ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 110/25

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Nejvyšší správní soud (Češka republika) 27. januarja 2021 – FCC Česká republika s.r.o.

(Zadeva C-43/21)

(2021/C 110/27)

Jezik postopka: češčina

Predložitveno sodišče

Nejvyšší správní soud (Republika Czeska)

Stranke v postopku v glavni stvari

Vlagatelj kasacijske pritožbe: FCC Česká republika s.r.o.

Druga stranka v kasacijskem postopku: Městská část Praha-Ďáblice, Spolek pro Ďáblice

Ob udeležbi: Ministerstvo životního prostředí

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba člen 3, točka 9, Direktive 2010/75/EU (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celostno preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) razlagati tako, da pojem „znatna sprememba“ obrata zajema tudi podaljšanje obdobja skladiščenja na odlagališču odpadkov, tudi če se hkrati ne spremeni odobrena največja površina in dovoljena skupna zmogljivost odlagališča?

(1) UL 2010, L 334, str. 17.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Cour d'appel de Liège (Belgija) 28. januarja 2021 – Pharmacie populaire – La Sauvegarde SCRL/État belge – SPF Finances

(Zadeva C-52/21)

(2021/C 128/27)

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Cour d'appel de Liège

Stranki v postopku v glavni stvari

Pritožnica: Pharmacie populaire – La Sauvegarde SCRL

Nasprotna stranka: État belge – SPF Finances

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba člen 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije razlagati tako, da nasprotuje ureditvi ali nacionalni praksi, na podlagi katere so družbe s sedežem v eni državi članici, ki koristijo storitve družb s sedežem v drugi državi članici, zavezane, da izdajo obračunske liste in končna poročila v zvezi s temi izdatki in jih pošljejo finančni upravi, da se izognejo odmeri davka od dohodkov pravnih oseb v višini 100 % ali 50 % od zneskov, ki so jih zaračunale zadnjenavedene družbe, medtem ko take obveznosti nimajo, če koristijo storitve družb rezidentk?
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Varhoven kasatsionen sad (Bolgarija) 19. januarja 2021 – „Konservinvest“ OOD/„Bulkons Parvomay“ OOD

(Zadeva C-35/21)

(2021/C 98/15)

Jezik postopka: bolgarščina

Predložitveno sodišče

Varhoven kasatsionen sad

Stranki v postopku v glavni stvari

Vlagateljica kasacijske pritožbe:„Konservinvest“ OOD

Nasprotna stranka v postopku s kasacijsko pritožbo:„Bulkons Parvomay“ OOD

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil razen v primerih prehodne zaščite, ki jih ureja ta določba, dopusten nacionalni sistem za registracijo in zaščito geografskih označb kmetijskih proizvodov in živil, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, in ali ta določba državam članicam dopušča, da za ureditev sporov med lokalnimi trgovci, ki na ozemlju zadevne države članice, v kateri je bila registrirana geografska označba, proizvajajo in tržijo kmetijske proizvode in živila, ki spadajo na področje uporabe Uredbe št. 1151/2012, ki se nanašajo na kršitve pravice na taki geografski označbi, uporabljajo druge, vzporedno veljavne nacionalne predpise (ki so podobni vzporednemu sistemu za znamke)?

(1) Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL 2012, L 343, str. 1).
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Audiencia Provincial de Las Palmas de Gran Canaria (Španija) 6. oktobra 2020 – Banco de Santander S.A./YC

(Zadeva C-503/20)

(2021/C 252/06)

Jezik postopka: španščina

Predložitveno sodišče

Audiencia Provincial de Las Palmas de Gran Canaria

Stranki v postopku v glavni stvari

Pritožnica: Banco de Santander S.A.

