*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :736 1SODBA SODIŠČA (deseti senat)
z dne 14. novembra 2013  
Jezik postopka: nizozemščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Člen 49 PD EU — Svoboda u stanavljanja — Člen 56 
PDEU — Svoboda o pravljanja storitev — Načeli enakega obravnavanja in prepovedi di skriminacije — 
Obveznost preglednosti — Področje uporabe — Pogodba, sklenjena me d subjekti javnega prava države 
članice in podjetjem i z te države članice — Prenos, s katerim so ti subjekti na podjetje iz te države 
članice prenesli svojo dejavnost zagotavljanja televizijskih storitev ter, za določen čas, izključno p ravico 
do uporabe njihovih ka belskih omrežij — Možnost gospodarskega subjekta iz iste države članice, da s e 
sklicuje na člena 49 PD EU in 56 PD EU v postopkih pred sodišči te države članice — Neizvedba javnega 
razpisa — Upravičenost — Obstoj predhodne pogodbe — Transakcija, namenjena razrešitvi spora, ki s e 
nanaša na razlago te pogodbe — Nevarnost razvrednotenja prenesene dejavnosti“
V zadevi C-221/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Raad v an State van België (Belgija) z odločbo z dne 2. maja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 11. maja 
2012 , v postopku
Belgacom N V
proti
Interkomm unale voor Teledistributie van het G ewest Antwerpen (Integan),
Inter-Media,
West-Vlaamse Energie- en Teledistributiemaatsc happij (WVEM),
Provinciale Brabantse Energiemaatsc happij CVBA ( PBE), 
ob udeležbi
Telenet N V,
Telenet V laanderen NV,
Telenet G roup Ho lding NV,
SODIŠČE (deseti senat),
v sestavi A. Rosas, v funkciji predsednika d esetega senata, D. Šváby (poročevalec) in C. Vajda, sodnika,
generalni pravobranilec: Y. Bot,
2 ECLI:EU:C:2013 :736SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Belgacom N V B. Schutyser, odvetnik,
— za Interkommunale voor Teledistributie van h et G ewest Antwerpen (Integan), Inter-Media, 
West-Vlaamse E nergie- en T eledistributiemaatschappij (WVEM) in P rovinciale B rabantse 
Energiemaatschappij CVBA (PBE) D. D’Hooghe in P. Wytinck, odvetnika,
— za Telenet NV, Telenet Vlaanderen NV in Telenet Group Holding NV T. De Meese, odvetnik,
— za belgijsko v lado J.-C. Halleux in C. Pochet, agenta, skupaj s S. Depréjem, odvetnikom,
— za italijansko v lado G. Palmieri, agentka, skupaj s C. Colelli, avvocato dello Stato,
— za Evropsko ko misijo T. van Rijn, I. Rogalski in A. Tokár, agenti,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 49 PD EU in 56 PD EU.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d družbo Belgacom N V (v nadaljevanju: Belgacom) in štirimi 
združenji za me dobčinsko s odelovanje, in sicer Interkommunale voor Teledistributie van het Gewest 
Antwerpen (Integan), Inter-Media, West-Vlaamse Energie- en Teledistributiemaatschappij (WVEM) in 
Provinciale Brabantse Energiemaatschappij CVBA (PBE) (v nadaljevanju: združenja za me dobčinsko 
sodelovanje), v zvezi z različnimi sklepi, s katerimi so ta združenja potrdila sklenitev – brez javnega 
razpisa – sporazumov, ki d oločajo prenos njihovih dejavnosti opravljanja televizijskih storitev, prenos 
pogodb o televizijski naročnini, ki s o jih sklenile njihove stranke, ter za določen čas prenos dodatnih 
pravic na ka belskem o mrežju na dr užbo Telenet NV (v nadaljevanju: Telenet) in podelitev z akupne 
pravice na teh omrežjih tej družbi.
Pravni okvir
3 Člen 1 Direktive 2004 /18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju 
postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 6, zvezek 7, str. 132) vsebuje te opredelitve:
„[…]
2. (a) ‚Javna naročila‘ so proti plačilu pisno s klenjene pogodbe me d enim a li več gospodarskimi 
subjekti ter enim a li več naročniki, katerih predmet je izvedba gradenj, dobav blaga ali 
izvajanje storitev v skladu s pomenom iz te dir ektive.
