PONTINA AMBIENTE 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILK E
ELEANOR SHARPSTON ,
predstavljeni 17. septembra 2009 1
1. Sekundarna zakonodaja Skupnosti 
s podro čja odstranjevanja odpadkov z odlaga -
njem na odlagali ščih 2 temelji na na čelu 
„plačila za obremenjevanje “. Namen pla čila 
za odlaganje odpadkov na odlagali ščih je 
pokritje celotnih stro škov (kratkoro čnih in 
dolgoro čnih) postopka odstranjevanja
odpadkov. V obravnavani zadevi se Sodi šču 
postavlja nelahko vpra šanje nacionalne zako -
nodaje, katere cilj je izvajanje Direktive 
o odlagali ščih, vendar ima praznine, zaradi 
katerih se upravljavcem odlagali šč, ki so 
zavezani k pla čilu dajatve, izra čunane na 
podlagi koli čine odlo ženih odpadkov, nalo ži 
kazen, če zamudijo z njenim pla čilom, čeprav 
nimajo na voljo o čitnega pravnega sredstva 
proti ob činskim upravam (onesna ževalcem),
za katere odlagajo odpadke in ki jim redno
z zamudo vra čajo dajatev, zaradi česar so vsaj 
delno odgovorne za nalo žene jim kazni zaradi 
zamude pri pla čilih. 
2. S svojim predlogom za sprejetje predhodne
odločbe Commissione Tributaria Provinciale 
di Roma spra šuje Sodi šče o skladnosti neka -
1 –Jezik izvirnika: angle ščina. 
2 –Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju
odpadkov na odlagali ščih (UL 1999, L 182, str. 1) (v nada -
ljevanju: Direktiva 1999/31 ali Direktiva o odlagali ščih). terih dolo čb italijanske nacionalne zakono -
daje s členi 12 ES, 14 ES, 43 ES in 46 ES, 
z Direktivo o odlagali ščih in Direktivo 
2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri
plačilih v trgovinskih poslih 3. 
Zakonodaja Skupnosti 
Dolo čbe Pogodbe 
3. Člen 12 ES prepoveduje vsakr šno diskri -
minacijo glede na dr žavljanstvo povsod, kjer
se uporablja Pogodba, in ne da bi to vplivalo na
njene posebne dolo čbe. 
3 –UL 2000, L 200, str. 35 (v nadaljevanju: Direktiva 2000/35 ali
Direktiva o zamudah pri pla čilih). 
I - 1177 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
4. Člen 14 ES med drugim dolo ča, da Skup- postopke in smernice za prepre čevanje ali 
nost sprejme ukrepe za postopno vzpostavitev zmanj ševanje, kolikor je mogo če, čezmerne 
notranjega trga. obremenitve okolja pri odlaganju odpadkov
na odlagali šče. 5 
5. Člen 43 ES prepoveduje omejitve glede 
pravice do ustanavljanja za dr žavljane ene 
države članice na ozemlju druge dr žave 
članice. 
6. Člen 46 ES z odstopanjem od člena 43 daje 
državam članicam pravico do uporabe dolo čb 
zakonov, predpisov ali upravnih ukrepov, ki
predvidevajo posebno obravnavo tujih dr žav-
ljanov zaradi javnega reda, javne varnosti ali
javnega zdravja. 
Direktiva o odlagali ščih 
7. Direktiva 1999/31 je del „strategije 
odpadkov “Skupnosti skladno z Direktivo 
Sveta 75/442/EGS. 4 Zagotavlja ukrepe, 
4 –Direktiva z dne 15. julija 1975 o odpadkih (UL 1975, L 194,
str. 39), kakor je bila spremenjena (pred uveljavitvijo Direkti -
ve 1999/31) z Uredbo Komisije 96/350/ES (UL 1996, L 135,
str. 32). 8. V uvodni izjavi 5 je navedeno, da „je treba 
v skladu z na čelom pla čila za obremenjevanje 
med drugim upo števati vso škodo, ki jo 
povzro či okolju odlagali šče“. V uvodni izjavi 
6 je dodano, da „naj bi se, podobno kakor 
druge oblike obdelovanja odpadkov, odla -
ganje na odlagali ščih ustrezno spremljajo in
urejalo, da se prepre čijo ali zmanj šajo mo žni 
škodljivi vplivi na okolje in tveganje za zdravje
ljudi “. 
9. V uvodni izjavi 9 je navedeno, da „naj bi bile 
države članice sposobne izvajati na čelo bli žine 
in samozadostnosti pri odstranjevanju svojih
odpadkov na ravni Skupnosti in na nacionalni
ravni v skladu z Direktivo Sveta 75/442/EGS
z dne 15. julija 1975 o odpadkih; [ …] je treba 
slediti ciljem te direktive in jih pojasniti 
5 –Zdi se, da je bila ta direktiva prenesena v nacionalno zakonodajo
z zakonsko uredbo št. 36 z dne 13. januarja 2003 (redni dodatek 
h GURI št. 59 z dne 12. marca 2003). Ta se ne sklicuje na zakon 
št. 549/95 (glej opombo 8 spodaj), niti se nanjo ne sklicuje
nacionalno sodi šče v svoji predlo žitveni odlo čbi. Zato ostaja 
odnos med obema nejasen, tako a) z vidika nacionalne 
zakonodaje kot tudi b) kot metoda izvajanja direktive. 
I - 1178 
PONTINA AMBIENTE 
z vzpostavitvijo ustrezne celovite mre že 
obratov za odstranjevanje, ki bo temeljila na
visoki stopnji varstva okolja “. 
10. V uvodni izjavi 29 je navedeno, da mora 
plačilo za odlaganje odpadkov na odlagali šče 
pokrivati vse stro ške, povezane z gradnjo in
obratovanjem objektov in naprav. 
