Zadeva C-534/07 P

William Prym GmbH & Co. KG in Prym Consumer GmbH & Co. KG

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Pritožba — Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Evropski trg galanterije (šivanke) — Sporazum o razdelitvi trga — Kršitev pravice do obrambe — Obveznost obrazložitve — Globa — Smernice — Teža kršitve — Dejanski vpliv na trg — Izvajanje omejevalnega sporazuma“

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca P. Mengozzija, predstavljeni 30. aprila 2009 I ‐ 7421

Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 3. septembra 2009 I ‐ 7462

Povzetek sodbe

Glede postopka na podlagi člena 81 ES je pri upravnem postopku treba razlikovati dve fazi, in sicer fazo preiskave pred obvestilom o ugotovitvah o možnih kršitvah in fazo, ki se nanaša na preostali upravni postopek. Vsaka od teh zaporednih faz ima svojo notranjo logiko; prva mora Komisiji omogočiti, da sprejme stališče, kako bo postopek potekal, druga pa, da dokončno odloči o očitani kršitvi. Presoje v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, ki ga določajo uredbe Skupnosti, so namenjene določitvi predmeta upravnega postopka v zvezi s podjetji, zoper katera je bil ta uveden. Zato morajo biti iz obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah jasno razvidni vsi bistveni elementi, na katere se je v tej fazi postopka oprla Komisija. Ti elementi so lahko povzeti na kratko, saj je to obvestilo pripravljalni dokument, v katerem sta presoja dejstev in pravna presoja le začasni. Od Komisije ni mogoče pričakovati, da bo v navedenem obvestilu navedla ne le bistvene dejanske in pravne elemente, za katere v tej fazi postopka meni, da pomenijo kršitev konkurenčnega prava Skupnosti, ampak tudi, vsaj na kratko, tudi razloge, zakaj se v okviru istega postopka ne namerava opreti na nekatere elemente, ki jih je preverila oziroma jih je nameravala preveriti. Če ne bi bilo tako, bi njena obveznost obrazložitve v fazi pošiljanja obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah zajemala elemente, ki po definiciji niso bistveni za potek postopka, ki ga namerava voditi. Taka obveznost obrazložitve bi presegla zahteve, ki so opredeljene v sodni praksi. (Glej točke 27, 28 in 33.)

Težo kršitev konkurenčnega prava Skupnosti je treba ugotoviti ob upoštevanju velikega števila dejavnikov, kot so okoliščine posameznega primera, njegov kontekst in odvračilni učinek glob, pri čemer ni obveznega in izčrpnega seznama meril, ki jih je obvezno treba upoštevati. Zato velikost upoštevnega trga načeloma ni obvezen element, ampak le eden od elementov, upoštevnih za presojo teže kršitve in odmero globe. V skladu s točko 1 A, četrti odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ je za presojo teže kršitve treba upoštevati dejansko gospodarsko zmožnost podjetij, da povzročijo večjo škodo drugim subjektom. To upoštevanje pomeni, da je nujno treba določiti velikost trgov. (Glej točke od 54 do 56.)

Čeprav so pri odmeri globe, naložene zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, tržni deleži podjetja upoštevni za določitev vpliva, ki ga je to lahko imelo na trgu, Komisiji ni treba presojati o dejanski gospodarski zmožnosti navedenega podjetja, da povzroči večjo škodo drugim subjektom, tako da bi predhodno razdelila trg in presodila njegovo velikost, pri čemer bi upoštevala obseg njegovega prometa. Če bi Komisija imela tako obveznost, bi ji bila pri kršitvi, ki zajema razdelitev trgov, naložena obveznost, ki je za uporabo člena 81 ES nima, če ima zadevna kršitev protikonkurenčni cilj. Gospodarsko zmožnost nekega podjetja, da povzroči večjo škodo drugim subjektom, je mogoče dokazati z ugotovitvijo, ki zadeva njen položaj vodilnega podjetja na upoštevnem trgu. (Glej točke od 62 do 65.)