Nasprotna stranka v pritožbenem postopku: YC

Sodišče (šesti senat) je s sklepom z dne 25. marca 2021 ugotovilo, da je prvo vprašanje očitno nedopustno, na drugo vprašanje pa odgovarja, da je treba Direktivo Sveta z dne 22. decembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrošniškimi krediti (87/102/EGS) (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 90/88/EGS z dne 22. februarja 1990 (2) in z Direktivo 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (3), razlagati tako, da ne nasprotujeta nacionalni ureditvi, kot se razlaga v nacionalni sodni praksi, ki zaradi boja proti oderuštvu določa omejitev letne efektivne obrestne mere, ki se lahko potrošniku naloži v potrošniški kreditni pogodbi, če ta ureditev ni v nasprotju s pravili, ki so harmonizirana s temi direktivami, zlasti v zvezi z zahtevami po informacijah.

(1) UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 1, str. 326.

(2) UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 1, str. 374.

(3) UL L 133, str. 66.
1.

Ali je člen 9(3)(c)(i) The Universal Credit Regulations (Northern Ireland) 2016 (uredba o univerzalnem kreditu (Severna Irska) iz leta 2016), ki je bil vstavljen z The Social Security (Income-related Benefits) (Updating and Amendment) (EU Exit) Regulations (Northern Ireland) 2019 (uredba o socialni varnosti (Severna Irska) iz leta 2019 (dajatve, povezane z dohodki) (posodobitev in sprememba) (izstop iz EU)), ki izključuje pravico do dajatev socialne varnosti za državljane EU s pravico do prebivanja v Združenem kraljestvu (začasno dovoljenje za prebivanje) (v tej zadevi „status v pridobivanju“ na podlagi Dodatka EU k UK Immigration Rules (pravila Združenega kraljestva o priseljevanju), protizakonito diskriminatoren (bodisi neposredno bodisi posredno) v skladu s členom 18 Pogodbe o delovanju Evropske unije in neskladen z obveznostmi Združenega kraljestva na podlagi European Communities Act 1972 (zakon o Evropskih skupnostih iz leta 1972)?
1.

Ali je treba člen 1(5)(a) Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (1), razlagati tako, da nacionalna zakonodaja, v skladu s katero morajo ponudniki storitve posredovanja, katere namen je, da se potencialni najemniki prek elektronske platforme odplačno povežejo s poklicnimi ali nepoklicnimi najemodajalci, ki ponujajo storitve kratkotrajne nastanitve, na pisno zahtevo davčne uprave – sicer jim grozi naložitev upravne globe – sporočiti „podatke o upravljavcu in podrobnosti o turističnih nastanitvenih obratih ter število nočitev in upravljanih nastanitvenih enot v preteklem letu“, da bi se opredelili zavezanci za regionalni davek na turistične nastanitvene obrate in njihovi obdavčljivi dohodki, spada na „področje obdavčitve“ in je zato treba šteti, da je izključena s področja uporabe te direktive?
C 88/12

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunalul Bucureşti (Romunija) 2. decembra 2020 – HW, ZF, MZ/Allianz Elementar Versicherungs AG

(Zadeva C-652/20)

(2021/C 88/16)

Jezik postopka: romunščina

Predložitveno sodišče

Tribunalul Bucureşti

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeče stranke: HW, ZF, MZ

Tožena stranka: Allianz Elementar Versicherungs AG

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba določbe člena 11(1)(b) Uredbe (EU) št. 1215/2012 (1) razlagati tako, da se nanašajo le na mednarodno pristojnost držav članic [Evropske unije] ali tudi kot določitev nacionalne (krajevne) pristojnosti sodišča v kraju stalnega prebivališča upravičenca?

(1) Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL 2012, L 351, str. 1).
4.

Ali je treba člen 90(1) in (2) Direktive in člen 273 Direktive o DDV ter člene od 15 do 17 Listine o temeljnih pravicah zlasti glede na sodbo [z dne 23. novembra 2017, Di Maura (C-246/16)], sklep [z dne 29. januarja 2020, Porr Építési Kft. (C-292/19),] ter temeljna načela učinkovitosti prava Unije, enakovrednosti in davčne nevtralnosti razlagati tako, da je organ države članice, odgovoren za uporaba prava, zahteve, navedene v vprašanjih za predhodno odločanje od drugega do četrtega, določil brez kakršne koli pravne podlage po sprejetju sodbe v zadevi Porr Építési Kft. (C-292/19), in da ti pogoji za davčne zavezance niso bili očitni, preden so terjatve postale dokončno neizterljive?
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Italija) 17. novembra 2020 – Soelia SpA/Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei Servizi Energetici SpA – GSE

