(Glej točke od 47 do 52 in 94.)

Na področju konkurence ima posredovanje poslovno občutljivih informacij, kot so podatki o prihodnjih dvigih cen, če so te informacije namenjene enemu ali več konkurenčnim podjetjem, protikonkurenčni učinek, ker se s tem spreminja avtonomija ravnanja na trgu zadevnih podjetij. Komisiji ob obstoju takih ravnanj med konkurenti ni treba dokazati njihovih protikonkurenčnih učinkov na zadevnem trgu, če so dejansko takšna, da lahko ob upoštevanju pravnega in gospodarskega okvira, v katerega so umeščena, preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu.

Na področju konkurence obstaja enotna kršitev, če so sporazumi ali usklajena ravnanja, ki so, čeprav se nanašajo na različne proizvode, storitve ali ozemlja, del celovitega načrta, ki ga podjetja hote izvajajo za uresničitev enotnega protikonkurenčnega cilja. Vendar ugotovitev obstoja take kršitve ne pomeni, da ni več upošteven predpogoj obstoja izkrivljanja konkurence, ki vpliva na vse trge proizvodov, ki so zajeti z enotno kršitvijo.

Na področju konkurence je Komisija v Obvestilu o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov opredelila pogoje, pod katerimi so podjetja, ki sodelujejo z njo v okviru preiskave o omejevalnem sporazumu, lahko oproščena plačila globe ali se jim lahko odobri zmanjšanje globe, ki bi jo sicer morala plačati.

V skladu s to logiko je pričakovani učinek navedenega obvestila, da se v kartelih ustvari ozračje negotovosti in spodbudi njihovo razkritje Komisiji. Ta negotovost izhaja ravno iz tega, da udeleženci kartela vedo, da bo lahko imuniteto pred globami dobil le eden od njih, in sicer s tem, da bo razkril druge udeležence kršitve, ti pa bodo tako izpostavljeni tveganju, da jim bodo naložene globe. V tem sistemu in v skladu s to logiko se podjetjem, ki najhitreje zagotovijo sodelovanje, lahko odobrijo večja zmanjšanja glob, ki bi jim bile sicer naložene, kot podjetjem, ki sodelovanja niso tako hitro zagotovila. Časovno zaporedje in to, kako hitro so člani kartela začeli sodelovati, sta torej temeljna elementa sistema, ki je vzpostavljen z Obvestilom o prizanesljivosti.

Čeprav mora Komisija obrazložiti, zakaj meni, da so dokazi, ki jih v okviru Obvestila o prizanesljivosti predložijo podjetja, prispevek, ki utemeljuje zmanjšanje naložene globe, morajo podjetja, ki želijo v zvezi s tem izpodbijati odločbo Komisije, dokazati, da Komisija brez takih informacij, ki so jih ta podjetja prostovoljno predložila, ne bi mogla dokazati bistvenih elementov kršitve in torej sprejeti sklepa o naložitvi glob. Ob upoštevanju razloga za zmanjšanje Komisija ne more prezreti koristnosti predložene informacije, ki je nujno odvisna od dokazov, ki jih že ima.

Če podjetje v okviru sodelovanja zgolj potrdi, in sicer manj natančno in manj izrecno, nekatere informacije, ki jih je v okviru sodelovanja že poslalo drugo podjetje, potem stopnje sodelovanja tega podjetja, čeprav bi bilo v določeni meri lahko koristno za Komisijo, ni mogoče šteti za primerljivo s sodelovanjem podjetja, ki je prvo poslalo navedene informacije. Izjava, ki zgolj potrjuje izjavo, ki jo je Komisija že prejela, namreč bistveno ne olajša naloge Komisije. Zato tudi ne more biti zadostna, da bi upravičevala zmanjšanje globe zaradi sodelovanja. Poleg tega, sodelovanje podjetja v preiskavi ne upravičuje nobenega zmanjšanja globe, kadar ne presega tega, kar izhaja iz njegovih obveznosti iz člena 18 Uredbe št. 1/2003.

Nazadnje, čeprav Komisija razpolaga s poljem proste presoje v okviru preizkusa, ali imajo informacije, ki so ji predložene na podlagi Obvestila o prizanesljivosti, znatno dodano vrednost, pa se Splošno sodišče s sklicevanjem na to polje proste presoje ne more izogniti izvedbi temeljitega pravnega in dejanskega nadzora nad presojo Komisije v zvezi s tem.

(Glej točke 142 in od 147 do 153.)