11. Člen 10, kolikor je tu upo števno, dolo ča: 
„Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi
zagotovijo, da se vsi stro ški, povezani 
z gradnjo in obratovanjem odlagali šča, 
vklju čno, kolikor je mogo če, s stro ški finan č-
nega zavarovanja ali enakovrednega ukrepa iz
člena 8(a)(iv), ter ocenjeni stro ški zaprtja 
odlagali šča in upravljanja po zaprtju za 
obdobje najmanj 30 let krijejo s pla čilom, ki 
ga zara čuna upravljavec za odlaganje kakr šne 
koli vrste odpadkov na tem odlagali šču [ …]“Direktiva o zamudah pri pla čilih 
12. Cilj Direktive 2000/35 je zmanj šanje 
zamude pri pla čilih v trgovinskih poslih. 6 
V uvodni izjavi 7 je opozorjeno, da so zaradi
predolgih rokov in zamud pri pla čilih podjetja,
zlasti mala in srednje velika, administrativno
in finan čno zelo obremenjena ter da so ti 
problemi poglavitni vzrok pla čilne nesposob -
nosti. V uvodni izjavi 16 je navedeno, da je
zamuda pri pla čilih postala finan čno zanimiva 
za dol žnike v ve čini dr žav članic zaradi nizkih 
obrestnih mer na zamude pri pla čilih in/ali 
dolgotrajnih postopkov sodnega varstva. 
Ugotavlja, da je „potrebna [ …] odlo čna 
sprememba, vklju čno z nadomestili 
upnikom za njihove stro ške, da bi preobrnili
ta trend in zagotovili take posledice zamud pri
plačilih, ki bi odvra čale od zapoznelega 
plačevanja “. 
13. Člen 1 dolo ča, da se „ta direktiva [ …]
uporablja za vsa pla čila kot prejemke v zvezi 
s trgovinskimi posli “. 
14. Člen 2(1) opredeljuje „trgovinske posle “
kot „posle med podjetji ali med podjetji in 
državnimi organi, ki vodijo k dostavi blaga ali 
6 –Ta direktiva je bila prenesena v nacionalno zakonodajo 
z zakonsko uredbo št. 231 z dne 9. oktobra 2002 (GURI 
št. 249 z dne 23. oktobra 2002). 
I - 1179 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
izvajanju storitev za pla čilo“; „državne organe “
kot „katere koli naro čnike, kot jih dolo čajo 
direktive o javnih naro čilih [ …]“; „podjetje “pa 
kot „katero koli organizacijo, ki deluje v okviru
svoje neodvisne gospodarske ali strokovne 
dejavnosti, tudi če jo izvaja ena sama oseba “. 
Člen 2(2) opredeljuje „zamudo pri pla čilu “kot 
„prekora čenje pogodbenega ali zakonskega 
plačilnega roka “. 
15. Člen 3 dolo ča, da morajo dr žave članice 
zagotoviti, da se v primeru zamude pri pla čilih 
plačajo obresti, in opredeljuje tako čas, 
v katerem zapadejo v pla čilo s strani dol žnika, 
kot tudi odvra čilno obrestno mero, ki se 
uporabi v primeru zamude pri pla čilu. 
Nacionalni predpisi 
16. Italija je sprejela zakon št. 549 z dne 
28. decembra 1995 7, da bi uredila odlaganje 
odpadkov na odlagali ščih. Člen 3 o tem 
vsebuje ve čposebnih dolo čb. 
7 –Redni dodatek h GURI št. 302 z dne 29. decembra 1995 
(v nadaljevanju: zakon št. 549/95). 17. Odstavka 24 in 25 dolo čata posebno 
dajatev za odlaganje trdnih odpadkov na 
odlagali ščih, da bi se spodbudilo zmanj šanje 
količine proizvedenih odpadkov ter pridobi -
vanje surovin in energije iz takšnih odpadkov. 
V skladu z odstavkom 26 se dajatev sicer 
zaračuna upravljavcu odlagali šča, vendar se 
mora prenesti na dostavljavca odpadkov. 8 
Osnova za obra čun je v skladu z odstavkom 
28 koli čina odlo ženih odpadkov. 
18. Dajatev se v skladu z odstavkom 27 pla ča 
deželam in v skladu z odstavkom 30 četrtl -
etno, in sicer v mesecu po koncu četrtletja za
odpadke, v katerem se te odpadke odlo ži. 
19. Odstavek 31 dolo ča, da se v primeru 
nepla čila, zamude pri pla čilu ali premajhnega 
plačila nalo ži denarna kazen, ki zna ša dvakrat 
do štirikrat toliko kot sporni znesek. 9 
8 –Posamezna ob činska uprava na splo šno ne proizvede ve čine 
odpadkov, ki jih „dostavi “. Pačpa zbira odpadke gospodinjstev 
in podjetij v svoji ob čini. Ta gospodinjstva in podjetja nato 
občinskim upravam v obliki davkov prispevajo vsako svoj dele ž
dajatve, ki je sorazmeren koli čini njihovih odpadkov. Na 
obravnavi je italijanska vlada navedla, da se takšni davki 
pobirajo ne glede na to, ali je bila dajatev vrnjena upravljavcu
odlagali šča ali ne. 
9 –Predlo žitveno sodi šče je navedlo, da kazni sedaj ureja zakonska 
uredba št. 471 z dne 18. decembra 1997 (redni dodatek h GURI 
št. 5 z dne 8. januarja 1998). 
I - 1180 
PONTINA AMBIENTE 
Predlo žena dejstva in vpra šanja 
20. Družba Pontina Ambiente Srl (v nadalje -
vanju: Pontina Ambiente) je upravljavec 
odlagali šča, katerega zakonske pravice in 
obveznosti ureja zakon št. 549/95. 
21. V skladu z zakonom št. 549/95 je de žela 
Lazio pravilno dolo čila odlagali šča, ki naj jih 
uporabljajo posamezne ob činske uprave, kot 
tudi pla čilo za storitev, ki jo opravi upravljavec 
posameznega odlagali šča. V tem okviru je 
dežela Lazio sklenila dogovor s Pontino 
Ambiente o skladi ščenju in predelavi 
odpadkov iz nekaterih ob činskih uprav. 
Družba Pontina Ambiente je postala 
zakonsko zavezana k pla čilu dajatve de želi 
Lazio najpozneje v mesecu po koncu četr-
tletja, v katerem se zadevne odpadke odlo ži. 
Zaradi neizpolnitve te obveznosti v tako 
določenem roku je bila Pontini Ambiente 
naložena denarna kazen. 
