Keywords

Summary



Keywords

1. Vizumi, azil in priseljevanje – Prehod zunanjih meja držav članic – Skupna pravila o standardih in postopkih kontrole

(Protokol o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, člen 5(1), prvi pododstavek; Sklep Sveta 2008/633, uvodne izjave 2, 4, 6, 13 in 15 ter člena 1 in 5(1))

2. Evropska unija – Akti Evropske unije – Izbira pravne podlage – Merila

(člena 30(1)(b) EU in 34(2)(c) EU; Sklep Sveta 2008/633)

Summary

1. Pri opredelitvi akta kot akta, ki spada v schengenski pravni red, ali akta, ki pomeni njegov razvoj, je treba upoštevati potrebno koherentnost tega pravnega reda in potrebo po ohranjanju te koherentnosti pri morebitnem razvoju. Tako koherentnost schengenskega pravnega reda in njegovega prihodnjega razvoja vključuje, da države, ki pri tem pravnem redu sodelujejo, pri njegovem razvoju in poglobitvi okrepljenega sodelovanja, ki jim je bilo dovoljeno s členom 1 Schengenskega protokola, niso zavezane predvideti posebnih prilagoditvenih ukrepov za druge države članice, ki niso sodelovale pri sprejemanju ukrepov v zvezi s predhodnimi fazami tega razvoja.

Sklep 2008/633 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj je treba šteti za ukrep, ki spada na področje schengenskega pravnega reda v zvezi s skupno vizumsko politiko. Določbe vsebujejo nemalo omejevalnih pogojev za dostop do VIS, ki dokazujejo, da ta ureja zlasti dodatno uporabo baze podatkov v zvezi z vizumi, katere poglavitna naloga je vezana na kontrolo meja in vstopov na ozemlje in ki je tako samo sekundarno dana na vpogled za policijsko sodelovanje, saj to ne vpliva na njeno primarno rabo.

Neposreden dostop do VIS, ki je s Sklepom 2008/633 dovoljen organom, odgovornim za notranjo varnost, je dejansko mogoč samo za organe držav članic, ki razpolagajo s centralnimi točkami dostopa do VIS iz člena 3(2) Uredbe št. 767/2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS), torej samo za organe držav članic, ki sodelujejo pri izvajanju določb schengenskega pravnega reda v zvezi s skupno vizumsko politiko. V primeru države članice, ki ne sodeluje pri določbah schengenskega sistema v zvezi z odpravo mejnih kontrol in gibanjem oseb, vključno s skupno vizumsko politiko, njen neposredni dostop do iskalnega mehanizma, dovoljen z Uredbo VIS in urejen z Odločbo 2004/512 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema, bi bili, kakor je razvidno tudi iz uvodne izjave 15 Sklepa 2008/633, potrebni posebni ukrepi za to državo članico, saj ta ni sodelovala pri VIS in ne razpolaga z nacionalnim vmesnikom, ki vsaki državi članici, ki sodeluje pri VIS, omogoča komuniciranje s tem sistemom. Čeprav ni mogoče izpodbijati, da Sklep 2008/633 uresničuje cilje policijskega sodelovanja, ta okoliščina ne preprečuje, da bi se ob upoštevanju vseh drugih objektivnih značilnosti štelo, da pomeni ukrep za razvoj določb schengenskega sistema v zvezi s skupno vizumsko politiko. Sodelovanje države članice pri sprejemanju ukrepa na podlagi člena 5(1) Schengenskega protokola je v zvezi s sistemom okrepljenega sodelovanja na podlagi schengenskega pravnega reda mogoče samo, če to državo zavezuje področje schengenskega pravnega reda, h kateremu spada ukrep, ki se namerava sprejeti, ali katerega razvoj pomeni.

(Glej točke 48, 49, 52, od 55 do 57 in od 59 do 61.)

2. Vprašanje, ali neki ukrep pomeni razvoj schengenskega pravnega reda, je ločeno od vprašanja, na kateri pravni podlagi zakonito temelji ta razvoj. Izbira pravne podlage akta Unije mora temeljiti na objektivnih dejstvih, ki jih je mogoče sodno preizkusiti, med temi pa sta zlasti cilj in vsebina akta.

Glede Sklepa 2008/633 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, katerega cilj je omogočiti dostop imenovanih organov držav članic in Europola do VIS in katerega vsebina se nanaša tako na postopke držav članic za imenovanje pristojnih organov s področja notranje varnosti, ki so pooblaščeni za vpogled v VIS, kot na pogoje za dostop, posredovanje in hrambo podatkov, ki se uporabljajo v zgoraj navedene namene, ta sledi ciljem policijskega sodelovanja in se lahko šteje za obliko policijskega sodelovanja. Iz tega izhaja, da če je zakonodajalec Skupnosti hotel razviti schengenski pravni red tako, da je v natančno določenih pogojih uporaba VIS dovoljena za namene policijskega sodelovanja, se je moral za to opreti na določbe Pogodbe, ki mu podeljujejo zakonodajno pristojnost na tem področju policijskega sodelovanja.

(Glej točke 50, 51, 64, 65 in 67.)