ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Helenska republika s tem, da je v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu oddala javno naročilo, katerega predmet so bile dodatne storitve vpisovanja v kataster in urbanističnega načrtovanja, ki niso bile zajete v prvotni pogodbi, sklenjeni z občinami Vasilikon, Kasandras, Egnatias in Arethousas, ni izpolnila obveznosti iz členov 8 in 11(3) Direktive Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13. oktobra 1997, ter iz členov 20 in 31, točka 4, Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.
Pritožba zoper sodbo Splošnega sodišča (tretji senat) z dne 27. aprila 2010 v zadevi Union Investment Privatfonds proti UUNT – Unicre-Cartão International De Crédito, s katero je Splošno sodišče zavrnilo tožbo za razveljavitev, ki jo je vložil imetnik nacionalnih figurativnih znamk UniFLEXIO, UniVARIO in UniZERO za proizvode in storitve iz razredov 35 in 36 zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 10. oktobra 2006, s katero je bila zavrnjena pritožba zoper odločbo oddelka za ugovore, ki je zavrnil ugovor pritožnice zoper registracijo figurativne znamke Skupnosti unibanco za proizvode iz razredov 36 in 38 – Napačna razlaga člena 74(2) Uredbe (ES) št. 40/94 – Diskrecijska pravica odbora za pritožbe v zvezi z dokazi, ki niso bili predstavljeni v podporo ugovoru v za to določenem roku.
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Pomoči, ki jih dodelijo države – Vračilo nezakonite pomoči – Obveznost – Obveznost takojšnjega in učinkovitega izvajanja odločbe Komisije (člena 108(2) PDEU in 288 PDEU; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 14(3)) (Glej točki 27 in 36.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Vračilo nezakonite pomoči – Uporaba nacionalnega prava – Pogoji – Začetek postopka, ki zagotavlja takojšnje in učinkovito izvajanje odločbe Komisije (člena 108(2) PDEU in 288 PDEU; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 14(3)) (Glej točki 28 in 29.)

3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči – Obveznost zagotoviti vračilo dodeljenih pomoči – Referenčni datum – Rok, določen v neizvršenih odločbah ali ki ga je Komisija določila pozneje (člena 108(2), drugi pododstavek, PDEU in 288 PDEU) (Glej točki 30 in 31.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z Odločbo Komisije 2009/610/ES z dne 2. julija 2008 o pomočeh C 16/04 (ex NN 29/04, CP 71/02 in CP 133/05), ki jih je Grčija podelila družbi Hellenic Shipyards SA (notificirano pod številko C(2008) 3118) (UL L 225, str. 104), v predpisanem roku

Izrek

Izrek

1. Helenska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za izvršitev Odločbe Komisije 2009/610/ES z dne 2. julija 2008 o pomočeh C 16/04 (ex NN 29/04, CP 71/02 in CP 133/05), ki jih je Grčija podelila družbi Hellenic Shipyards SA, in ker Evropski komisiji v predpisanem roku ni predložila podatkov, naštetih v členu 19 te odločbe, ni izpolnila obveznosti iz členov 2, 3, 5, 6, 8, 9 in od 11 do 19.

2. Helenski republiki se naloži plačilo stroškov.
1.

Italijanska republika s tem, da ni sprejela nacionalnih ukrepov, potrebnih za izvajanje, prvič, člena 12 Uredbe (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah, in drugič, člena 31 Uredbe Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Skupnostjo in tretjimi državami, ni izpolnila obveznosti iz navedenih uredb.
Obveznost iz člena 6(1) Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/49, v skladu s katero države članice določijo pogoje za zagotovitev, da računovodska evidenca upravljavca železniške infrastrukture, pod normalnimi pogoji poslovanja in v primernem časovnem obdobju, uravnoteži vsaj prihodke upravljavca železniške infrastrukture od uporabnin, presežke iz drugih komercialnih dejavnosti in državno financiranje na eni strani ter infrastrukturne odhodke na drugi, je treba razlagati tako, da zajema računovodsko ravnotežje izkaza uspeha upravljavca železniške infrastrukture. Vendar neuravnotežen izkaz uspeha upravljavca infrastrukture sam po sebi ne zadošča za ugotovitev, da zadevna država članica ni izpolnila obveznosti, ki jih ima na podlagi navedene določbe. Za tako ugotovitev bi bilo namreč treba tudi dokazati, kot je zapisano v tej določbi, da se računovodsko neravnotežje pojavlja „pod normalnimi pogoji poslovanja“ in „v primernem časovnem obdobju“.