22. Vendar je dajatev zapadla v pla čilo, še 
preden je dru žba Pontina Ambiente dobila 
plačilo od ob činskih uprav. Iz dodatnega 
gradiva o dejstvih, ki so se pojavila med 
obravnavo, se zdi nesporno, prvi č, da ob činske 
uprave ne pla čujejo svojih dolgov v rokih, 
običajnih za trgovinske posle. Ker je obi čajni plačilni rok ob činskih uprav 120 dni, obstaja
velika verjetnost, da upravljavec odlagali šča ne 
dobi vrnjenega dolo čenega trimese čnega 
„obroka “dajatve, ko že zapade v pla čilo 
naslednji obrok. Drugi č, trenutno je ve č
občinskih uprav v postopku pla čilne nespo -
sobnosti. Po nacionalni zakonodaji uprav -
ljavci, kot je dru žba Pontina Ambiente, niso 
prednostni upniki. Nazadnje, upravljavci 
odlagali ščne morejo vztrajati na predpla čilu 
s strani pla čilno nesposobnih ob činskih uprav 
kot pogoju za obdelavo odpadkov. Niti ne 
morejo v skladu z italijansko zakonodajo 
s podro čja javnega zdravja odkloniti obdelave
dostavljenih odpadkov. 
23. V sporu, o katerem se še odlo ča pred 
predlo žitvenim sodi ščem, je dru žba Pontina 
Ambiente zahtevala razveljavitev dveh odlo čb 
o pla čilu nepla čanih dajatev in denarnih kazni
zaradi zamude pri pla čilu. Pri tem je izpodbi -
jala člen 3(26) in (31) zakona št. 549/95, ker 
upravljavcu odlagali šča nalaga obveznost 
plačila dajatve in ga kaznuje za zamudo pri 
plačilu de želi, pri tem pa ne predvideva kazni 
za ob činske uprave, ki so povzro čile zamudo 
pri pla čilu. Zlasti se pla čilo dajatve s strani 
upravljavca odlagali šča ne pogojuje z njegovim 
prejemom pla čila od ob činskih uprav za 
opravljene storitve. 
I - 1181 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
24. Nacionalno sodi šče je zadevo predlo žilo ne dvakratnik ali štirikratnik osnovnega 
Sodišču. Vedeti želi, ali so nacionalni predpisi zneska, kot dolo ča člen 3(31) zakona 
skladni s členi 12 ES, 14 ES, 43 ES in 46 ES ter št. 549/95). Zdi se, da zneski kazni v spisu to
z Direktivo o odlagali ščih in Direktivo potrjujejo. 10 
o zamudah pri pla čilih, ter v zvezi s tem 
sprašuje Sodi šče. 
25. Pisna stali šča so predlo žile dru žba 
Pontina Ambiente ter italijanska vlada in 
Komisija (obe sta se udele žili obravnave 
4. junija 2009). 
Predhodne ugotovitve 
Dopustnost 
26. Na obravnavi je italijanska vlada izrecno
postavila vpra šanje, ali se člen 3(31) zakona 
št. 549/95 uporabi v zadevi, ki jo obravnava
predlo žitveno sodi šče. Strinjala se je z opisom 
pravnega polo žaja v predlo žitveni odlo čbi, 
vendar je pojasnila, da zna ša kazen v primeru 
nepla čila dajatve 30 % osnovnega zneska (in 27. Predlo žitveno sodi šče bi moralo, da bi 
Sodišče lahko podalo uporabno razlago zako -
nodaje Skupnosti, re šiti vpra šanja, ki zadevajo 
le nacionalno pravo. 11 To pomeni, da dejstvo, 
ali je kazen dolo čena s členom 3(31) zakona 
št. 549/95 ali katerim drugim nacionalnim 
predpisom, ni pomembno v zadevi, ki jo 
obravnava nacionalno sodi šče. 
Predlo žena zadeva 
28. Predlo žitveno sodi šče v svojem predlogu
za sprejetje predhodne odlo čbe ni postavilo 
določenega vpra šanja. Pa čpa se je omejilo na
omembo pomislekov glede skladnosti nacio -
nalne zakonodaje z ve čjim številom dolo čb 
zakonodaje Skupnosti. 
10 –Zadevnih zneskov ne moremo ozna čiti za nepomembne. 
Izpodbijani odredbi sta nalagali pla čilo 26.588,21 EUR 
oziroma 11.901,79 EUR. 
11 –Sodba z dne 8. maja 2003 v zadevi Gantner Electronic 
(C-111/01, Recueil, str. I-4207, to čka 37 in navedena sodna 
praksa). 
I - 1182 
PONTINA AMBIENTE 
29. Komisija je pravilno ugotovila, da sme 
Sodišče v primeru predlo žitvene odlo čbe, iz 
katere ni jasno razvidno vpra šanje nacional -
nega sodi šča, to vpra šanje preoblikovati. 12 
Čeprav je bilo v obvestilu v Uradnem listu
objavljeno za časno preoblikovano vpra -
šanje 13 , menim, da ga je treba dodatno 
spremeniti. Zlasti se je treba dotakniti dveh
točk. 
30. Prvič, zdi se, da predlo žitvena odlo čba 
vsebuje pro šnjo, naj Sodi šče presodi, ali je 
doma ča zakonodaja skladna z obveznostmi, ki
jih ima Italija na podlagi prava Skupnosti.
Vendar je v skladu z ustaljeno sodno prakso
pristojnost Sodi šča na podlagi člena 234 ES 
omejena na odlo čanje o razlagi (in –kjer je 
primerno –veljavnosti) dolo čb zakonodaje 
Skupnosti. 14 Pri tem sme Sodi šče vseeno 
odločiti tako, da nacionalnemu sodi šču 
omogo či oceno skladnosti nacionalne zako -
nodaje s pravom Skupnosti. 
31. Drugi č, člen 3 Direktive o zamudah pri 
plačilih (ki jo omenja predlo žitveno sodi šče 
v svoji predlo žitveni odlo čbi) dolo ča, da 
12 –Sodba z dne 16. julija 2009 v zadevi Futura Immobiliare in
drugi (C-254/08, ZOdl., str. I-6995, to čka 28 in navedena 
sodna praksa). To vklju čuje tudi primere, v katerih iz 
predlo žitvene odlo čbe ni razvidno nobeno dolo čeno vpra -
šanje: sodba z dne 18. novembra 1998 v zadevi Teckal 
(C-107/98, Recueil, str. I-8121, to čka 34). 
13 –UL 2008, C 183, str. 12. 
14 –Sodba z dne 19. februarja 2009 v zadevi Schwarz (C-321/07,
ZOdl., str. I-1113, to čka 48). morajo dr žave članice „zagotoviti “, da se 
v primeru zamude pri pla čilih, ki jih pokriva 
Direktiva, pla čajo obresti. Pojavi se vpra šanje, 
ali ta dolo čba prava Skupnosti onemogo ča 
sistem, ki ga vzpostavlja (med drugim) 
člen 3(26) in (31) zakona št. 549/95. 