[…]
ECLI:EU:C:2013 :736 3SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
(d) ‚Javna naročila storitev‘ so javna naročila, katerih predmet je opravljanje storitev iz Priloge II, 
razen javnih naročil gradenj ali naročil blaga.
[…]
4. ‚Koncesija za storitve‘ je naročilo enake vrste kakor javno n aročilo storitev, z izjemo dejstva, da j e 
razlog za opravljanje storitev b odisi samo pravica do ko riščenja storitve a li ta pravica skupaj 
s plačilom.
[…]“
4 Na podlagi člena 17 D irektive 2004 /18 se ta dir ektiva ne uporablja za kon cesije za storitve.
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
5 Člani združenj za me dobčinsko sodelovanje so zgolj subjekti javnega prava. Združenja za me dobčinsko 
sodelovanje so najprej opravljala storitve teledistribucije prek lastnih ka belskih omrežij.
6 Ob ustanovitvi družbe Telenet so združenja za me dobčinsko s odelovanje leta 1996 – prek zadruge 
splošnega prava Interkabel – pridobila 1,51 % ka pitala dr užbe Telenet, njihov vložek v kapital te 
družbe je bil opravljen s prenosom p ravice do delne uporabe njihovih ka belskih omrežij za obdobje 
50 let. V teh pravicah do uporabe sta bili zajeti izključna pravica do uporabe teh omrežij za 
„medtočkovne telekomunikacijske s toritve“ in n eizključna pravica za opravljanje „multimedijskih 
storitev“, združenja za me dobčinsko s odelovanje pa so ohranila izključno p ravico do uporabe svojih 
omrežij za opravljanje „storitev radi odifuzije“.
7 S pogodbo o prenosu je bila dr užbi Telenet podeljena tudi p redkupna pravica v primeru prenosa 
lastninske p ravice na ka belskih omrežjih združenj za me dobčinsko s odelovanje in prednostna pravica 
pri podelitvi pravice do uporabe teh omrežij za opravljanje „multimedijskih storitev“ tretjim osebam.
8 Združenja za me dobčinsko s odelovanje so nato ustanovila gospodarsko interesno z druženje IN-DI, da 
bi prek svojih ka belskih omrežij opravljala me d dr ugim storitve interaktivne digitalne televizije.
9 Družba Telenet je vložila tožbo in predlog za izdajo začasne odredbe, s katerim je želela doseči 
prepoved opravljanja navedene storitve, ker naj bi ta spadala me d „medtočkovne telekomunikacijske 
storitve“ v smislu pogodbe o prenosu iz leta 1996 . Sodnik za začasne odredbe je z začasno o dredbo 
ugodil vloženemu predlogu. Zoper njegovo odredbo je bila vložena pritožba.
10 Hkrati so vse zadevne stranke z ačele pogajanja, da b i sklenile poravnavo. Na teh pogajanjih je bil 
dosežen načelni sporazum, ki s o ga pristojni organi združenj za me dobčinsko s odelovanje s sklepi, 
sprejetimi decembra 2007 , potrdili.
11 Ta sporazum je posebej določal podelitev z akupne pravice na omrežjih združenj za me dobčinsko 
sodelovanje družbi Telenet za 38 let, kar u streza preostanku č asovne veljavnosti pravic za uporabo teh 
omrežij, ki s o bile tej družbi sprva podeljene na podlagi pogodbe o prenosu iz leta 1996 , v zameno z a 
stroške, za amortizacijo, za vloženi ka pital in za stroške u pravljanja, vzdrževanja, razširitve i n 
posodobitve t eh omrežij. Tako b i to podjetje imelo izključno p ravico za uporabo teh omrežij za 
opravljanje storitev telefonije, dostopa do interneta ter analogne, digitalne in interaktivne televizije. 
