ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Socialna politika – Približevanje zakonodaj – Prenos podjetij – Ohranjanje pravic delavcev – Direktiva 2001/23 – Samostojnost prenesene enote – Pojem

(Direktiva Sveta 2001/23, člen 6(1))

Summary

Prenesena gospodarska enota ohrani samostojnost v smislu člena 6(1) Direktive 2001/23 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov, če se pristojnosti, podeljene odgovornim za to enoto v organizacijski strukturi odsvojitelja – in sicer, da pri opravljanju gospodarske dejavnosti razmeroma svobodno in neodvisno organizirajo delo v tej enoti in zlasti da dajejo ukaze in navodila, dodeljujejo naloge podrejenim delavcem te enote in odločajo o uporabi razpoložljivih opredmetenih sredstev, in to brez neposrednega vmešavanja drugih organizacijskih struktur delodajalca – v organizacijski strukturi pridobitelja v bistvu ne spremenijo.

Zgolj sprememba najvišjih nadrejenih sama po sebi ne more prizadeti samostojnosti prenesene enote, razen če imajo novi najvišji nadrejeni pristojnosti, ki jim omogočajo, da neposredno organizirajo dejavnost delavcev te enote in sprejemajo odločitve namesto neposredno nadrejenih tem delavcem v tej enoti.

(Glej točko 56 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Enotne zakonodaje – Industrijska in poslovna lastnina – Patentno pravo – Dodatni varstveni certifikat za zdravila – Prehodni ukrepi v korist Litve glede zdravil, za katere je bilo v tej državi izdano dovoljenje za promet

(uredbi Sveta št. 1768/92, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003, člena 7 in 19a(e)), in št. 2309/93)

Summary

Člena 7 in 19a(e) Uredbe št. 1768/92 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za zdravila, kakor je bila spremenjena z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je treba razlagati tako, da imetniku veljavnega osnovnega patenta za izdelek ne omogočata, da v šestih mesecih po dnevu pristopa Republike Litve k Evropski uniji zaprosi za podelitev dodatnega varstvenega certifikata, če je bilo dovoljenje Skupnosti za promet s tem izdelkom kot zdravilom v skladu z Uredbo št. 2309/93, ki določa postopke Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za uporabo v humani medicini in za uporabo v veterini ter ustanavlja Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil, izdano več kot šest mesecev pred pristopom, vendar v Litvi za ta izdelek ni bilo izdano dovoljenje za promet.

Na podlagi člena 19a(e) Uredbe št. 1768/92 se namreč sme dodatni varstveni certifikat izdati samo za izdelek, za katerega je bilo prvo dovoljenje za promet z izdelkom kot zdravilom izdano v Litvi. V tej določbi ni predvideno nobeno odstopanje za izdelke, za katere je bilo izdano dovoljenje Skupnosti za promet. Navedena določba je jasna in nedvoumna in jo je treba v skladu s pravilom, da je treba prehodne določbe razlagati ozko, razlagati skladno z njenim besedilom in tako, da se bo pri tem odražala volja zakonodajalca Unije, kakor izhaja iz pogajanj, ki so privedla do Akta o pristopu iz leta 2003.

Iz tega sledi, da ker člen 19a(e) Uredbe št. 1768/92 določa izjemo glede roka za vložitev prijave za dodatni varstveni certifikat, določenega v členu 7 te uredbe, samo za imetnika nacionalnega dovoljenja za promet, se imetnik dovoljenja Skupnosti za promet, izdanega vsaj šest mesecev pred 1. majem 2004, ne more sklicevati na to določbo za pridobitev dodatnega varstvenega certifikata v Litvi.

(Glej točke 33, 35 in 53 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Okolje – Presoja vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje – Direktiva 2001/42 – Načrt in program – Pojem

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/42, člena 2(a) in 3(2)(a); direktivi Sveta 85/337, prilogi I in II, in 91/676, člen 5(1))

Summary

Delovni program, sprejet na podlagi člena 5(1) Direktive 91/676 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, je načeloma načrt ali program, na katerega se nanaša člen 3(2)(a) Direktive 2001/42 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, če gre za načrt ali program v smislu člena 2(a) zadnjenavedene direktive in če vsebuje ukrepe, katerih spoštovanje je določeno kot pogoj za izdajo soglasij, ki se lahko izdajo za izvedbo projektov, naštetih v prilogah I in II k Direktivi 85/337 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/11.