32. Zato štejem, da predlo žitvena odlo čba 
vsebuje naslednja nedolo čno izra žena vpra -
šanja: 
„1.Ali je treba člene 12 ES, 14 ES, 43 ES in 46 
ES razlagati tako, kot da nasprotujejo 
določbam, kot je člen 3(26) in (31) 
zakona št. 549 z dne 28. decembra 1995, 
ki uvajajo posebno dajatev za odlaganje
odpadkov na odlagali ščih in dolo čajo rok 
njenega pla čila, ne pa tudi razumnega 
roka niti u činkovitega mehanizma 
njenega vra čila? 
2.Ali je treba člen 10 Direktive o odlaga -
liščih razlagati tako, kot da nasprotuje
nacionalnim dolo čbam, kot je člen 3(26) 
in (31) zakona št. 549 z dne 28. decembra 
1995? 
I - 1183 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
3.Ali lahko upravljavec odlagali šča od Členi 12 ES, 43 ES in 46 ES 
dostavljavca odpadkov izterja kazen, ki
mu je bila nalo žena zaradi zamude pri 
plačilu takšne dajatve? 
4.Ali za vra čilo takšne dajatve veljata 
člena 1 in 2 Direktive o zamudah pri 
plačilih, tako da njen člen 3 od dr žav 
članic zahteva, da zagotovijo izterjavo 
obresti po odvra čilni obrestni meri 
v primeru zamude pri pla čilu takšne 
dajatve? “
33. Za posameznimi vpra šanji se skriva 
osrednje vpra šanje nacionalnega sodi šča: ali 
katera koli dolo čba prava Skupnosti naspro -
tuje sistemu , kot je vzpostavljen v Italiji (in
katerega del je člen 3(26) in (31) zakona št. 
549/95), če takšen sistem upravljavcu odlaga -
lišča ne omogo ča, da bi v primeru pravo čas-
nega pla čila dobil vrnjen znesek dajatve, 
v primeru zamude pri vra čilu pa še stro šek 
financiranja predpla čila? 34. V skladu z ustaljeno sodno prakso 
člena 12 ES in 43 ES veljata v zadevah 
s čezmejnim elementom. 15 Ker člen 46 ES 
pomeni odstopanje od člena 43 ES, se 
obravnava le v primeru uporabe člena 43 ES. 
35. Ta zadeva se nana ša na italijansko
podjetje, ustanovljeno v Italiji, ki odstranjuje
odpadke neke italijanske ob čine. Podjetje na 
italijanskih sodi ščih izpodbija odlo čbo, ki jo je
v skladu z italijansko zakonodajo izdal itali -
janski dr žavni organ. Gre torej za povsem 
notranjo zadevo neke dr žave članice. 
36. Vendar pa želi dru žba Pontina Ambiente 
v svojih pisnih stali ščih dokazati morebitni 
čezmejni u činek. Trdi, da italijanska zakono -
daja nalaga dajatev upravljavcem odlagali šč, 
pri tem pa jim ne zagotavlja pravnih sredstev 
za izterjavo vra čila pla čanih zneskov od 
dostavljavcev odpadkov. To slabi finan čni 
15 –Sodba z dne 11. aprila 2000 v zdru ženih zadevah Deliège
(C-51/96 in C-191/97, Recueil, str. I-2549, to čka 58). 
I - 1184 
PONTINA AMBIENTE 
položaj upravljavcev odlagali šč, zaradi česar 
so v podrejenem konkuren čnem polo žaju 
v primerjavi z upravljavci odlagali šč, ki 
delujejo na drugih trgih v Skupnosti. 
37. Ta trditev je sicer domiselna, vendar 
v bistvu hipoteti čna. Prav tako ne ponudi 
prepri čljive razlage, v kolikšni meri izpodbi -
jane zakonske dolo čbe dejansko negativno 
vplivajo na izvr ševanje svobode ustanavljanja. 
Zato menim, da ne izkazuje zadostnega 
čezmejnega elementa za uporabo člena 43 
ES ali posredno člena 46 ES. Če člena 43 ES in 
46 ES ne veljata za dejansko stanje v zadevi, ki
jo obravnava nacionalno sodi šče, po mojem 
mnenju ne velja niti člen 12 ES. 
38. Zato predlagam, da Sodi šče ugotovi, da 
členi 12 ES, 43 ES in 46 ES ne veljajo za
zadevo, ki jo obravnava nacionalno sodi šče. 
Člen 14 ES 
39. Člen 14 ES obvezuje dr žave članice, da 
odstranijo ovire za prosti pretok na notranjem trgu, da bi se lahko oblikovalo „obmo čje brez 
notranjih meja, na katerem je v skladu 
z dolo čbami Pogodb[e] zagotovljen prosti 
pretok blaga, oseb storitev in kapitala “. Gre 
za programsko dolo čbo. Menim, da odlo čanje 
o razlagi tega člena ni niti potrebno niti 
relevantno za odgovor predlo žitvenemu 
sodišču. 
Člen 10 Direktive o odlagali ščih 
Zadeva, ki jo obravnava nacionalno sodi šče 
40. Dejstva, predstavljena v predlo žitveni 
odločbi in podprta z odgovori italijanske 
vlade na obravnavi 16, jasno izkazujejo, da so 
upravljavci odlagali ščdolžni pla čevati dajatev 
deželi in se jih lahko kaznuje za zamudo pri 
plačilu, za nepravilno pla čilo ali nepla čilo, da 
pa ne obstaja ustrezen mehanizem, ki bi 
občinske uprave, odgovorne za odlaganje
odpadkov, obvezoval, da upravljavcem odla -
gališčv dolo čenem roku vrnejo dajatev. 
16 –Glej to čko 22 zgoraj. 
I - 1185 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
41. Člen 10 Direktive o odlagali ščih je zavez -
ujoč. Od dr žav članic zahteva, da zagotovijo, 
da se vsi stro ški, povezani z gradnjo in 
obratovanjem odlagali šča, krijejo s pla čilom, 
ki ga zara čuna upravljavec za odlaganje 
kakršne koli vrste odpadkov na tem odlaga -
lišču. pravilno opravlja svoje pogodbene obveznosti
in odstranjuje odpadke. Obveznost pla čila 
dajatve izhaja neposredno iz tega zaporedja
dogodkov. Gre za posebno dajatev na odla -
ganje trdnih odpadkov na odlagali ščih. 18 
Osnova za obra čun je koli čina odlo ženih 
trdnih odpadkov. 19 
42. Vendar, kaj sploh pokriva izraz „vsi 
stroški, povezani z gradnjo in obratovanjem
odlagali šča“? Zlasti, ali zajema (a) dajatev na
odpadke ter (b) dodatne stro ške in kazni, ki 
nastanejo, ko upravljavec odlagali šča ne more 
pravo časno pla čati takšne dajatve, ker 
občinska uprava, ki je dostavila odpadke, 
zamuja s pla čilom? 