Država članica, ki ne sprejme ukrepov, namenjenih spodbujanju upravljavca železniške infrastrukture k znižanju stroškov zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop, ne izpolni obveznosti iz člena 6(2) Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/49.

Država članica, ki dopusti, da se pri izračunu uporabnin za minimalni paket storitev dostopa do infrastrukture in za dostop do objektov po tirih upoštevajo stroški, za katere ni mogoče šteti, da nastanejo neposredno pri izvajanju železniške storitve, ne izpolni obveznosti iz člena 7(3) Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/49.

Ker stroški vzdrževanja ali upravljanja prometa, navedeni v tej ureditvi, zajemajo fiksne stroške v zvezi z zagotavljanjem dela železniškega omrežja, ki jih mora upravljavec nositi, čeprav do premikov vlakov ne pride, je v zvezi s tem treba šteti, da le del njih nastane neposredno pri izvajanju železniške storitve. Poleg tega stroški financiranja in posredni stroški dejavnosti očitno niso neposredno povezani z izvajanjem železniške storitve. Nazadnje, ker amortizacija ni določena na podlagi dejanske obrabe infrastrukture zaradi prometa, temveč po računovodskih pravilih, se prav tako ne more šteti za neposredno povezano z izvajanjem železniške storitve.

(Glej točke od 82 do 84 in 90 ter točko 1 izreka.)
Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče – Upoštevni položaj – Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju – Zavrnitev predloga za prekinitev postopka do sprejetja ukrepov, ki bi zagotovili združljivost nacionalnega prava s pravom Unije

Promet – Skupna politika – Razvoj železnic – Podjetja v železniškem prometu – Neodvisnost upravljanja – Obveznost privatizacije železnic – Neobstoj – Nacionalna zakonodaja, ki nalaga odobritev posamičnih odločb podjetij s strani vlade – Nedopustnost

(Direktiva Sveta 91/440, členi 3,4(1) in 5(3), direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/12, 2001/14 in 2007/58)
V položaju, ko neka oseba začasno prenese prebivališče v drugo državo članico, ki ni njena izvorna država, je treba člen 21 PDEU razlagati tako, da pristojno institucijo izvorne države pri dodeljevanju starostne pokojnine zavezuje, da upošteva dobo za vzgojo otrok, dopolnjeno v drugi državi članici, kot da je to dobo na nacionalnem ozemlju dopolnila oseba, ki je poklicno dejavnost opravljala samo v prvi državi članici in ki je ob rojstvu svojih otrok začasno prenehala opravljati poklicno dejavnost v prvi državi članici ter je izključno iz družinskih razlogov začela prebivati na ozemlju druge države članice.

Nacionalna zakonodaja, ki ne določa take obveznosti, določene svoje državljane postavlja v slabši položaj le zato, ker so izkoristili pravico do prostega gibanja in bivanja v drugi državi članici, in torej povzroča različno obravnavanje, ki je v nasprotju z načeli, na katerih temelji status državljana Unije, kot je zagotavljanje enake pravne obravnave osebi, ki uresničuje svojo pravico do prostega gibanja.

(Glej točki 42 in 45 ter izrek.)
Izraz „z lastno opremo“ iz člena 5(2)(d) Direktive 2001/29 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, ki daje državam članicam možnost, da predvidijo izjeme in omejitve pravice reproduciranja iz člena 2 te direktive, kadar gre za efemerne posnetke del, ki jih izdelajo RTV-organizacije z lastno opremo in za lastne oddaje, je treba v okviru prava Unije razlagati samostojno in enotno.

Unija mora, med drugim, spoštovati člen 11bis Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del, ki državam članicam Bernske unije izrecno prepušča, da določijo režim efemernih posnetkov, ki jih snema RTV-organizacija z lastnimi sredstvi in za lastne oddaje. Šteje pa se, da je zakonodajalec Unije s sprejetjem Direktive 2001/29 izvajal pristojnosti na področju intelektualne lastnine, ki so jih prej imele države članice. V okviru področja uporabe te direktive je treba šteti, da je Unija zavzela mesto držav članic, ki niso več pristojne za izvedbo upoštevnih določb Bernske konvencije.