(Glej točko 55 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

1. Socialna politika – Enako obravnavanje pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2000/78

(Direktiva Sveta 2000/78, člen 9(1) in (3))

2. Socialna politika – Enako obravnavanje pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2000/78

(Direktiva Sveta 2000/78, člen 8(2))

Summary

1. Primarno pravo Unije in člen 9 Direktive 2000/78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba razlagati tako, da ne nasprotujeta nacionalnemu postopkovnemu pravilu, ki določa, da mora žrtev diskriminacije pri zaposlitvi na podlagi starosti na osebo, ki jo je diskriminirala, nasloviti zahtevek v roku dveh mesecev, da bi dosegla povračilo premoženjske in nepremoženjske škode, če:

– na eni strani ta rok ni manj ugoden od roka, ki velja za podobne tožbe notranje narave v delovnem pravu,

– na drugi strani določitev trenutka, od katerega začne teči rok, ne onemogoča ali čezmerno otežuje uveljavljanja pravic, ki jih priznava Direktiva.

Nacionalno sodišče preveri, ali sta ta pogoja izpolnjena.

Naloga nacionalnega sodišča, ki edino pozna podrobna postopkovna pravila v zvezi s pravnimi sredstvi delovnega prava, je – zato da preveri, ali je načelo enakovrednosti upoštevano – da preuči predmet in bistvene elemente domnevno podobnih nacionalnih pravnih sredstev. Poleg tega mora vsak primer, v katerem se postavlja vprašanje, ali je neka nacionalna postopkovna določba manj ugodna od tistih v zvezi s podobnimi nacionalnimi pravnimi sredstvi, nacionalno sodišče preizkusiti ob upoštevanju položaja te določbe v celotnem postopku ter poteka postopka in njegovih posebnosti pred različnimi nacionalnimi sodišči.

Glede uporabe načela učinkovitosti določitev razumnega prekluzivnega roka za vložitev tožbe načeloma izpolnjuje zahtevo po učinkovitosti, če pomeni uresničitev temeljnega načela pravne varnosti. Taki roki namreč dejansko ne onemogočajo ali čezmerno otežujejo uveljavljanja pravic, ki jih priznava pravni red Unije. Ob upoštevanju tega države članice svobodno določajo daljše ali krajše roke. V zvezi s prekluzivnimi roki so države članice pristojne, da v nacionalnih ureditvah, ki spadajo na področje uporabe prava Skupnosti, določijo roke zlasti glede na njihov pomen za osebe, ki jih bodo sprejete odločbe zadevale, zapletenost veljavnih postopkov in zakonodaje, število oseb, ki bi jih lahko zadevale, in druge javne ali zasebne interese, ki jih je treba upoštevati.

(Glej točke 28, 29, 36 in 42 ter točko 1 izreka.)

2. Člen 8 Direktive 2000/78 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalnemu postopkovnemu pravilu, sprejetemu za izvajanje navedene direktive, katerega učinek je sprememba prejšnje ureditve, ki je določala rok za vložitev odškodninskega zahtevka v primeru diskriminacije na podlagi spola.

Ker namreč člen 1 Direktive spola ne določa kot podlago za diskriminacijo, morebitnega znižanja ravni varovanja pred diskriminacijo zaradi tega razloga ni mogoče obravnavati kot poseg v področja, ki jih ureja Direktiva.

(Glej točki 45 in 47 ter točko 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Skupna carinska tarifa – Tarifne številke – Jahalne rokavice, ki so narejene iz tekstila, ki je na eni strani hrapav, in prevlečene s plastično maso

(Uredba Sveta št. 2658/87, Priloga I; Uredba Komisije št. 1789/2003)

Summary

Kombinirano nomenklaturo, ki je v Prilogi I k Uredbi št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1789/2003, je treba razlagati tako, da je treba jahalne rokavice, kakršne so obravnavane v postopku v glavni stvari, ki so sestavljene iz tekstilnega materiala, ki je na eni strani hrapav, in prevlečene s plastično maso, pri čemer je plast iz tekstilne pletenine na eni strani obdelana tako, da postane hrapava, nakar je ta stran popolnoma prevlečena s poliuretansko peno, ki ima bistveno funkcijo pri uporabi rokavic kot jahalnih rokavic, uvrstiti pod tarifno podštevilko 3926 20 00 kombinirane nomenklature.