S tem b i mu bilo od tega trenutka da lje omogočeno, da z a ozemlje, ki g a pokrivajo navedena omrežja, 
pripravi trenutnim t ržnim s tandard om u strezajočo ponudbo, imenovano „triple play“, ki p omeni 
kombinirano o pravljanje teh storitev. V navedeni pogodbi je bilo me d dr ugim tudi določeno, da b odo
4 ECLI:EU:C:2013 :736SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
 na družbo Telenet prenesene dejavnosti zagotavljanja televizijskih storitev, ki j ih opravljajo združenja za 
medobčinsko s odelovanje, ter pogodbe o sklenitvi naročniškega ra zmerja za te storitve. Skupna 
vrednost predvidenih protidajatev je bila ocenjena na 350 milijonov EUR.
12 Na podlagi navedenega načelnega sporazuma je bil sklenjen kon čni sporazum (v nadaljevanju: sporni 
sporazum). Skupna vrednost protidajatev, ki j ih m ora plačati družba Telenet, se je kljub temu dvignil 
na 425 milijonov EUR, kar j e 5 milijonov EUR ve č, kot je znašala „nezavezujoča“ ponudba, ki j o je na 
lastno p obudo predložila dr užba Belgacom za prevzem d ejavnosti distribucije analognih in di gitalnih 
televizijskih signalov, ki j ih opravljajo združenja za me dobčinsko s odelovanje, in pogodb o sklenitvi 
naročniškega razmerja za te storitve ter za pridobitev n eizključnih pravic do uporabe omrežij združenj 
za me dobčinsko s odelovanje za opravljanje storitev teledistribucije. Zadnjenavedeni sporazum je bil 
dokončno s klenjen po tem, ko s o združenja za me dobčinsko s odelovanje junija 2008 s prejela no ve 
sklepe.
13 Zoper te zadnjenavedene sklepe t er zoper sklepe, navedene v točki 10 te sodbe, je dr užba Belgacom 
vložila tožbo pri Raad v an State van België.
14 Ta dr užba je pred tem z združenji za me dobčinsko s odelovanje vzpostavila stik gl ede načelnega 
sporazuma in ob tem i zrazila interes za pridobitev n ekaterih pravic, katerih prenos je bil določen 
v tem s porazumu. Združenja za me dobčinsko s odelovanje so v odgovor navedla, da dr užbe Belgacom 
glede na omejitve, ki i zhajajo iz pogodbe o prenosu iz leta 1996 , in glede na to, da b i prenos zadevnih 
pravic pomenil zagotovitev m onopolističnega položaja, ke r dr užba Belgacom n a ozemlju, ki g a 
pokrivajo omrežja združenj za me dobčinsko s odelovanje, že ponuja celovite televizijske s toritve p rek 
lastnega omrežja, ni mogoče obravnavati kot potencialnega sogovornika. Ta dr užba je v zvezi s tem 
odgovorila, da b i bila lahko u poraba teh omrežij skupna, kar b i omogočalo ohranitev u činkovite 
konkurence. Družba Belgacom je ka sneje, vendar p red sklenitvijo spornega sporazuma, predložila 
ponudbo, navedeno v točki 12 te sodbe.
15 Družba Belgacom v postopku v glavni stvari t ožbe opira me d dr ugim n a člena 43 E S in 49 E S, ki 
trenutno u strezata členoma 49 PD EU in 56 PD EU. Navaja, da j e treba upoštevati načela enakega 
obravnavanja, prepovedi di skriminacije in sorazmernosti ne glede na to, kako je treba opredeliti sporni 
sporazum, ter da n i podan no ben nujni razlog v splošnem i nteresu, ki b i upravičeval to, da p red 
sklenitvijo spornega sporazuma ni bil vzpostavljen kon kurenčni položaj.
16 Nasprotno p a združenja za me dobčinsko s odelovanje navajajo, da n ačelo enakosti ne izključuje 
možnosti sklenitve p ogodbe, ko t je ta iz postopka v glavni stvari, brez predhodnega poziva 
konkurenčnim p odjetjem, če ima subjekt javnega prava, ki j e da l pobudo za sklenitev take p ogodbe, 
natančne razloge za to, ki s o – ne da b i bili nujno v zvezi s splošnim interesom – dejanski in pravno 
dopustni, kar u streza pojmu „objektivne okoliščine“ v smislu sodne prakse Sodišča. To naj bi bilo 
v obravnavanem p rimeru podano p o eni strani v zvezi s prednostnimi pravicami in predkupno 
pravico, ki j ih ima družba Telenet na podlagi pogodbe o prenosu iz leta 1996 in za katere bi bilo treba 
šteti, da p omenijo izključno p ravico, zaradi ka tere naj ne bi bilo mogoče vzpostaviti položaja učinkovite 
konkurence, ter po dr ugi strani glede na spor, ki p oteka me d združenji za me dobčinsko sodelovanje in 
družbo T elenet glede obsega te pogodbe o prenosu in v zvezi s katerim j e treba upoštevati 
dolgotrajnost postopkov in nevarnost naložitve v isokih sankcij, ki b i lahko d oletele združenja za 
medobčinsko sodelovanje, če bi bilo pravnomočno ra zsojeno, da s o kršila to pogodbo.