(Glej točke 27, od 29 do 31 in 37 ter točko 1 izreka.)
Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Organizacija delovnega časa – Pravica do plačanega letnega dopusta

Socialna politika – Zaščita varnosti in zdravja delavcev – Organizacija delovnega časa – Pravica do plačanega letnega dopusta – Nacionalna ureditev, ki uradniku daje pravico do dodatnega plačanega letnega dopusta, poleg pravice do minimalnega plačanega letnega dopusta

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88, člen 7)
Zadeva C-436/10

État belge

proti

BLM SA

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo cour d’appel de Mons)

„Šesta direktiva o DDV — Člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b) — Pravica do odbitka — Investicijsko blago, ki pripada davčnemu zavezancu, ki je pravna oseba, in dajanje na razpolago njegovim zaposlenim za zasebne potrebe“

Povzetek sodbe

Davčne določbe — Usklajevanje zakonodaj — Prometni davki — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Odbitek vstopnega davka — Lizing nepremičnin ali dajanje nepremičnin v najem

(Direktiva Sveta 77/388, člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b))

Člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b), Šeste direktive Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 95/7, je treba razlagati tako, da nasprotujeta nacionalni ureditvi, ki – čeprav značilnosti lizinga ali dajanja v najem nepremičnine v smislu tega člena 13(B)(b), niso podane – zasebno rabo dela zgradbe, ki jo je davčni zavezanec, ki je pravna oseba, zgradil ali jo ima na podlagi stvarne pravice na nepremičnini, s strani zaposlenih pri tem davčnem zavezancu obravnava kot opravljanje storitev, oproščeno plačila davka na dodano vrednost na podlagi te določbe, če je vstopni davek na to blago odbiten.

Predložitveno sodišče mora v zvezi s tem presoditi, ali je v danem položaju mogoče šteti, da obstaja dajanje v najem nepremičnine v smislu tega člena 13(B)(b).

(Glej točki 31 in 32 ter izrek.)

Zadeva C-436/10

État belge

proti

BLM SA

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo cour d’appel de Mons)

„Šesta direktiva o DDV — Člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b) — Pravica do odbitka — Investicijsko blago, ki pripada davčnemu zavezancu, ki je pravna oseba, in dajanje na razpolago njegovim zaposlenim za zasebne potrebe“

Povzetek sodbe

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Lizing nepremičnin ali dajanje nepremičnin v najem

(Direktiva Sveta 77/388, člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b))

Člena 6(2), prvi pododstavek, točka (a), in 13(B)(b), Šeste direktive Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 95/7, je treba razlagati tako, da nasprotujeta nacionalni ureditvi, ki – čeprav značilnosti lizinga ali dajanja v najem nepremičnine v smislu tega člena 13(B)(b), niso podane – zasebno rabo dela zgradbe, ki jo je davčni zavezanec, ki je pravna oseba, zgradil ali jo ima na podlagi stvarne pravice na nepremičnini, s strani zaposlenih pri tem davčnem zavezancu obravnava kot opravljanje storitev, oproščeno plačila davka na dodano vrednost na podlagi te določbe, če je vstopni davek na to blago odbiten.

Predložitveno sodišče mora v zvezi s tem presoditi, ali je v danem položaju mogoče šteti, da obstaja dajanje v najem nepremičnine v smislu tega člena 13(B)(b).

(Glej točki 31 in 32 ter izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Osebe, ki so dolžne plačati davek – Možnost držav članic, da osebo, ki ni oseba, ki je dolžna plačati davek, štejejo za solidarno odgovorno za plačilo tega davka (člen 21(3) Šeste direktive)

(Direktiva Sveta 77/388, člen 21(3))

Summary

Člen 21(3) Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/115, je treba razlagati tako, da državam članicam ne dovoljuje, da določijo, da je imetnik skladišča, ki ni carinsko skladišče, solidarno odgovoren za plačilo davka na dodano vrednost, ki ga za odplačno dobavo blaga, vzetega iz tega skladišča, dolguje lastnik tega blaga, ki je davčni zavezanec, tudi če je imetnik skladišča dobroveren ali mu ni mogoče očitati nobene napake ali malomarnosti.

Nacionalni ukrepi, s katerimi je de facto uveden sistem objektivne solidarne odgovornosti, namreč presegajo nujno potrebno za varovanje pravic finančne uprave. To, da se odgovornost za plačilo davka na dodano vrednost naloži osebi, ki ni oseba, ki ga je dolžna plačati – pa čeprav je ta oseba imetnik trošarinskega skladišča – ne da bi ji bilo omogočeno, da se temu izogne z dokazom, da nima popolnoma nobene zveze z ravnanji osebe, ki je dolžna plačati davek na dodano vrednost, je treba torej šteti za nezdružljivo z načelom sorazmernosti. Bilo bi namreč očitno nesorazmerno, če bi se tej osebi brezpogojno naložilo breme izgube davčnih prihodkov, povzročene z ravnanji tretje osebe, ki je dolžna plačati davek, na katere nima nobenega vpliva.