Hrapavost tekstilnega materiala, kot so obdelane navedene rokavice, ni odločilno merilo za njihovo uvrstitev. Treba je presoditi splošni vidik teh jahalnih rokavic in vseh značilnosti, ki jim dajejo bistven značaj, ob upoštevanju zlasti pomembnosti meril, ki so uporabljena za njihovo uvrstitev. Dejansko je glavna funkcija teh rokavic omogočiti držanje vajeti in nadzor nad konjem s poudarkom na prilagodljivosti in občutku prijema. Element teh rokavic, ki omogoča izpolnjevanje te funkcije in ki je za to posebej izdelan, pa je poliuretanska pena, ki pokriva celotni zunanji del rokavic in je v stiku z vajetmi. Tekstilni material znotraj rokavic ni bistveno spremenil značilnosti navedene poliuretanske pene, ampak je le povečal njeno učinkovitost, tako da je povečal občutek prijema in udobje za uporabnika rokavic.

(Glej točki 40 in 43 ter izrek.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Davčne določbe

–

Usklajevanje zakonodaj

–

Prometni davki

–

Skupni sistem davka na dodano vrednost

–

Davčna osnova (Direktiva Sveta 2006/112, členi 78, prvi odstavek, točka (a), 79, 83 in 86) (Glej točke 33, 34, 39, 40, od 46 do 48, 50 in 51.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev členov 78, 79, 83 in 86 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, str. 1) – Prodaja motornega vozila – Vključitev zapadle pristojbine za registracijo vozila v davčno osnovo

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Evropski komisiji se naloži plačilo stroškov.
Sodba Sodišča (sedmi senat) z dne 25. februarja 2010 – Komisija proti Španiji

(Zadeva C-295/09)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2006/43/ES — Pravo družb — Obvezne revizije za letne in konsolidirane računovodske izkaze — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 9.)

2. Države članice — Obveznosti — Izvajanje direktiv — Neizpolnitev obveznosti — Utemeljevanje z notranjim pravnim redom — Nedopustnost (člen 226 ES) (Glej točko 10.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS, v predpisanem roku (UL L 157, str. 87).

Izrek

1. Kraljevina Španija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.

2. Kraljevini Španiji se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča (sedmi senat) z dne 25. februarja 2010 – Komisija proti Španiji

(Zadeva C-295/09)

„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2006/43/ES — Pravo družb — Obvezne revizije za letne in konsolidirane računovodske izkaze — Neopravljen prenos v predpisanem roku“

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče — Upoštevni položaj — Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 9.)

2. Države članice — Obveznosti — Izvajanje direktiv — Neizpolnitev obveznosti — Utemeljevanje z notranjim pravnim redom — Nedopustnost (člen 226 ES) (Glej točko 10.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS, v predpisanem roku (UL L 157, str. 87).

Izrek

1. Kraljevina Španija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti

–

Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče

–

Upoštevni položaj

–

Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 226 ES) (Glej točko 11.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje določb, potrebnih za uskladitev z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, str. 29), v predpisanem roku.

Izrek

Izrek

1. Helenska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi te direktive.

2. Helenski republiki se naloži plačilo stroškov.
24

V teh okoliščinah je Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „Ali v okoliščinah, v katerih — so zakonec, ki ni državljan Unije, in njegovi otroci, ki so državljani Unije, spremljali državljana Unije, ki je prišel v Združeno kraljestvo, — je bil državljan Unije delavec v Združenem kraljestvu, — je državljan Unije nato prenehal delo in zapustil Združeno kraljestvo, — državljan Unije, zakonec državljana Unije, ki ni državljan Unije, in otroci nimajo dovolj sredstev za lastno preživljanje in so odvisni od socialne pomoči Združenega kraljestva, — so otroci kmalu po prihodu začeli osnovnošolsko izobraževanje v Združenem kraljestvu, medtem ko je bil državljan Unije delavec: 1. zakonec in otroci uživajo pravico do prebivanja v Združenem kraljestvu samo, če izpolnjujejo pogoje, določene v Direktivi 2004/38 […]? ali 2. a) uživajo pravico do prebivanja, ki izhaja iz člena 12 Uredbe […] št. 1612/68, kot jo razlaga Sodišče, ne da bi izpolnjevali pogoje, ki so določeni v Direktivi 2004/38 […], in b) ali morajo v tem primeru imeti dostop do zadostnih sredstev, da med prebivanjem ne bodo postali breme sistema socialnega varstva v državi članici gostiteljici, in imeti celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v državi članici gostiteljici? 3. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je položaj različen v okoliščinah, kot so v obravnavanem primeru, v katerem so otroci začeli osnovnošolsko izobraževanje in je delavec, ki je državljan Unije, prenehal delati pred dnevom, ko bi morala biti Direktiva 2004/38 […] uveljavljena v državah članicah?“
4