17 Predložitveno s odišče navaja, da v se stranke iz postopka v glavni stvari p riznavajo, da s porni sporazum 
ne spada n a področje uporabe no bene od dir ektiv, ki u rejajo javna naročila. Po mnenju tega sodišča ne 
glede na to, kako je treba opredeliti sporni sporazum, sklepi združenj za me dobčinsko s odelovanje, iz 
katerih ta sporazum i zhaja, pomenijo ra vnanje javnega organa, namenjeno u reditvi opravljanja 
gospodarske d ejavnosti, in diskrecijska p ravica javnega organa je v takem p oložaju omejena z načelom 
enakosti in z obveznostjo preglednosti. Poleg tega me ni, da j e gl ede na pomem bnost zadevne 
transakcije verjetno, da b i podjetja s sedežem v tujini izrazila interes, če bi bil objavljen javni razpis.
ECLI:EU:C:2013 :736 5SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
18 Navedeno s odišče ugotavlja, da j e bil razlog za sklenitev spornega sporazuma želja po kon čanju spora, 
ki je nastal me d združenji za me dobčinsko s odelovanje in dr užbo Telenet glede obsega pogodbe 
o prenosu iz leta 1996 in ki j e izključno p osledica tehnološkega razvoja, ki g a pogodbeni stranki ob 
sklenitvi te pogodbe nista mogli predvideti. Konkretno, taka ra zdelitev p ravic do uporabe ka belskih 
omrežij združenj za me dobčinsko s odelovanje, ko t je bila določena z navedeno p ogodbo, no beni 
stranki n i omogočala opravljanja celovitih televizijskih storitev, saj so storitve interaktivne televizije 
spadale me d izključne pravice dr užbe Telenet, me dtem ko s o imela le združenja za me dobčinsko 
sodelovanje pravico do opravljanja storitev teledistribucije.
19 Vendar n avedeno s odišče tudi u gotavlja, da s porni sporazum p resega tisto, kar j e bilo potrebno z a 
končanje navedenega spora, ker ko renito spreminja ra zdelitev p ravic do uporabe ka belskih omrežij 
združenj za me dobčinsko sodelovanje, kot je bila določena v pogodbi o prenosu iz leta 1996 , s tem, da 
družbi Telenet podeljuje pravice, ki j i v začetku n iso bile dodeljene in niso bile predmet spora. Na 
podlagi tega sporazuma dr užba Telenet v zameno z a plačilo 425 milijonov EUR o dslej razpolaga 
z izključno p ravico do ka kršne ko li uporabe teh omrežij, ki j i omogoča, da n a ozemlju, ki j e pokrito 
s temi omrežji in ki p redstavlja približno t retjino o bmočja njenega delovanja, ponudi c elovite 
televizijske storitve in torej „triple play“ storitev, ki u streza trenutnim tržnim standard om, tako ko t je 
to lahko ž e storila na drugih dveh tretjinah območja, na katerem d eluje.
20 Poleg tega predložitveno s odišče me ni, da p ogodbe o prenosu iz leta 1996 s ame z ase ni mogoče šteti za 
tako, ki u pravičuje sklenitev spornega sporazuma. Po eni strani naj bi bilo namreč mogoče vzpostaviti 
sistem d eljene uporabe ka belskega omrežja. Po dr ugi strani pa prednostne pravice in predkupna 
pravica, ki j ih ima družba Telenet na podlagi navedene pogodbe, niso take, da b i preprečevale enako 
obravnavanje kandida tov in izvedbo dejanske p rimerjalne preučitve p onudb.