Dolo čbe člena 10 
43. Člen 10 se izrecno sklicuje na „vs[e] 
strošk[e] “, povezane z gradnjo in obratova -
njem odlagali šča. 17 Občinske uprave dru žbi 
Pontina Ambiente dostavljajo odpadke 
obdelavo. Dru žba Pontina Ambiente 44. V takšnih okoli ščinah je ve čkot jasno, da 
je dajatev stro šek, ki se mu upravljavec 
odlagali šča ne more izogniti, in tudi stro šek, 
ki je nelo čljivo povezan z obratovanjem odla -
gališča. Povedano z drugimi besedami, v Italiji
ni mogo če upravljati odlagali šča odpadkov, ne 
da bi pla čal dajatve. 
45. Dolo čbe člena 10 Direktive o odlagali ščih 
so nedvoumne: vsi takšni stro ški se vklju čijo 
v pla čilo, ki ga zara čuna upravljavec za 
odlaganje kakr šne koli vrste odpadkov na 
tem odlagali šču. Če dolo čbo razlagamo dobe -
sedno, je dajatev stro šek, ki se mora vklju čiti 
v zara čunano pla čilo. 
17 –Dejstvo, da nato posebej omeni dva elementa stro škov, ki se 
vklju čita „kolikor je mogo če“, ne more izklju čevati vklju čitve 
drugih elementov stro škov, ki sestavljajo „stro ške, povezane “ 18 –Glej člen 3(24) in (25) zakona št. 549/95. 
z gradnjo in obratovanjem odlagali šča. 19 –Glej člen 3(28). 
I - 1186 v 
PONTINA AMBIENTE 
Namen člena 10 na dostavljavca smeti prek pla čila za storitev 
upravljavca odlagali šča. 
46. Takšna razlaga člena 10 je podkrepljena
tudi s cilji Direktive o odlagali ščih. Namen 
zakonodaje Skupnosti je bil za ščititi okolje, 
med drugim tudi z odvra čanjem ljudi od 
gradnje odlagali šč. Uvodni izjavi 6 in 9 
poudarjata potrebo po ustreznem urejanju 
odlagali ščodpadkov. Besedilo uvodne izjave
29 napoveduje zavezujo če besedilo člena 10. 
47. Eden od mehanizmov za dosego omenje -
nega cilja je poskus zagotavljanja, da celotne
stroške gradnje, obratovanja in upravljanja 
odlagali šča nosijo proizvajalci odpadkov, ki se 
tam odlagajo. Člen 10 dolo ča prav to. Na 
kratko, Direktiva o odlagali ščih je poseben 
izraz na čela „plačila za obremenjevanje “20 , 
hkrati pa odra ža še na čelo, naj se odpadki
odlagajo kar se da blizu svojemu viru. Na čelu 
„plačila za obremenjevanje “je zado ščeno le, 
če se spodbuda za zmanj šanje odpadkov 
končno prenese na dostavljavca odpadkov, to
je na ob činske uprave. 21 To se zgodi le, če se 
dajatev obravnava kot „stro šek“, ki se prenese 
20 –Glej uvodno izjavo 5 k Direktivi o odlagali ščih in člen 15 
Direktive 75/442, navedene zgoraj v opombi 4. Za razlago te
direktive glej tudi sodbo z dne 7. septembra 2004 v zadevi Van
de Walle (C-1/03, ZOdl., str. I-7613, to čki 57 in 58). 
21 –Nato jo prenesejo prek lokalnih davkov na gospodinjstva in
podjetja, ki dejansko proizvajajo odpadke. Ali člen 10 nasprotuje sistemu, ki ga dolo ča 
italijanska zakonodaja? 
48. Družba Pontina Ambiente trdi, da sistem, 
ki ga dolo ča italijanska zakonodaja, kr ši načelo 
„plačila za obremenjevanje “iz člena 10 Di -
rektive o odlagali ščih. Nasprotno pa itali -
janska vlada in Komisija menita, da je 
odločitev, kdo naj (sprva) pla ča dajatev, 
v pristojnosti dr žav članic, ter da člen 10 ne 
nasprotuje sistemu, ki ga dolo ča italijanska 
zakonodaja. 
49. Strinjam se s prvim delom stali šča, ki sta 
ga zavzeli Italija in Komisija. Besedilo člena 10 
ne obvezuje dr žave članice, da bi na dolo čen 
način organizirala pla čilo obratovalnih stro -
škov odlagali šča. Prav tako ne nasprotuje 
možnosti, da dr žava članica uvede dajatev na 
odpadke, odlo žene na odlagali šču, ki jo sprva 
I - 1187 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
plača upravljavec odlagali šča, nato pa prenese 
na dostavljavca odpadkov 22; niti mo žnosti, da 
kaznuje upravljavca odlagali šča za zamudo pri 
plačilu takšne dajatve. 
50. Čeprav se s pravom Skupnosti nalo ženo 
načelo razlage, ki je skladna z nacionalnim 
pravom, nana ša predvsem na nacionalne 
določbe, sprejete za prenos zadevne direktive,
se vendarle ne omejuje na razlago teh dolo čb, 
temve čzahteva, da nacionalno sodi šče 
upošteva vso nacionalno pravo, da bi preso -
dilo, v kakšnem obsegu se slednje lahko 
uporabi, ne da bi privedlo do rezultata, ki je
v nasprotju s tistim, ki ga zasleduje Direk -
tiva. 23 Vrsta primerov iz sodne prakse ka že, da 
tretji odstavek člena 249 ES nalaga celovito
uporabo in izvajanje zadevne direktive. 24 
51. V obravnavani zadevi posebne dolo čbe 
nacionalne zakonodaje, ki jih navaja nacio -
22 –Komisija je na obravnavi trdila, da ta tip mehanizma uporablja
večdržav članic in da –če se pravilno uporablja –ni niti 
najbolj ši niti najslab ši način izvajanja Direktive o odlagali ščih. 