Družba Audi je 30. januarja 2003 pri UUNT na podlagi Uredbe št. 40/94 zahtevala registracijo besedne znamke Vorsprung durch Technik kot znamke Skupnosti. Proizvodi in storitve, za katere je bila zahtevana registracija znamke, so iz razredov 9, 12, 14, 16, 18, 25, 28, od 35 do 43 in 45 v smislu Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev za klasifikacijo znamk z dne , kakor je bil revidiran in spremenjen, in ustrezajo za vsakega od teh razredov naslednjim opisom: — razred 9: „Znanstveni, pomorski, geodetski, fotografski, kinematografski, optični, tehtalni, merilni, signalizacijski, kontrolni (nadzorni), reševalni ter učni aparati in instrumenti; aparati in instrumenti za prevajanje, preklapljanje, transformiranje, akumuliranje, regulacijo ali kontrolo električne energije; aparati za snemanje, prenos in reprodukcijo zvoka in slike; magnetni nosilci zapisov, zvočne plošče; prodajni avtomati in mehanizmi za aparate na kovance; registrske blagajne, računski stroji, oprema za obdelavo informacij in računalniki; gasilni aparati“; — razred 12: „Vozila; naprave za premikanje po zemlji, zraku ali vodi“; — razred 14: „Žlahtne kovine in njihove zlitine ter predmeti, izdelani iz njih ali prevlečeni z njimi, ki jih drugi razredi ne obsegajo; zlatarski izdelki, nakit, dragi kamni; ure in kronometrski instrumenti“; — razred 16: „Papir, lepenka in izdelki iz teh snovi, ki jih ne obsegajo drugi razredi; tiskarski izdelki; knjigoveški material; fotografije; pisarniški material; lepila za pisarniški material ali za gospodinjstvo; potrebščine za umetnike; čopiči; pisalni stroji in pisarniški pribor (razen pohištva); material za učenje ali poučevanje (razen aparatov); zavijalni materiali iz umetnih snovi (ki jih ne obsegajo drugi razredi); tiskarske črke; klišeji“; — razred 18: „Usnje in imitacije usnja, izdelki iz teh snovi, ki jih ne obsegajo drugi razredi; živalske kože; kovčki in potovalne torbe; dežniki, sončniki in sprehajalne palice; biči in sedlarski izdelki“; — razred 25: „Oblačila, obutev, pokrivala“; — razred 28: „Igre, igrače; izdelki za gimnastiko in šport, ki jih ne obsegajo drugi razredi; okraski za novoletno jelko“; — razred 35: „Oglasna dejavnost; vodenje komercialnih poslov; poslovna administracija; pisarniški posli“; — razred 36: „Zavarovalništvo; finančni posli; denarni posli; posli v zvezi s posredovanjem nepremičnin“; — razred 37: „Gradbeništvo; popravila; storitve v zvezi z montažo“; — razred 38: „Telekomunikacije“; — razred 39: „Prevozništvo; pakiranje in skladiščenje blaga; organizacija potovanj“; — razred 40: „Obdelava materialov“; — razred 41: „Izobraževanje; pouk; razvedrilo; športne in kulturne dejavnosti“; — razred 42: „Znanstvene in tehnološke storitve in raziskave ter pripadajoče storitve oblikovanja; industrijske analize in raziskave; oblikovanje in razvoj računalniške strojne in programske opreme; nudenje pravne pomoči“; — razred 43: „Nudenje hrane in pijače; nudenje začasne nastanitve“; — razred 45: „Individualne in socialne storitve za potrebe posameznika; storitve zaščite in varovanja lastnine in ljudi“.
42

Po drugi strani pa, kot je razvidno iz predložitvene odločbe, če bi družba Transportes Urbanos odškodninsko tožbo lahko utemeljila s sodbo Tribunal Constitucional o razveljavitvi istega zakona zaradi neskladnosti z ustavo, bi s to tožbo uspela, in to neodvisno od okoliščine, da ta družba ni zahtevala popravka navedenih obveznosti pred potekom za to določenih rokov.
1)

