero se 
za ponudnike, ki v državi gostiteljici občasno in priložnostno o pravljajo svoj poklic, v celoti uporabljajo 
kodeks zdravniške d eontologije dežele Hessen in pripadajoče določbe o pristojnosti poklicnih sodišč.
60 Opozoriti je treba, da j e v skladu z ustaljeno s odno p rakso postopek, uveden s členom 267 PD EU, 
instrument sodelovanja me d Sodiščem i n nacionalnimi sodišči, s katerim p rvo zagotavlja dr ugim 
razlago prava Unije, ki j o potrebujejo za rešitev o bravnavanega spora (glej me d dr ugim sodbo z dne 
27. novembra 2012 v zadevi Pringle, C-370/12, točka 83 in navedena sodna praksa).
12 ECLI:EU:C:2013 :542SODBAZDNE12.9.2013 –ZADEVAC-475/11
KONSTANTINIDES
61 V o bravnavani zadevi predložitvena odločba ne navaja no benega elementa gl ede upoštevnosti 
vprašanja, ali pravo Unije, natančneje Direktiva 2005 /36, nasprotuje uporabi vseh določb tega ko deksa 
deontologije in pripadajočih določb o pristojnosti poklicnih sodišč za rešitev spora v zadevi v glavni 
stvari.
62 Zato četrto vp rašanje ni dopustno, ker se nanaša na vse določbe navedenega ko deksa deontologije in 
pripadajoče določbe o pristojnosti poklicnih sodišč.
63 Ker je treba odgovor na to vp rašanje omejiti na sporna pravila v zadevi v glavni stvari, je treba navesti, 
da č len 6, točka (a), Direktive 2005 /36 n e predpisuje niti poklicnih pravil niti disciplinskih postopkov, 
ki se lahko u porabijo za ponudnike, temve č določa zgolj, da dr žave č lanice lahko d oločijo bodisi 
avtomatično z ačasno r egistracijo bodisi formalno č lanstvo v taki poklicni organizaciji ali organu, da b i 
olajšale uporabo disciplinskih določb v skladu s členom 5(3) navedene dir ektive.
64 Zato je treba na četrto vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 6, točka (a), Direktive 2005 /36 ra zlagati 
tako, da n e predpisuje niti poklicnih pravil niti disciplinskih postopkov, ki s e lahko u porabijo za 
ponudnike, ki v državi gostiteljici občasno in priložnostno o pravljajo svoj poklic, temve č določa zgolj, 
da dr žave č lanice lahko d oločijo bodisi avtomatično z ačasno r egistracijo bodisi formalno č lanstvo 
v taki p oklicni organizaciji ali organu, da b i olajšale uporabo di sciplinskih d oločb v skladu 
s členom 5(3) te dir ektive.
Stroški
65 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
1. Člen 5(3) Direktive E v r opskega p arlamenta in Sveta 2 0 0 5 / 3 6 / E S z dne 7. septembra 2 0 0 5 
o priznavanju poklicnih kvalifikacij je treba razlagati tako, da nacionalna pravila, kot sta po 
eni strani tisto iz člena 1 2(1) kodeksa zdravniške de ontologije de žele H essen, v skladu 
s katerim m orajo b iti honorarji sorazmerni in, razen če zakonske d oločbe določajo d rugače, 
iz računani na podlagi u radne zdravniške t arife, in po drugi strani tisto iz člena 2 7(3) tega 
kodeksa, ki zdravnikom p repoveduje oglaševanje v nasprotju s poklicno et iko, ne spadajo n a 
njegovo stvarno p odročje uporabe. Vendar m ora predložitveno sodišče ob u poštevanju 
smernic, ki jih je dalo Sodišče E v r opske u nije, preveriti, ali gre pri navedenih pravilih za 
omejitev v smislu člena 5 6 P DEU, i n če gre, ali sledijo cilju v javnem interesu, so ustrezna 
za zagotovitev n jegove u resničitve in n e p resegajo te ga, kar je n ujno z a u resničitev 
zastavljenega c ilja.
2. Člen 6, točka (a), Direktive 2 0 0 5 / 3 6 j e treba razlagati tako, da ne predpisuje niti poklicnih 
pravil niti disciplinskih p ostopkov, ki se lahko u porabijo z a p onudnike, ki v državi 
gostiteljici občasno in priložnostno opravljajo s voj p oklic, temveč določa zgolj, da države 
članice lahko d oločijo b odisi avtomatično začasno registracijo b odisi formalno članstvo 
v taki poklicni organizaciji ali organu, da bi olajšale uporabo disciplinskih določb v skladu 
s členom 5(3) te d irektive.
Podpisi