23 –Sodba z dne 5. oktobra 2004 v zadevi Pfeiffer (C-397/01,
ZOdl., str. I-8835, to čka 115 in, splo šneje, to čke od 110 do 
118), na katero se nazadnje sklicuje sodba z dne 16. julija 2009
v zadevi Mono Car Styling (C-12/08, ZOdl., str. I-6653, to čke 
od 60 do 64). Glej tudi sodbo z dne 25. februarja 1999 v zadevi
Carbonari in drugi (C-131/97, Recueil, str. I-1103, to čke od 48 
do 50). 
24 –Glej na primer sodbi z dne 10. aprila 1984 v zadevi Colson in
Kamann (14/83, Recueil, str. I-1891, to čka 15) in z dne 
11. julija 2002 v zadevi Marks & Spencer (C-62/00, Recueil,
str. I-6325, to čke od 22 do 28 ter navedena sodna praksa). Za 
koristen pregled na čela polnega u činka glej Prechal, S., 
Directives in EC Law (OUP 2005, str. od 51 do 54 in od 87 
do 91). nalno sodi šče, dejansko urejajo predmet 
člena 10 Direktive o odlagali ščih, vendar jih 
ni mogo če obravnavati lo čeno od sistema, 
katerega del so. Nazadnje, vpra šanje, s katerim 
se mora Sodi šče spoprijeti, če naj nacional -
nemu sodi šču poda uporaben odgovor, je, ali 
določbe Direktive o odlagali ščih nasprotujejo 
sistemu , katerega predvidljiv in dokazljiv 
rezultat je, da dajatve ne pla čujejo dostavljavci 
odpadkov (pa čpa dejansko ostaja breme 
upravljavcev odlagali šč), poleg tega pa 
pogosto tudi kaznovanje slednjih? 
Izterjava dajatve od ob činskih uprav 
52. Iz gradiva, predlo ženega Sodi šču 25 , je 
razvidno, da upravljavec v praksi dejansko
ne more izterjati dajatve od ob činskih uprav. 
Kot pogodbeni upnik dru žba Pontina 
Ambiente ne u živa prednosti pri izterjavi 
dolgov pla čilno nesposobnih ob činskih 
uprav. Celo postopki za izterjavo dajatve od 
25 –Glej zlasti to čko 22 zgoraj. 
I - 1188 
PONTINA AMBIENTE 
plačilno sposobnih ob činskih uprav so Kazen za zamudo pri pla čilu dajatve 
pogosto zapleteni in dolgotrajni. 26 
53. Kot dru žba Pontina Ambiente pravilno
poudarja, italijanski sistem regionalnim obla -
stem zagotavlja prihodke od dajatve, hkrati pa
občinskim upravam omogo ča (neupravi čeno) 
finan čno ugodnost, ker upravljavec odlaga -
lišča v praksi ne more uveljaviti svoje pravice
do vra čila. 
54. Upravljavci odlagali ščtako postanejo 
dolžni pla čati poseben stro šek delovanja. 
Tega ne morejo prenesti na dostavljavce 
odpadkov, kot zahteva člen 10. Poleg tega, 
ker dajatve v praksi ni mogo če izterjati od 
občinskih uprav, italijanski sistem ne zago -
tavlja spodbude slednjim za zmanj šanje koli -
čine proizvedenih odpadkov. Rezultat ni 
v skladu z na čelom „plačila za obremenje -
vanje “. Namesto obremenjevalca okolja pla ča 
upravljavec odlagali šča. Menim, da dobesedna 
in teleolo ška razlaga člena 10 Direktive 
o odlagali ščih nasprotuje sistemu, ki v praksi 
vodi do takšnega rezultata. 
26 –Na obravnavi je Komisija trdila, da ob činske uprave u živajo 
skoraj imuniteto v takšnih postopkih izterjave. Italijanska
vlada je to zanikala, vendar je pojasnila, da mora upravljavec
odlagali šča najprej dobiti za časno odredbo, s katero sodi šče 
občinski upravi nalo ži pla čilo, in da lahko spro ži nadaljnji 
postopek le, če (ali ko) zadevna uprava ne izpolni odredbe. 55. Komisija meni, da bi bili upravljavci 
odlagali šč, kot je na primer dru žba Pontina 
Ambiente, če jim ob činske uprave redno 
z zamudo vra čajo dajatev, upravi čeni v svoje 
poslovne stro ške vklju čiti tudi stro ške zago -
tavljanja pravo časnega pla čila dajatve, da bi se
izognili kazni. Med obravnavo je bilo re čeno, 
da bi upravljavec to lahko storil s sklenitvijo
ustreznega zavarovanja ali z najemom ban č-
nega kredita. 
56. S prvo trditvijo lahko hitro opravimo. Ne 
zdi se verjetno, da bi bila zavarovalnica 
pripravljena skleniti zavarovanje za primer 27 
zamude pri pla čilu za premijo, ki bi jo 
upravljavec odlagali šča zlahka pla čal. Vendar 
bo moralo nacionalno sodi šče preveriti, ali to 
dejansko dr ži. 
57. Druga trditev se zdi na prvi pogled 
tehtnej ša. Na čeloma naj bi upravljavec odla -
gališča na podlagi izku šenj lahko izra čunal 
27 –Italijanska vlada ni navedla niti v svojih pisnih stali ščih niti na 
obravnavi, da Pontina Ambiente pretirava s pogostnostjo, 
s katero naj bi ob činske uprave zamujale pri pla čevanju 
upravljavcem odlagali šč. 
I - 1189 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
verjetnost, da mu bo ena ali ve čobčinskih 
uprav, s katerimi ima sklenjene pogodbe 
o odlaganju odpadkov, pla čala z zamudo. Na 
tej podlagi bi lahko izra čunal stro ške kredita, 
potrebnega, če naj dajatev pla ča pravo časno in 
se s tem izogne kazni. Tak stro šek je poslovni 
strošek in kot tak izterljiv od dostavljavca 
odpadkov. 
58. Vendar pa menim, da bi se lahko pojavila
dva dodatna problema. 
59. Prvič, mogo če je, da poslovne banke ne bi
bile pripravljene odobriti kredita (ali pa samo 
po vi šji obrestni meri) dolo čenemu uprav -
ljavcu, ki se je zaradi dolgotrajnih zamud pri
plačilih zna šel v finan čno tveganem polo žaju. 