Čeprav obrazložitev sodbe Sodišča prve stopnje kaže na kršitev prava Skupnosti, a je njen izrek utemeljen z drugimi pravnimi razlogi, je treba pritožbo zavrniti. (Glej točko 72.)

Čeprav je pri odmeri globe, naložene zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, dejanski vpliv kršitve na trg dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri presoji teže kršitve, gre le za eno od meril, kot sta narava kršitve in velikost geografskega trga. Prav tako je iz točke 1 A, prvi odstavek, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ razvidno, da je ta vpliv treba upoštevati le, če ga je mogoče meriti. V zvezi s horizontalnimi omejevalnimi sporazumi glede cen ali razdelitev trgov iz navedenih smernic prav tako izhaja, da je te sporazume mogoče opredeliti kot zelo resne kršitve že na podlagi njihove narave, ne da bi bilo treba Komisiji dokazati dejanski vpliv kršitve na trg. V tem primeru je dejanski vpliv kršitve le eden od dejavnikov, ki – če ga je mogoče izmeriti – lahko Komisiji omogoči, da poveča izhodiščno globo. Kadar Komisija meni, da je dejanski vpliv kršitve na trg mogoče izmeriti in ga namerava upoštevati pri odmeri globe, se ne more omejiti le na sklicevanje na izvajanje omejevalnega sporazuma, da bi dokazala dejanski vpliv kršitve na trg. Tako sklicevanje brez kakršnega koli drugega dokaza pomeni namreč le domnevo, da je izvajanje omejevalnega sporazuma vplivalo na trg. Čeprav obstoj dejanskega vpliva kršitve ni nujen element pri opredelitvi kršitve kot zelo resne v primeru sporazuma s protikonkurenčnim ciljem, pa dodatno upoštevanje tega elementa Komisiji omogoča, da izhodiščno globo poveča nad najmanjši predvideni znesek, določen s Smernicami, brez kakršnega koli praga, razen 10-odstotne omejitve celotnega prometa zadevnega podjetja v predhodnem poslovnem letu, kot je določeno v členu 23(2) Uredbe št. 1/2003. Glede na te posledice se Komisija ne sme opreti le na preprosto domnevo, kadar meni, da je za izračun globe treba upoštevati ta neobvezen element, to je dejanski vpliv kršitve na trg, ampak mora predložiti konkretne, verodostojne in zadostne indice, na podlagi katerih lahko presodi, kako je lahko kršitev dejansko vplivala na konkurenco na navedenem trgu. (Glej točke 74, 75 in od 78 do 82.)

Pri odmeri glob, naloženih zaradi kršitve pravil Skupnosti o konkurenci, je treba upoštevati trajanje in vse druge dejavnike, ki lahko vplivajo na presojo teže kršitve, kot so ravnanje posameznega podjetja, vloga, ki jo je posamezno podjetje imelo pri izvajanju usklajenih ravnanj, dobiček, ki so ga podjetja lahko imela zaradi teh ravnanj, njihova velikost in vrednost zadevnega blaga ter nevarnost, ki jo ta vrsta kršitev pomeni za cilje Skupnosti. Iz tega izhaja, da učinek protikonkurenčnega ravnanja ni sam po sebi odločilno merilo pri presoji ustrezne globe. Natančneje, dejavniki, ki se nanašajo na vidik namere, so lahko pomembnejši od dejavnikov v zvezi z navedenimi učinki, še zlasti kadar gre za kršitve, ki so že same po sebi resne, kot je na primer razdelitev trgov. (Glej točko 96.)

Olajševalne okoliščine ni mogoče priznati na podlagi točke 3, tretja alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ, če se je kršitev prenehala izvajati pred datumom prvih posredovanj Komisije ali če so zadevna podjetja sprejela dokončno odločitev o prenehanju izvajanja kršitev pred tem datumom. (Glej točko 105.)