Stranke

Izrek



Stranke

V združenih zadevah T‑22/13 in T‑23/13,

Senz Technologies BV s sedežem v Delftu (Nizozemska), ki sta jo sprva zastopali W. Hoyng in C. Zeri, nato W. Hoyng in I. de Bruijn, odvetniki,

tožeča stranka,

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) , ki ga je sprva zastopal F. Mattina, nato A. Folliard-Monguiral, zastopnika,

tožena stranka,

druga stranka v postopku pred Odborom za pritožbe UUNT, intervenientka pred Splošnim sodiščem, je bila

Impliva BV s sedežem v Mijdrechtu (Nizozemska), ki jo zastopata C. Gielen in A. Verschuur, odvetnika,

zaradi dveh tožb zoper odločbi tretjega odbora za pritožbe UUNT z dne 26. septembra 2012 (zadevi R 2453/2010‑3 in R 2459/2010‑3) v zvezi s postopkoma za ugotovitev ničnosti med družbama Impliva BV in Senz Technologies BV

SPLOŠNO SODIŠČE (peti senat),

v sestavi A. Dittrich (poročevalec), predsednik, J. Schwarcz, sodnik, in V. Tomljenović, sodnica,

sodna tajnica: J. Weychert, administratorka,

na podlagi tožb, vloženih v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 16. januarja 2013,

na podlagi odgovorov na tožbi, ki ju je UUNT vložil v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 30. aprila 2013,

na podlagi odgovorov na tožbi, ki ju je intervenientka vložila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 19. aprila 2013,

na podlagi replik, vloženih v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 22. julija 2013,

na podlagi duplik, ki ju je UUNT vložil v sodnem tajništvu Splošnega sodišča 11. novembra 2013,

na podlagi sklepa z dne 2. oktobra 2014 o združitvi zadev T‑22/13 in T‑23/13 za ustni postopek in sodbo,

na podlagi obravnave z dne 27. novembra 2014

izreka naslednjo

Sodbo (1)

[…]

Predlogi strank

13. Tožeča stranka v tožbah tako v zadevi T‑22/13 kot v zadevi T‑23/13 Splošnemu sodišču predlaga, naj:

– izpodbijani odločbi razveljavi;

– pritrdi trditvam, podanim pred Splošnim sodiščem, in registracijo izpodbijanih modelov razglasi za veljavno;

– odloči, da UUNT nosi svoje stroške in da intervenientka, če bo intervenirala, nosi svoje stroške in stroške tožeče stranke.

14. Tožeča stranka je na obravnavi tako v zadevi T‑22/13 kot v zadevi T‑23/13 umaknila svoj drugi tožbeni predlog, s katerim je Splošnemu sodišču predlagala, naj registracijo izpodbijanih modelov razglasi za veljavno.

15. UUNT tako v zadevi T‑22/13 kot v zadevi T‑23/13 Splošnemu sodišču predlaga, naj:

– tožbo zavrne;

– tožeči stranki naloži plačilo stroškov.

16. Intervenientka v odgovorih na tožbo tako v zadevi T‑22/13 kot v zadevi T‑23/13 Splošnemu sodišču predlaga, naj:

– tožbi v celoti zavrne ali, podredno, zadevo vrne v novo odločanje UUNT, oziroma še bolj podredno, registracijo izpodbijanih modelov razglasi za nično;

– odloči, da tožeča stranka poleg svojih stroškov nosi še njene stroške, vključno s stroški postopka pred odborom za pritožbe.

17. Intervenientka je na obravnavi tako v zadevi T‑22/13 kot v zadevi T‑23/13 umaknila svoj drugi tožbeni predlog, s katerim je Splošnemu sodišču predlagala, naj zadevo vrne v novo odločanje UUNT.

Pravo

[…]

Prvi tožbeni razlog, ki se nanaša na kršitev člena 7(1) Uredbe št. 6/2002

[…]

26. Model se šteje za dostopen javnosti, ko stranka, ki zatrjuje dostopnost, dokaže dogodke, ki utemeljujejo obstoj te dostopnosti. Da bi to domnevo ovrgla, mora, nasprotno, stranka, ki dostopnost izpodbija, pravno zadostno dokazati, da bi okoliščine v obravnavani zadevi lahko utemeljeno ovirale to, da ti dogodki ob normalnem poteku poslovanja postanejo znani specializiranim krogom zadevnega področja.