21 Vendar s e navedeno s odišče sprašuje, ali je take o koliščine, za ka tere je poleg obstoja pogodbe 
o prenosu iz leta 1996 z načilen tudi o bstoj spora, do ka terega je prišlo naknadno, glede obsega te 
pogodbe zaradi t ehnološkega razvoja, ter sodne odločbe, ki j e bila izdana v okviru tega spora, mogoče 
šteti za razlog, ki u pravičuje to, da n i bil objavljen javni razpis. Po eni strani naj bi prenos pravic, ki s o 
bile z navedeno p ogodbo prenesene na družbo Telenet, na tretjo osebo gotovo povzročil nove spore in 
povečal pravno n egotovost. Po dr ugi strani združenje za me dobčinsko s odelovanje še dolgo ne bi 
moglo, če spor z družbo Telenet ne bi bil razrešen, opravljati celovitih televizijskih storitev, kar b i 
povzročilo ve liko g ospodarsko š kodo, kajti družba Belgacom b i lahko z avzela trg, in to bi lahko 
negativno vp livalo na položaj potrošnikov.
22 V takih okoliščinah se predložitveno s odišče sprašuje o možnosti, da b i se sporni sporazum, s katerim 
je izvršena poravnava, s katero se je kon čal spor, ki j e nastal me d dr užbo Telenet in združenji za 
medobčinsko s odelovanje, obravnaval kot legitimen dodatek k pogodbi o prenosu iz leta 1996 , ne pa 
kot samostojna pogodba, ki j o je mogoče skleniti zgolj ob upoštevanju členov 49 PD EU in 56 PD EU.
23 Nazadnje predložitveno s odišče navaja, da j e Sodišče v sodbi z dne 21. julija 2005 v zadevi Coname 
(C-231/03, ZOdl., str. I-7287 , točka 19) navedlo, da j e ra zlično o bravnavanje, ki p omeni posredno 
diskriminacijo na podlagi državljanstva in ki j e posledica neposredne podelitve kon cesije za storitve, 
mogoče upravičiti z „objektivnimi okoliščinami“. Ve ndar s e predložitveno s odišče sprašuje o obsegu 
tega pojma glede na pojem „nujni razlogi v splošnem i nteresu“.
24 V teh okoliščinah je Raad v an State van België prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo ta vp rašanja:
„1.Ali je treba člena 49 PD EU in 56 PD EU ra zlagati tako, da s e lahko p odjetje s sedežem v Belgiji 
pred belgijskim sodiščem v zvezi s sporazumom, ki n e spada n a področje ve ljavnosti ene od 
direktiv o javnih naročilih in s katerim b elgijski o rgan prenaša pravice na dr ugo belgijsko 
podjetje, ne da b i prej izvedel javni razpis, sklicuje na temeljna pravila prava Unije, me d dr ugim 
na zahtevo po preglednosti, ki i zhaja iz zgoraj navedenih členov?
6 ECLI:EU:C:2013 :736SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
2. Ali je mogoče prizadevanja za preprečitev kr šitve obstoječega – samega po sebi nespornega in zelo 
posebnega – pogodbenega okvira me d pravno o sebo javnega prava in zasebnopravnim podjetjem, 
ki ni pod nadzorom te osebe, ali sklenitev transakcije ali poravnave za rešitev o bstoječega spora 
o razlagi zgoraj navedenega pogodbenega okvira – pri čemer ta poravnava temelji na pravicah, ki 
so bile strankam p riznane v skladu z začasno o dločbo sodišča, ki o dloča o zahtevi za izdajo 
začasne odredbe, in bi brez takšne poravnave lahko b ila vrednost zadevne javne dejavnosti resno 
oškodovana in zmanjšana, potrošnikom p a me dtem n e bi bile dostopne nekatere storitve – šteti 
za nujni razlog v splošnem i nteresu ali vsaj za upravičen objektivni razlog, ki p ravnim o sebam 
javnega prava da je pravico, da i zjemoma ter z odstopanjem o d načel enakega obravnavanja in 
prepovedi di skriminacije na podlagi državljanstva iz členov 49 PD EU in 56 PD EU ter iz njiju 
izhajajoče zahteve p o preglednosti ne izvedejo javnega razpisa in naročilo oddajo neposredno?
