(Glej točke od 49 do 51, 55 in 56.)

Kadar podjetje tako poleg ohlapnega sklicevanja na domnevno velik celotni promet nekaterih udeležencev kartela ne navaja nobenega konkretnega elementa, s katerim bi bilo mogoče dokazati, da bi Komisija morala uporabiti to možnost, Komisiji glede tega ni mogoče očitati nikakršne kršitve načel enakega obravnavanja in sorazmernosti.

Čeprav je glede tega iz te točke dejansko razvidno, da je to povečanje lahko potrebno za zagotovitev zadostnega odvračilnega učinka globe, iz tega ni mogoče nasprotno sklepati, da globa, ki ni določena v velikem odstotku celotnega prometa zadevnega podjetja, za to podjetje ne bo imela zadostnega odvračilnega učinka. Globa, določena v skladu z metodologijo v Smernicah, namreč načeloma pomeni velik odstotek vrednosti prodaje, ki jo je kaznovano podjetje realiziralo v sektorju, prizadetem s kršitvijo. Tako se bo za zadevno podjetje zaradi globe dobiček v tem sektorju občutno zmanjšal ali pa bo celo zabeležilo izgubo. Tudi če bi bil promet tega podjetja v tem sektorju le majhen delež njegovega celotnega prometa, ni mogoče vnaprej izključiti, da bi zmanjšanje dobičkov ali celo izguba v tem sektorju lahko imela odvračilni učinek, ker načeloma gospodarsko podjetje v določenem sektorju deluje zaradi ustvarjanja dobička.

V točki 30 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, je določena možnost Komisije in ne njena obveznost, da poveča globo podjetja, katerega promet zunaj prodaje blaga in sredstev, na katere se nanaša kršitev, je posebno velik.

V točki 29 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, je določena prilagoditev osnovnega zneska globe glede na določene olajševalne okoliščine, ki so značilne za vsako zadevno podjetje. V tej točki je zlasti določen neizčrpen seznam olajševalnih okoliščin, ki jih je mogoče upoštevati. Vendar izključno pasivne vloge podjetja ali vloge sledi mojemu vodji pri udejanjanju kršitve ni na tem neizčrpnem seznamu, bila pa je izrecno določena v točki 3, prva alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in člena 65(5) Pogodbe ESPJ.

Sodelovanje na podlagi Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov iz leta 2002 je za zadevno podjetje popolnoma prostovoljno. Temu namreč nikakor ni treba predložiti dokazov o domnevanem omejevalnem sporazumu. Stopnja sodelovanja, v katero je pripravljeno privoliti podjetje med upravnim postopkom, je torej odvisna izključno od njegove volje in nikakor ni določena z navedenim obvestilom.

Poleg tega se od objave Obvestila o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov iz leta 2006, kot je določeno v njegovi točki 31, podjetje, ki se odloči, da bo podalo izjavo zaradi zmanjšanja globe, zaveda, da bo – čeprav mu bo zmanjšanje odobreno le, če bo Komisija menila, da so izpolnjeni pogoji v obvestilu – ta izjava vsekakor tvorila del spisa in bo lahko uporabljena kot dokaz tudi proti svojemu avtorju.

Ker se je torej zadevno podjetje tako izjavo odločilo podati prostovoljno in ob popolni obveščenosti, se torej ne more uspešno sklicevati na načelo prepovedi samoobtožbe, na podlagi katerega zlasti Komisija podjetju ne more naložiti, naj ji posreduje odgovore, s katerimi bi bilo prisiljeno priznati obstoj kršitve, ki jo mora dokazati Komisija. Zato podjetje, ki je prošnjo za prizanesljivost vložilo prostovoljno in ne da bi to morala storiti, Komisiji ne more očitati, da se je v pisanjih pred Splošnim sodiščem oprla na to prošnjo za prizanesljivost.

(Glej točke od 110 do 113.)