(Zadeva C-609/20)

(2021/C 53/27)

Jezik postopka: italijanščina

Predložitveno sodišče

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Soelia SpA

Toženi stranki: Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei Servizi Energetici SpA – GSE

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali pravo Evropske unije nasprotuje uporabi nacionalne določbe, kakršen je člen 26(2) in (3) uredbe-zakona št. 91/2014, kakor je bila potrjena v zakon z zakonom št. 116/2014, ki določa znatno zmanjšanje oziroma časovno zakasnitev izplačila spodbud, ki so že bile določene z zakonom in opredeljene v zadevnih pogodbah, sklenjenih med proizvajalci električne energije s fotonapetostno pretvorbo in javno družbo Gestore dei servizi energetici s.p.a. (upravljavec energetskih storitev);

zlasti pa, ali je navedena nacionalna določba združljiva s splošnimi načeli prava Evropske unije glede varstva legitimnih pričakovanj, pravne varnosti, lojalnega sodelovanja in polnega učinka; s členoma 16 in 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; z Direktivo 2009/28/ES (1) in s pravili glede programov podpore, ki jih ta določa; ter s členom 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti v zvezi z Pogodbo o energetski listini?

(1) Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL 2009, L 140, str. 16).
1.

Ali je treba člen 5(1)(a) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (3) (v nadaljevanju: Splošna uredba o varstvu podatkov), ki nalaga obveznost, da so osebni podatki obdelani zakonito, pošteno in na pregleden način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo, razlagati tako, da ne nasprotuje temu: (a) da so osebni podatki o dejanskem lastniku, vpisani v register dejanskih lastnikov, ki je bil vzpostavljen v skladu s členom 30 Direktive 2015/849, kakor je bil spremenjen s členom 1(15) Direktive 2018/843, dostopni širši javnosti brez nadzora in utemeljitve s strani posameznega člana javnosti in ne da bi bila zadevna oseba (dejanski lastnik) lahko seznanjena, kdo je imel dostop do teh osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo; in (b) da upravljavec takega registra dejanskih lastnikov omogoči dostop do osebnih podatkov dejanskih lastnikov neomejenemu in neugotovljivemu številu oseb?
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Pécsi Törvényszék (Madžarska) 8. oktobra 2020 – FGSZ Földgázszállító Zrt./Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Zadeva C-507/20)

(2021/C 28/24)

Jezik postopka: madžarščina

Predložitveno sodišče

Pécsi Törvényszék

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: FGSZ Földgázszállító Zrt.

Tožena stranka: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je s temeljnimi načeli sorazmernosti, davčne nevtralnosti in učinkovitosti – zlasti ob upoštevanju točke 63 sklepnih predlogov generalnega pravobranilca v zadevi Biosafe – Indústria de Reciclagens (C-8/17), točke 27 sodbe Di Maura (C-246/16) in točke 36 sodbe T-2 (C 396/16) ter glede na to, da država članica iz naslova DDV ne sme pobrati višjega zneska, kot je znesek, ki ga je dobavitelj blaga ali izvajalec storitve dejansko prejel – združljiva praksa države članice, v skladu s katero se – ker naj bi zmanjšanje davčne osnove v primeru dokončnega neplačila, urejeno v členu 90(1) Uredbe o DDV (1), imelo učinke ex tunc – splošni petletni prekluzivni rok za zmanjšanje davčne osnove, ki ga je določila ta država članica, računa od datuma prvotne dobave blaga in ne od datuma, ko je zadevna terjatev postala dokončno neizterljiva, in se dobrovernemu davčnemu zavezancu na podlagi poteka tega prekluzivnega roka odvzame pravica do zmanjšanja davčne osnove zaradi dokončne neizterljivosti terjatve, pri čemer lahko med datumom dobave blaga in datumom, ko je terjatev postala dokončno neizterljiva, poteče več let in v nacionalni zakonodaji na zadnjenavedeni datum v nasprotju s pravom Unije ni bilo omogočeno zmanjšanje davčne osnove zaradi dokončne neizterljivosti terjatve?