Okoliščine, da je oseba, ki ni oseba, ki je dolžna plačati davek, ravnala v dobri veri in s skrbnostjo preudarnega gospodarskega subjekta, da je sprejela vse razumne ukrepe, ki so bili v njeni moči, in da je njeno sodelovanje pri utaji izključeno, so pomembni dejavniki za določitev možnosti, da se ji naknadno naloži solidarna odgovornost za plačilo davka na dodano vrednost.

(Glej točke 24, 26 in 28 ter izrek.)
Člen 7(1) Direktive 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim določbam ali praksi, v skladu s katero je pravica do plačanega letnega dopusta pogojena z najmanj desetimi dnevi ali enim mesecem dejanskega dela v referenčnem obdobju.

Čeprav lahko namreč države članice v nacionalni zakonodaji opredelijo pogoje za uresničevanje in uveljavljanje pravice do plačanega letnega dopusta, kljub temu ne morejo določiti nobenega pogoja za pridobitev te pravice. Tako lahko podrobna pravila za uresničevanje in uveljavljanje, ki so potrebna za uveljavitev določb Direktive 93/104 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, ki je bila kodificirana z Direktivo 2003/88, vsebujejo nekatera odstopanja od pogojev za uresničevanje pravice do plačanega letnega dopusta, vendar ta direktiva državam članicam ne dopušča, da izključijo obstoj pravice, ki je izrecno podeljena vsem delavcem.

(Glej točke 18, 19 in 21 ter točko 1 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Socialna varnost delavcev migrantov – Družinske dajatve – Upokojenci, ki prejemajo pokojnino v skladu s predpisi več držav članic – Dajatve za vzdrževane otroke in za sirote pokojnega delavca – Invalidni otroci

(Uredba Sveta št. 1407/71, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992/2006, člena 77(2)(b)(i) in 78(2)(i))

Summary

Člena 77(2)(b)(i) in 78(2)(b)(i) Uredbe št. 1408/71 v različici po spremembi in posodobitvi z Uredbo št. 118/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1992/2006, je treba razlagati tako, da imajo osebe, ki prejemajo starostno in/ali invalidsko pokojnino, ali sirota pokojnega delavca, za katere so veljali predpisi več držav članic, vendar katerih pravice do pokojnine in družinske pokojnine temeljijo le na zakonodaji države članice prejšnje zaposlitve, pravico od pristojnih organov te države zahtevati celotni znesek družinskih dodatkov, ki jih ta zakonodaja določa v korist invalidnih otrok, čeprav v državi članici stalnega prebivališča niso zahtevale izplačevanja podobnih višjih dodatkov, ki so določeni v zakonodaji te države, ker so se odločile za izplačevanje druge dajatve za invalide, ki ni združljiva z njimi, ker je bila pravica do družinskih dodatkov v državi članici prejšnje zaposlitve pridobljena le na podlagi zakonodaje te države. To velja, tudi če se zadevne osebe na podlagi zakonodaje države članice stalnega prebivališča ne morejo odločiti za izplačilo družinskih dodatkov v tej državi.

(Glej točki 57 in 59 ter točki 1 in 2 izreka.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče – Priznanje neizpolnitve obveznosti zadevne države članice – Nevplivanje (člen 258 PDEU) (Glej točko 28.)

2. Približevanje zakonodaj – Postopki za oddajo javnih naročil storitev –Direktivi 92/50 in 2004/18 – Odstopanja od skupnih pravil – Ozka razlaga – Obstoj izjemnih okoliščin – Dokazno breme (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18, člen 31, točka 4(a); Direktiva Sveta 92/50, člen 11(3)(e)) (Glej točki 32 in 33.)

3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi Sodišče – Upoštevni položaj – Stanje po izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (člen 258 PDEU) (Glej točko 40.)

4. Države članice – Obveznosti – Izvajanje direktiv – Neizpolnitev obveznosti – Utemeljitev z notranjim redom – Nedopustnost (člen 258 PDEU) (Glej točko 41.)

Subject of the case

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev členov 8 in 11(3) Direktive Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 322) ter členov 20 in 31, točka 4, Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 7, str. 132) – Oddaja naročila brez predhodne objave obvestila o naročilu – Pogodba o dodatnih storitvah vpisovanja v kataster in urbanističnega načrtovanja – Občine Vasilikon, Kasandras, Egnatias in Arethousas.