Irska s tem, da je s sprejetjem člena 49 Statutory Instrument št. 329/2006 in člena 51 Statutory Instrument št. 50/2007 določila pravila obveščanja glede odločitev o oddaji naročil naročnikov v javnem sektorju in utemeljitev njihovih odločitev ponudnikom tako, da se je lahko takrat, kadar so ponudniki izčrpno obveščeni o razlogih za zavrnitev njihove ponudbe, obdobje mirovanja pred sklenitvijo pogodbe že izteklo, ni izpolnila svojih obveznosti, ki izhajajo iz členov 1(1) in 2(1) Direktive Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in upravnih predpisov za uporabo postopkov revizije pri oddaji javnih naročil gradenj in blaga, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992, ter členov 1(1) in 2(1) Direktive Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o usklajevanju zakonov in upravnih predpisov za uporabo predpisov Skupnosti o oddaji naročil naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju.
5

V splošnih pojasnilih pojasnjevalnih opomb k poglavju 2 HS v zvezi z mesom in užitnimi klavničnimi odpadki je navedeno: „To poglavje zajema trupe (kar pomeni telesa živali, z glavo ali brez nje), polovice […], četrti, kose itd., klavnične odpadke ter moko in prah iz mesa in klavničnih odpadkov vseh živali […], ki so primerni za prehrano ljudi. […] Na splošno se klavnični odpadki lahko razdelijo v štiri skupine: 1. tiste, ki se uporabljajo predvsem za prehrano ljudi, kot so glava in kosi glave (skupaj z uhlji), stopala, rep, srce, jezik, mišični del trebušne prepone, rebrni del trebušne prepone, peča, goltanec, priželjc; 2. tiste, ki jih je mogoče uporabiti le za pripravo farmacevtskih proizvodov, in sicer žolčnik, nadledvične ovojnice, placenta; 3. tiste, ki jih je mogoče uporabiti za prehrano ljudi ali za pripravo farmacevtskih proizvodov, in sicer jetra, ledvice, pljuča, možgani, trebušna slinavka, vranica, hrbtenjača, jajčniki, maternica, moda, seski, žleza ščitnica, hipofiza; 4. tiste, ki se tako kot koža lahko uporabijo za prehrano ljudi in drugo rabo (na primer za industrijo usnja). […] V tem poglavju so zajeti le meso in klavnični odpadki – ki so ali niso bili toplotno obdelani tako, da so bili na hitro potisnjeni v vročo vodo ali paro (na primer oparjenje ali beljenje), vendar ti postopki ne učinkujejo kot dejansko kuhanje proizvodov – v naslednjih stanjih: 1. sveže […] 2. ohlajeno […] 3. zamrznjeno […] 4. soljeno ali v slanici ali tudi sušeno ali prekajeno. […] Meso in klavnični odpadki, ki so v stanjih, navedenih v pododstavkih od 1 do 4 zgoraj, ostanejo po drugi strani v tem poglavju, tudi če so bili […] razsekani, razrezani na rezine ali zmleti.“
74

Glede na zgornje ugotovitve je treba odgovoriti, da člena 43 ES in 49 ES nasprotujeta nacionalnim predpisom, na podlagi katerih lahko davčni zavezanec rezident doseže, po eni strani, da se prispevki za socialno zavarovanje, plačani v davčnem obdobju, odbijejo od davčne osnove in, po drugi strani, da se davek na dohodek, ki ga je dolžan plačati, zmanjša na podlagi prispevkov za zdravstveno zavarovanje, ki jih je plačal v tem obdobju, le če so navedeni prispevki plačani v državi članici obdavčitve, medtem ko so take ugodnosti zavrnjene, če so bili ti prispevki plačani v drugi državi članici, čeprav ti prispevki niso bili odbiti v tej državi članici.
22

Poleg tega sprememba vsebine vprašanj za predhodno odločanje ali odgovor na dopolnilna vprašanja, ki jih tožeči stranki v glavni stvari navajata v svojih stališčih, ne bi bila skladna z vlogo Sodišča na podlagi člena 234 ES in njegovo obveznostjo, da vladam držav članic in zainteresiranim strankam omogoči, da v skladu s členom 23 Statuta Sodišča predložijo izjave, glede na to, da so na podlagi te določbe zainteresirane stranke obveščene le o predložitvenih odločbah (glej v tem smislu zlasti sodbe z dne 1. aprila 1982 v združenih zadevah Holdijk in drugi, od 141/81 do 143/81, Recueil, str. 1299, točka 6; z dne v zadevi Wiljo, C-178/95, Recueil, str. I-585, točka 30, in z dne v zadevi Phytheron International, C-352/95, Recueil, str. I-1729, točka 14, ter zgoraj navedeno sodbo Kainuun Liikenne in Pohjolan Liikenne, točka 24).