(1) Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL 2006, L 347, str. 1).
C 28/26

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Fővárosi Törvényszék (Madžarska) 3. novembra 2020 — Apollo Tyres (Hungary) Kft./Innovációért és Technológiáért Felelős Miniszter

(Zadeva C-575/20)

(2021/C 28/41)

Jezik postopka: madžarščina

Predložitveno sodišče

Fővárosi Törvényszék

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Apollo Tyres (Hungary) Kft.

Tožena stranka: Innovációért és Technológiáért Felelős Miniszter

Cuestión prejudicial

Ali je mogoče Direktivo 2003/87/ES (1), zlasti njeno Prilogo I, točka 3, razlagati tako, da pri odločanju o tem, ali je [zgorevanje goriva], ki poteka v zadevni napravi, zajeto v EU ETS, to, da oprema, ki je del te naprave, dokazano deluje pod omejitvijo, vpliva na [izračun] skupne nazivne vhodne toplotne moči navedene naprave?

(1) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL 2003, L 275, str. 32).
2.

Ali glede na člena 34 in 36 PDEU nacionalni organ lahko izda ugotovitveno odločbo o poteku, in sicer po samem zakonu, dovoljenja za promet z zdravilom v okviru vzporednega uvoza samo zaradi poteka zakonskega obdobja, ki se šteje od datuma poteka dovoljenja za promet z referenčnim zdravilom, brez preučitve razlogov za potek [dovoljenja] za to zdravilo in drugih predpostavk iz člena 36 PDEU, ki se nanašajo na varovanje življenja in zdravja ljudi?
2

Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je treba določbe člena 2(1) Direktive 2011/7/EU z dne 16. februarja 2011 [] o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL 2011, L 48, str. 1) razlagati tako, da nasprotujejo takemu razumevanju določbe člena 71 in naslednjih ustawa z dnia 21 sierpnia 1997 r. o gospodarce nieruchomościami (zakon z dne 21. avgusta 1997 o gospodarjenju z nepremičninami) in člena 238 kodeks cywilny (civilni zakonik), da za primer, v katerem Skarb Państwa (državna zakladnica) pobira letna nadomestila za trajno uporabo od subjektov, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, vendar niso subjekti, v razmerju do katerih je državna zakladnica prvotno ustanovila pravico do trajne uporabe, ampak so to pravico pridobili od njenih predhodnih imetnikov, ni mogoče uporabiti pojmov trgovinskega posla in javnega organa v smislu člena 2(1) in (2) zgoraj navedene direktive in členov 2 in 4, točka 1, zakona z dne 8. marca 2013 o preprečevanju pretiranih zamud v trgovinskih poslih, ali da taka dejavnost ni zajeta v področju urejanja zgoraj navedene direktive in zakona?
(b)

tožbeni razlog se nanaša na kršitev člena 11 PDEU in člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah zaradi neupoštevanja zahtev varstva okolja. Republika Poljska zlasti trdi, da je z izpodbijanimi določbami kršeno načelo sorazmernosti. Zaradi sprejetja neustreznih meril, ki določajo omejitve možnosti izvajanja kabotaže in prometa s tretjimi državi, so bila prevoznikom naložena pretirana bremena, ki bodo negativno vplivala ne le na položaj posameznih podjetnikov in na trg prevoznih storitev, temveč tudi na okolje in na uporabo transportne infrastrukture. Negativne učinki uporabe izpodbijanih določb bodo občutili predvsem podjetniki iz držav zunaj središča Evropske unije. Sprejeta odločitev istočasno ni objektivno utemeljena glede na položaj voznikov. Ne odraža niti posebne narave reguliranih storitev.
2.