Izrek

Izrek

1. Helenska republika s tem, da je v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu oddala javno naročilo, katerega predmet so bile dodatne storitve vpisovanja v kataster in urbanističnega načrtovanja, ki niso bile zajete v prvotni pogodbi, sklenjeni z občinami Vasilikon, Kasandras, Egnatias in Arethousas, ni izpolnila obveznosti iz členov 8 in 11(3) Direktive Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13. oktobra 1997, ter iz členov 20 in 31, točka 4, Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

2. Helenski republiki se naloži plačilo stroškov.
Keywords

Summary



Keywords

1. Promet – Zračni promet – Uredba št. 261/2004 – Skupna pravila glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov – Razglasitev ničnosti – Pojem

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 261/2004, člena 2(l) in 5(3))

2. Promet – Zračni promet – Uredba št. 261/2004 – Skupna pravila glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov – Dodatna odškodnina – Obseg – Kritje nepremoženjske škode – Vključitev

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 261/2004, členi 8, 9 in 12; Montrealska konvencija iz leta 1999)

Summary

1. Pojem „odpoved“, kot je opredeljen v členu 2(l) Uredbe št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe št. 295/91, je treba razlagati tako, da se ne nanaša izključno na neopravljen vzlet zadevnega letala, temveč zajema tudi primer, v katerem to letalo vzleti, vendar se mora nato iz kakršnega koli razloga vrniti v odhodno letališče, kjer so potniki tega letala premeščeni na druge lete.

Razlog, iz katerega se je moralo letalo vrniti na odhodno letališče, na to ne vpliva. Ta razlog je namreč pomemben le za ugotovitev, ali so za to odpoved v smislu člena 5(3) Uredbe št. 261/2004 morebiti krive izredne razmere, ki se jim ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi, pri čemer odškodnina v tem primeru ni dolgovana.

(Glej točki 34 in 35 ter točko 1 izreka.)

2. Pojem „dodatna odškodnina“ iz člena 12 Uredbe št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe št. 295/91 je treba razlagati tako, da nacionalnemu sodišču dopušča, da pod pogoji, določenimi v Konvenciji o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz ali nacionalnem pravu, naloži plačilo odškodnine za škodo zaradi neizpolnitve pogodbe o letalskem prevozu, vključno z nepremoženjsko škodo. Pojem „dodatna odškodnina“ pa ne more služiti za pravno podlago nacionalnemu sodišču, da letalskemu prevozniku naloži, da potnikom, katerih let je imel zamudo ali je bil odpovedan, povrne stroške, ki so jim nastali zaradi neizpolnitve obveznosti tega prevoznika glede pomoči in oskrbe, določenih v členih 8 in 9 te uredbe.

(Glej točko 46 in točko 2 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Davčne določbe – Usklajevanje zakonodaj – Prometni davki – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Oprostitve – Oprostitev za igre na srečo – Pojem

(Direktiva Sveta 77/388, člena 6(4) in 13(B)(f))

Summary

Člena 6(4) in 13(B)(f) Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih je treba razlagati tako, da če gospodarski subjekt pri sprejemanju stav, za katere velja oprostitev plačila DDV iz tega člena 13(B)(f), posreduje v svojem imenu in na račun podjetja, ki opravlja dejavnost sprejemanja stav, je v skladu s členom 6(4) treba šteti, da to podjetje za navedeni subjekt opravlja storitev stav, za katere velja navedena oprostitev.

(Glej točko 44 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Prosto gibanje oseb – Svoboda ustanavljanja – Zavarovanje stroškov postopka – Direktiva 87/344 – Pravica zavarovanca do proste izbire svojega pravnega zastopnika – Obseg

(Direktiva Sveta 87/344, člen 4(1))

Summary

Člen 4(1) Direktive 87/344 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni določbi, v skladu s katero se je mogoče dogovoriti, da lahko zavarovanec, ki sklene zavarovanje stroškov postopka, za svoje zastopanje v sodnem ali upravnem postopku izbere le osebo, ki je za to poklicno usposobljena in ima pisarno v kraju sedeža sodišča ali upravnega organa, ki je pristojen na prvi stopnji, če se ta omejitev, zato da se svobodi zavarovanca, da si izbere osebo, ki jo pooblasti za zastopanje, ne bi odvzelo bistvo, nanaša zgolj na obseg, v katerem zavarovatelj, ki sklepa zavarovanje stroškov postopka, krije stroške, povezane s posredovanjem zastopnika, in če je nadomestilo, ki ga ta zavarovatelj izplača, zadostno, kar pa preveri nacionalno sodišče.

(Glej točko 36 in izrek.)