Sodišče nima pred sabo potrebnega gradiva,
da bi vedelo, ali to je (ali ni) dejanska te žava, 
s katero se sre čuje dru žba Pontina Ambiente. 
Nacionalno sodi šče bo moralo pregledati 
dokaze in ugotoviti dejstva. 60. Drugi č, res je, da v obi čajnem poslovnem 
okolju ponudnik storitev, ki mora najeti 
kredit, da bi lahko pravo časno pla čal pred -
vidljive poslovne stro ške 28 , lahko sku ša 
prenesti stro šek kredita na svoje stranke. 
Vendar pa pla čilo, ki ga upravljavci odlagali šč
lahko zara čunajo za svoje storitve, dolo ča 
dežela in ne izvajalci storitev. 29 V takšnih 
okoli ščinah dru žba Pontina Ambiente sicer 
lahko predstavi problem sobesednikom 
v de želi, ne more pa urediti, da bi lahko 
zaračunavala pla čilo, ki bi pokrilo tako 
običajne stro ške zagotavljanja storitve odla -
gališča kot dodatne stro ške, ki so posledica 
nagnjenja ob činskih uprav k zamudam pri 
plačilih. 
61. Preu čitev dveh posebnih predlogov 
Komisije me je pripeljala do osnovnega 
vprašanja: ali se pla čilo kazni sploh lahko 
prišteje k vra čljivim stro škom ekonomskega 
subjekta? 
28 –Pontina Ambiente je navedla, da lahko samo v primeru 
obratovanja odlagali šča pri polni zmogljivosti ugotovi koli čino 
odloženih odpadkov (in torej znesek dajatve, ki ga mora 
plačati); sicer mora po čakati, da podatke o koli čini dobi od 
občinskih uprav, ki odlagajo odpadke. Ne nagibam se 
k sprejetju te navedbe. Zdi se mi, da je od poslovnega 
upravljavca razumno pri čakovati, da bo imel uveden sistem za
preverjanje dostavljenega. Dejansko bi lahko domnevali, da je
tako v poslovnem interesu Pontine Ambiente kot v interesu
doseganja ciljev Direktive o odlagali ščih, da obstaja na čin 
preverjanja koli čin odpadkov, kot jih upravljavcu odlagali šča 
sporo čajo ob činske uprave. 
29 –Glej to čko 21 zgoraj. 
I - 1190 
PONTINA AMBIENTE 
62. Kar zadeva obravnavano zadevo Direktiva 
sama ne govori niti o dajatvi niti o kazni za
zamudo pri pla čilu. 30 Pačpa sta obe del 
sistema nacionalne zakonodaje, ki izvaja 
Direktivo. Primerno bi bilo torej poiskati
napotke glede kazni v sodni praksi Sodi šča. 
63. Sodišče je povezavo med nalo žitvijo kazni 
in dejanjem (ali nedejanjem) upravljavcev 
obravnavalo v zadevi Käserei Champignon 
Hofmeister. 31 V navedeni zadevi je Sodi šče 
menilo, da je na čelo nulla poena sine culpa
sicer omejeno na kazni za kazniva dejanja 32 , 
da pa Skupnost vseeno obravnava nalo žitev 
kazni kot zakonito, če ekonomski subjekt
lahko nadzira, preverja, sklepa kritne pogod -
bene garancije in sprejema druge ukrepe, da bi
se izognil polo žaju, ko postane kazen neizo -
gibna. 33 
64. Na tej podlagi se zdi, da se nalo žitev kazni 
lahko upravi či s tem, da bi ekonomski subjekt 
lahko urejal svoje zadeve tako, da bi se izognil 
30 –Glej to čko 49 zgoraj .
31 –Sodba z dne 11. julija 2002, C-210/00, Recueil, str. I-6453 .
32 –Točke od 35 do 52 .
33 –Točke od 60 do 68 .kazni. Kazen ni „nujno “del njegove obi čajne 
poslovne dejavnosti. 
65. Kaj se zgodi, ko to analizo prenesemo na
obravnavano zadevo? 
66. Na podlagi gradiva, predlo ženega 
Sodišču, domnevam, da se je dru žba Pontina 
Ambiente precej potrudila, da bi dokazala, da
se ne more izogniti zamudam pri pla čilih in 
s tem pla čilu kazni. Ne vem, ali lahko predlo ži 
dodatno gradivo, s katerim bo to dokazala 
v zadovoljstvo nacionalnega sodnika kot 
edinega sodnika dejanskega stanja. To ni 
v pristojnosti tega Sodi šča. 
67. Pri odlo čanju o tem vpra šanju bi moralo 
nacionalno sodi šče uporabiti preskus, ali je 
kazen stro šek, ki ga dru žba Pontina Ambiente 
v praksi nujno utrpi, ali je stro šek, ki bi se mu 
lahko izognila ? Če dr ži prvo, jo je treba skupaj 
z dajatvijo vklju čiti med stro ške, ki se prene -
sejo na ob činske uprave kot del pla čila za 
storitev v skladu s členom 10 Direktive 
I - 1191 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
o odlagali ščih. Če dr ži slednje, pa jo mora Direktiva o zamudah pri pla čilih 
nositi in pla čati dru žba Pontina Ambiente. 
Sklep o Direktivi o odlagali ščih 
68. Na podlagi navedenega sklepam, da je 
treba člen 10 Direktive 1999/31 z dne 
26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov razlagati
tako, da nasprotuje nacionalnim dolo čbam, 
kot je člen 3(26) in (31) zakona št. 549 z dne 
28. decembra 1995, ki dolo čajo posebno
dajatev na odlaganje odpadkov na odlagali ščih 
in dolo čajo obdobje, v katerem se dajatev 
pobere od upravljavcev odlagali šč, če sistem 
dajatev, katerega del so, ne zahteva od 
dostavljavcev odpadkov, da upravljavcu odla -
gališča vrnejo znesek dajatve v razumnem 
roku, ali ne predpisuje kakr šnega koli u činko -
vitega mehanizma takšnega vra čila. 
69. Upravljavec odlagali šča, ki mu je bila 
zaradi zamude pri pla čilu takšne dajatve 
naložena kazen, od dostavljavca odpadkov 
ne more zahtevati njenega vra čila na podlagi 
člena 10 Direktive 1999/31, razen če doka že, 
da gre za stro šek, ki se mu ni mogel izogniti 
zaradi nepravo časnega vra čila dajatve s strani 
dostavljavca odpadkov. Nacionalno sodi šče 
mora ugotoviti, ali to dr ži. 70. Italijanska vlada trdi, da obravnavana 
zadeva ne spada na podro čje uporabe Direk -
tive o zamudah pri pla čilih. Trdi, da je dajatev
davek in da se izvajanje in postopek izterjave
davka ne moreta ena čiti s „trgovinskimi posli “. 