3. Če je na drugo vp rašanje mogoče odgovoriti pritrdilno, ali mora biti zgoraj navedena transakcija 
ali zgoraj navedena poravnava, zato da s e temeljne svoboščine, ki j ih zagotavlja pravo Unije, ne bi 
z njo omejile bolj, kot je potrebno z a dosego zastavljenega cilja, omejena na to, kar j e nujno 
potrebno z a rešitev n astalega spora, ali pa lahko s tranke gl ede na prihodnja ra zhajanja, ki s o 
razumno i n logično p ovezana s sporom, sklenejo širšo poravnavo, ki h krati ščiti interese 
potrošnikov in poveča vrednost zadevne prenesene dejavnosti?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
25 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člena 49 PD EU in 56 PD EU 
razlagati tako, da s e gospodarski subjekt dr žave članice pred sodišči te države članice lahko sklicuje na 
kršitev o bveznosti preglednosti, ki i zhaja iz teh členov, pri sklenitvi pogodbe, s katero en ali več 
subjektov javnega prava iz te dr žave č lanice na gospodarski subjekt iz iste dr žave č lanice odplačno 
prenese me d dr ugim izključno p ravico do uporabe kabelskega omrežja za teledistribucijo ter dejavnost 
zagotavljanja televizijskih storitev in pogodb o sklenitvi naročniškega razmerja v zvezi s to storitvijo.
26 Neodvisno o d praktičnih podrobnosti in opredelitev, ki s o jih navedle stranke, je treba ugotoviti, da s e 
zdi, da b i se morala pogodba, kot je sporni sporazum, v delu, v katerem j e z njo na dr užbo Telenet 
prenesena dejavnost opravljanja televizijskih storitev z druženj za me dobčinsko s odelovanje in je tej 
družbi ravno z aradi o pravljanja teh storitev p odeljena izključna pravica do uporabe kabelskega omrežja 
teh združenj, obravnavati kot kon cesija za storitve v smislu člena 1(4) Direktive 2004 /18.
27 Taka p ogodba namreč po eni strani, ke r je z njo prevzemniku n aložena obveznost opravljanja 
prenesene storitve, v skladu z navedenim č lenom 1(4) pomeni javno n aročilo, ki s e nanaša na 
opravljanje storitev, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2004 /18, z izjemo načina plačila, ker je razlog za 
opravljanje televizijskih storitev n amreč sama pravica do opravljanja zadevnih storitev. Po dr ugi strani 
je pogoj, da m ora biti tveganje v zvezi z opravljanjem t e dejavnosti preneseno n a kon cesionarja (glej 
v tem s mislu zlasti sodbi z dne 11. junija 2009 v zadevi Hans & Ch ristophorus Oymanns, C-300/07, 
ZOdl., str. I-4779 , točka 72, in z dne 10. marca 2011 v zadevi Privater Rettungsdienst und 
Krankentransport Stadler, C-274/09, ZOdl., str. I-1335 , točka 26 in navedena sodna praksa), v okviru 
te pogodbe tudi izpolnjen.
28 Vendar n e glede na to, da s o kon cesije za storitve n a podlagi člena 17 D irektive 2004 /18 izključene iz 
področja uporabe te dir ektive, morajo javni organi, ki p odelijo tako kon cesijo, spoštovati temeljna 
pravila P ogodbe D EU, načeli prepovedi di skriminacije n a p odlagi dr žavljanstva in e nakega 
obravnavanja ter obveznost preglednosti, ki i z njiju izhaja, če je glede te kon cesije podan gotov 
čezmejni interes (glej v tem s mislu zlasti sodbo z dne 17. julija 2008  v zadevi AS M B rescia, C-347/06, 
ZOdl., str. I-5641 , točki 58 in 59 ter navedena sodna praksa).
ECLI:EU:C:2013 :736 7SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
29 Gotov čezmejni interes je lahko me d dr ugim ra zviden iz gospodarske p omem bnosti pogodbe, ki s e 
namerava skleniti, kra ja, kjer se bo izvajala (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo AS M B rescia, 
točka 62 in navedena sodna praksa), ali tehničnih značilnosti (glej po analogiji sodbo z dne 15. maja 
2008 v združenih zadevah SECAP in Santorso, C-147/06 in C-148/06, ZOdl., str. I-3565 , točka 24).