27. Domneva iz člena 7(1) Uredbe št. 6/2002 se poleg tega uporablja ne glede na kraj dogodkov, ki utemeljujejo obstoj dostopnosti, ker je iz prvega stavka tega člena razvidno, da se za to, da bi se za namene uporabe členov 5 in 6 te uredbe štelo, da je bil videz izdelka dostopen javnosti, ne zahteva, da so dogodki, ki utemeljujejo obstoj dostopnosti javnosti, nastali na ozemlju Unije (sodba z dne 13. februarja 2014, H. Gautzsch Großhandel, C‑479/12, ZOdl., EU:C:2014:75, točka 33).

28. Pojasniti je treba, da je vprašanje, ali bi lahko osebe, ki so del specializiranega kroga zadevnega področja, utemeljeno poznale dogodke, ki so se zgodili zunaj območja Unije, torej vprašanje dejanskega stanja, odgovor na to vprašanje pa je odvisen od preučitve okoliščin posamezne zadeve (zgoraj v točki 27 navedena sodba H. Gautzsch Großhandel, EU:C:2014:75, točka 34).

29. Da bi opravili presojo, ki jo je navedlo Sodišče, je treba preučiti vprašanje, ali je treba na podlagi dejanskih elementov, ki jih mora predložiti stranka, ki izpodbija dostopnost, šteti, da ni bilo možnosti, da bi tem krogom dogodki, ki utemeljujejo obstoj dostopnosti javnosti, dejansko postali znani, pri čemer je treba upoštevati to, kar je mogoče utemeljeno zahtevati, da ti krogi poznajo prej nastala umetniška dela. Ti dejanski elementi se lahko na primer nanašajo na sestavo specializiranih krogov, njihove poklicne kvalifikacije, navade in vedenje, obseg njihovih dejavnosti, njihovo navzočnost na dogodkih, na katerih se predstavijo modeli, značilnosti zadevnih modelov, kot je njihova povezanost z drugimi proizvodi in področji, in značilnosti proizvodov, v katere je zadevni model vključen, zlasti stopnjo tehnične zahtevnosti zadevnega proizvoda. V nobenem primeru ni mogoče šteti, da je ob običajnem poteku poslovanja model postal znan, če so ga lahko specializirani krogi zadevnega področja odkrili zgolj po naključju.

[…]

36. V zvezi s trditvijo, da dežnik, ki je zaščiten s prejšnjim patentom, ni bil nikoli proizveden, česar niti UUNT niti intervenientka nista izpodbijala, je treba ugotoviti, da člen 7(1) Uredbe št. 6/2002 nikakor ne zahteva, da bi moral biti prejšnji model, na katerega se sklicuje nasprotna stranka, uporabljen za proizvodnjo ali trženje proizvoda.

37. Vendar bi bilo dejstvo, da model nikoli ni bil vključen v proizvod, upoštevno samo v primeru, da bi tožeča stranka dokazala, da specializirani krogi zadevnega področja na splošno ne uporabljajo registrov patentov ali da specializirani krogi zadevnega področja na splošno ne dajejo nobenega pomena patentom, zlasti ameriškim ne. V takih primerih bi lahko bilo zaradi trditve, da na trgu ni dežnikov, zaščitenih s prejšnjim patentom, malo verjetno, da bi specializiranim krogom zadevnega področja lahko bil prejšnji patent znan na podlagi drugih sredstev obveščanja. V obravnavani zadevi dejstvo, da dežnik, ki je označen s prejšnjim patentom, nikoli ni bil proizveden, dokazuje, da specializiranim krogom zadevnega področja prejšnji patent ni mogel postati znan prek oglaševanja, dejavnosti trženja ali katalogov. Vendar na podlagi tega dejstva ni mogoče dokazati, da specializiranim krogom zadevnega področja utemeljeno ni mogel postati znan drugače, na primer prek spletnega vpogleda v register ameriških patentov.

[…]

(1) .

(1) – Navedene so le točke zadevne sodbe, za katere Splošno sodišče meni, da je njihova objava koristna.

Izrek

Iz teh razlogov je

SPLOŠNO SODIŠČE (peti senat)

razsodilo:

1. Odločbi tretjega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 26. septembra 2012 (zadevi R 2453/2010‑3 in R 2459/2010‑3) se razveljavita.

2. Impliva BV poleg svojih stroškov nosi še eno tretjino stroškov Senz Technologies BV.

3. Senz Technologies nosi dve tretjini svojih stroškov.

4. UUNT nosi svoje stroške.