Ali je treba zahtevo o zagotovitvi in dajanju informacij na voljo potrošniku v preprostem in razumljivem jeziku, kot je določena v členu 8(1) Direktive 2011/83, razlagati in uporabljati tako, da se obveznost obveščanja potrošnika šteje za pravilno izpolnjeno, če so te informacije zagotovljene v okviru posrednikovih pravil o opravljanju storitev, ki so na voljo na spletnem mestu tiketa.lt, preden potrošnik opravi plačilo, s katerim potrdi, da se je seznanil s posrednikovimi pravili o opravljanju storitev, in se zaveže, da jih bo spoštoval kot del splošnih pogojev v zvezi s poslom, ki bo sklenjen kot tako imenovana pogodba s klikom (click-wrap agreement), torej tako, da se aktivno označi določeno okence v spletnem sistemu in klikne na določeno povezavo? 2.1. Ali je za razlago in uporabo te zahteve pomembno, da te informacije niso zagotovljene na trajnem nosilcu podatkov in da ni naknadnega potrdila o pogodbi, ki vsebuje vse potrebne informacije v skladu s členom 6(1) Direktive 2011/83 na trajnem nosilcu podatkov, kot se to zahteva s členom 8(7) Direktive 2011/83? 2.2. Ali so v skladu s členom 6(5) Direktive 2011/83 informacije, ki so zagotovljene v posrednikovih pravilih o opravljanju storitev, sestavni del pogodbe, sklenjene na daljavo, čeprav niso zagotovljene na trajnem nosilcu podatkov in/ali ni naknadnega potrdila o pogodbi na trajnem nosilcu podatkov?
—

Evropski komisiji naloži, naj ji dostop do dokumentov, ustvarjenih okviru dejavnosti ECOCERT pri nadzoru podjetja na področju ekološke pridelave, ki je proizvedlo zadevni proizvod, zagotovi z vpogledom v spis, zlasti do poročila o inšpekcijskem pregledu in pripadajočih ocen za leta 2016‚ 2017 in 2018, ki so povezani z ugotovitvami, ocenami in odločitvami ECOCERT, ki so bile podlaga za izdajo potrdila o kontrolnem pregledu za zadevni proizvod in na podlagi katerih je ECOCERT naknadno umaknil to potrdilo o kontrolnem pregledu;
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Oberlandesgericht Köln (Nemčija) 8. septembra 2020 – RK/CR

(Zadeva C-422/20)

(2020/C 443/06)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Oberlandesgericht Köln

Stranki v postopku v glavni stvari

Nasprotna stranka v postopku in pritožnik: RK

Predlagateljica in nasprotna stranka v pritožbenem postopku: CR

Vprašanja za predhodno odločanje

1. Ali je za izrek o nepristojnosti sodišča, ki je že začelo postopek, na podlagi člena 7(a) Uredbe št. 650/2012 (1) potrebno, da se to sodišče izrecno izreče za nepristojno ali lahko zadostuje tudi neizrecen izrek, če je iz njega na podlagi razlage razvidno, da se je to sodišče izreklo za nepristojno?

2. Ali ima sodišče države članice, katerega pristojnost naj bi izhajala iz izreka o nepristojnosti sodišča druge države članice, ki je že začelo postopek, pravico preizkusiti, ali so bili izpolnjeni pogoji za odločitev sodišča, ki je že začelo postopek, na podlagi členov 6(a) in 7(a) Uredbe št. 650/2012? V kakšnem obsegu je odločitev sodišča, ki je že začelo postopek, zavezujoča? Zlasti: (a) Ali ima sodišče države članice, katerega pristojnost naj bi izhajala iz izreka o nepristojnosti sodišča druge države članice, ki je že začelo postopek, pravico preizkusiti, ali je zapustnik v skladu s členom 22 Uredbe št. 650/2012 veljavno izbral pravo te države članice? (b) Ali ima sodišče države članice, katerega pristojnost naj bi izhajala iz izreka o nepristojnosti sodišča druge države članice, ki je že začelo postopek, pravico preizkusiti, ali je bila pri sodišču, ki je že začelo postopek, v skladu s členom 6(a) Uredbe št. 650/2012 vložena zahteva ene od strank postopka za izrek o nepristojnosti? (c) Ali ima sodišče države članice, katerega pristojnost naj bi izhajala iz izreka o nepristojnosti sodišča druge države članice, ki je že začelo postopek, pravico preizkusiti, ali je sodišče, ki je že začelo postopek, upravičeno presodilo, da so sodišča države članice, katere pravo je bilo izbrano, primernejša za odločanje o dedovanju?