71. Čeprav je jasno, da je dajatev sama 
dejansko davek, se ne morem strinjati, da to
izklju čuje njeno izterjavo po Direktivi 
o zamudah pri pla čilih. 
72. Naj spomnim, da člen 1 Direktive 
o zamudah pri pla čilih dolo ča, da se direktiva 
uporablja za vsa pla čila kot prejemke v zvezi 
s trgovinskimi posli. Člen 2(1) opredeljuje 
„trgovinske posle “kot „posle med podjetji ali 
med podjetji in dr žavnimi organi, ki vodijo 
k dostavi blaga ali izvajanju storitev za 
plačilo“. 
I - 1192 
PONTINA AMBIENTE 
73. Upravljavec odlagali šča izvaja storitev po 
pogodbi med „podjetjem “in „državnim 
organom “. To dela „za pla čilo“, ker bi moral 
prejeti, v skladu s pogodbo, pla čilo za to 
storitev, kot ga dolo ča de žela. 34 Plačilo vklju -
čuje vra čilo stro škov, ki jih upravljavec utrpi
pri odlaganju odpadkov, in njegov dobi ček. 
74. Obveznost upravljavca odlagali šča, da 
plača dajatev, nastane kot neposredna posle -
dica pogodbe v trenutku, ko ob činska uprava 
odloži odpadke za obdelavo. 35 „Vra čilo stro -
škov “kot element pla čila torej vklju čuje 
dajatev, ki jo je upravljavec odlagali šča 
vnaprej pla čal na odlo žene odpadke in ki jo 
mora prenesti na ob činsko upravo. 36 Uprav -
ljavec odlagali šča lahko od ob činske uprave 
dobi vrnjeno le dajatev, ki je bila pravilno 
plačana de želi po pogodbi, katere izvajanje 
predstavlja „trgovinski posel “med njim in 
občinskimi upravami. 37 
34 –Glej to čko 21 zgoraj .
35 –Glej člen 3(28) zakona št. 549/95 ter to čki 17 in 18 zgoraj .
36 –Glej člen 3(26) zakona št. 549/95 ter to čko 17 zgoraj .
37 –Dejansko je italijanska vlada med obravnavo poudarila, da j e
imela Pontina Ambiente status navadnega pogodbenega 
upnika, ko je sku šala izterjati nepla čane zneske od pla čilno 
sposobnih ali nesposobnih ob činskih uprav. 75. V takšnih okoli ščinah menim, da je 
vračilo dajatve (skupaj z vsemi neizogibnimi 
stroški financiranja predujma, da bi se izognili
kazni) del pla čila, katerega vra čilo sme uprav -
ljavec odlagali šča zahtevati od ob činske 
uprave v zameno za opravljene storitve. 38 
Torej je pokrito z dolo čbami Direktive 
o zamudah pri pla čilih, zlasti s členom 3. 
76. Iz tega je razvidno, da je upravljavec 
odlagali šč, kot je dru žba Pontina Ambiente, 
upravi čen do obresti v skladu z nacionalnimi 
predpisi, ki izvajajo člen 3 Direktive 
o zamudah pri pla čilih, če mu ob činske 
uprave dogovorjenega pla čila ne pla čajo 
„v pogodbenem ali zakonskem pla čilnem 
roku “. 39 
38 –Zaradi popolnosti dodajam, da to po čne ne glede na to, ali se 
dajatev ob činskim upravam zara čuna lo čeno od pla čila za 
opravljene storitve. 
39 –Glej opredelitev „zamude pri pla čilu “v členu 2(2) Direktive 
o zamudah pri pla čilih. Ker je pla čilni rok ob činskih uprav 
dozdevno 120 dni (glej zgoraj to čko 22), priznam, da dvomim 
o učinkovitosti sklicevanja na Direktivo o zamudah pri pla čilih 
pri re ševanju prakti čnih te žav v zadevi, ki jo obravnava 
nacionalno sodi šče. 
I - 1193 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON –ZADEVA C-172/08 
Predlog 
77. Sodišču tako predlagam, naj glede zadev, ki jih je predlo žilo Commissione 
Tributaria Provinciale di Roma, ugotovi: 
1.Členi 12 ES, 14 ES, 43 ES in 46 ES ne veljajo za zadevo, ki je predmet predlo žitvene 
odločbe. 
2.Člen 10 Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov je
treba razlagati tako, kot da izklju čuje nacionalne dolo čbe, kot je člen 3(26) in (31) 
zakona št. 549 z dne 28. decembra 1995, ki dolo čajo posebno dajatev na odlaganje 
odpadkov na odlagali ščih in dolo čajo obdobje, v katerem se dajatev pobere od 
upravljavcev odlagali šč, če sistem dajatev, katerega del so, ne zahteva od 
dostavljavcev odpadkov, da upravljavcu odlagali šča vrnejo znesek dajatve 
v razumnem roku, ali ne predpisuje kakr šnega koli u činkovitega mehanizma 
takšnega vra čila. 
3.Upravljavec odlagali šča, ki mu je bila zaradi zamude pri pla čilu takšne dajatve 
naložena kazen, od dostavljavca odpadkov ne more zahtevati njenega vra čila na 
podlagi člena 10 Direktive 1999/31, razen če doka že, da gre za stro šek, ki se mu ni 
mogel izogniti zaradi nepravo časnega vra čila dajatve s strani dostavljavca 
odpadkov. Nacionalno sodi šče mora ugotoviti, ali to dr ži. 
I - 1194 
PONTINA AMBIENTE 
4.Vračilo takšne dajatve je del pla čila za trgovinski posel med podjetjem in dr žavnim 
organom, kot ga opredeljuje člen 2 Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri pla čilih v trgovinskih poslih, 
zaradi česar spada na podro čje uporabe te direktive, kot je dolo čeno v njenem 
členu 1. Dr žave članice morajo torej zagotoviti mo žnost izterjave obresti v primeru 
zamude pri pla čilu (vra čilu) takšne dajatve skupaj z neizogibnimi stro ški 
financiranja predujma, da bi se izognile kazni, v skladu z dolo čbami člena 3. 
I - 1195