3. Ali se člena 6(a) in 7(a) Uredbe št. 650/2012, ki kot pogoj določata izbiro prava „v skladu s členom 22“, uporabljata tudi, če zapustnik v oporočnem razpolaganju, pripravljenem pred 17. avgustom 2015, ni izrecno ali konkludentno izbral prava, ampak lahko pravo, ki se uporablja za dedovanje, izhaja samo iz člena 83(4) Uredbe št. 650/2012?

(1) Uredba (EU) št. 650/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju odločb in sprejemljivosti in izvrševanju javnih listin v dednih zadevah ter uvedbi evropskega potrdila o dedovanju (UL 2012, L 201, str. 107).
Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgericht Hamburg (Nemčija) 28. septembra 2020 – BC/Deutsche Lufthansa AG

(Zadeva C-467/20)

(2020/C 433/38)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Amtsgericht Hamburg

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: BC

Tožena stranka: Deutsche Lufthansa AG

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba člen 5(1)(c) in člen 7(1) Uredbe št. 261/2004 (1), v povezavi s členom 3(5) te uredbe, razlagati tako, da lahko potnik, ki je – v okviru leta, ki ga sestavljata dva delna leta in ki je predmet enotne rezervacije, z odhodom z letališča zunaj ozemlja države članice (tretja država) v namembno letališče, ki je na ozemlju države članice, prek letališča tretje države – v končni namembni kraj prispel z zamudo treh ur ali več, ki je nastala pri prvem letu, ki ga je v okviru dogovora o letih pod skupno oznako opravil letalski prevoznik s sedežem v tretji državi, vloži odškodninsko tožbo na podlagi te uredbe proti letalskemu prevozniku Skupnosti, pri katerem je bila za zadevni let opravljena enotna rezervacija in ki je opravil le drugi let?

(1) Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (UL 2004, L 46, str. 1).
3.

Če je odgovor na drugo vprašanje nikalen: ali sprememba rezervacije potnika na drug let pomeni „zavrnitev vkrcanja“ v smislu členov 4 in 2(j) navedene uredbe, če potnik na okence za prijavo na let pride šele nekaj minut pred načrtovanim časom odhoda, to pomeni v trenutku, ko je vkrcanje že jasno zaključeno in prevoz potnikov de facto ni več mogoč, in mu je bil prevoz zavrnjen zaradi že zaključenega vkrcanja?
1)

Ali je 8. točka Priloge I k Direktivi (EU) 2016/681 (1) združljiva s 7. in 8. členom ter prvim odstavkom 52. člena Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, glede na to, da ni jasno razvidno, ali vključuje le podatek, da ima oseba status pogostega potnika ali tudi druge podatke v zvezi z leti in rezervacijami iz programa pogostega potnika, kar bi lahko pomenilo, da se ne spoštuje zahteva po jasnosti in natančnosti pravil, s katerimi se posega v pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov?
2.

Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen: ali bi bili pogoji člena 8(2)(a) in/ali (b) Direktive (EU) 2016/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o krepitvi nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in krepitvi pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku (UL 2016, L 65, str. 1) za izvedbo sojenja brez navzočnosti obdolžene tuje osebe izpolnjeni, če je bila ta pravilno obveščena o kazenski zadevi in posledicah izostanka in jo zastopa pooblaščeni odvetnik, ki ga je imenovala obdolžena oseba ali država, njeni osebni navzočnosti pa nasprotuje upravna prepoved vstopa in prebivanja za državo, v kateri poteka kazenski postopek?