30 Podrobno p resojo vseh upoštevnih dejavnikov v zvezi s tem m ora opraviti predložitveno s odišče (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 23. decembra 2009 v zadevi Serrantoni in Consorzio stabile edili, C-376/08, 
ZOdl., str. I-12169 , točka 25 in navedena sodna praksa) in v obravnavanem p rimeru se zdi, da j o je, saj 
je ugotovilo, da j e glede pomem bnosti pogodbe iz postopka v glavni stvari ve rjetno, da b i podjetja 
s sedežem v drugih dr žavah članicah izrazila interes, če bi bil objavljen javni razpis.
31 Poudariti je treba še, da j e gotov čezmejni interes lahko p odan, ne da b i gospodarski subjekt dejansko 
izrazil interes. Tako je – ko t v obravnavanem p rimeru – posebej takrat, ko s e spor nanaša na to, da 
postopek sklenitve z adevne pogodbe ni bil pregleden. V takem p rimeru namreč gospodarski subjekti 
s sedežem v drugih dr žavah članicah nimajo dejanske m ožnosti, da b i izrazili interes za pridobitev te 
koncesije (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Coname, točka 18, in sodbo z dne 13. oktobra 2005 
v zadevi Parking Brixen, C-458/03, ZOdl., str. I-8585 , točka 55).
32 Poleg tega, ko j e obstoj gotovega čezmejnega interesa v zvezi s podelitvijo določene kon cesije za 
storitve p odan, obveznost preglednosti, ki j e naložena javnemu organu, ko risti vsem p otencialnim 
ponudnikom (glej v tem s mislu sodbo z dne 13. aprila 2010 v zadevi Wall, C-91/08, ZOdl., str. I-2815 , 
točka 36) in s tem t udi tistim, ki i majo sedež v državi članici tega organa.
33 Poudariti je treba, da b i pravo Unije določalo enake z ahteve z a organ, ki o dstopa dejavnost, tudi če 
s pogodbo iz postopka v glavni stvari p revzemniku n e bi bilo naloženo, da m ora opravljati preneseno 
dejavnost, tako da b i bilo torej s pogodbo podeljeno d ovoljenje za opravljanje gospodarske d ejavnosti. 
Tako d ovoljenje se od kon cesije za storitve n amreč glede obveznosti spoštovanja temeljnih pravil 
Pogodbe in načel, ki i z nje izhajajo, ne ra zlikuje, če gre za dejavnost, za opravljanje ka tere bi bili 
gospodarski subjekti s sedežem v drugih dr žavah članicah potencialno z ainteresirani (glej v tem s mislu 
zlasti sodbi z dne 3. junija 2010 v zadevi Sporting E xchange, C-203/08, ZOdl., str. I-4695 , 
točki 46 in 47, in z dne 9. septembra 2010 v zadevi Engelmann, C-64/08, ZOdl., str. I-8219 , točke 
od 51 d o 53).
34 Glede na zgoraj navedene ugotovitve je treba na prvo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člena 49 PD EU 
in 56 PD EU ra zlagati tako, da s e gospodarski subjekt iz države članice pred sodišči te države članice 
lahko s klicuje na kr šitev o bveznosti preglednosti, ki i zhaja iz teh členov in ki n aj bi bila kr šena ob 
sklenitvi pogodbe, s katero je en ali več subjektov javnega prava iz te dr žave č lanice gospodarskem u 
subjektu iz te iste države članice podelilo bodisi kon cesijo za storitve, v zvezi z opravljanjem ka tere je 
podan gotov čezmejni interes, bodisi izključno p ravico do opravljanja gospodarske d ejavnosti, v zvezi 
s katero je podan tak interes.
Drugo vprašanje
35 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člena 49 PD EU in 56 PD EU 
razlagati tako, da j e okoliščine, kot so te iz postopka v glavni stvari, mogoče šteti za nujne razloge 
v splošnem i nteresu ali za objektivne okoliščine, ki u pravičujejo to, da s ubjekti javnega prava 
z odstopanjem o d načel enakega obravnavanja in prepovedi di skriminacije, ki j u določata navedena 
člena, gospodarskem u subjektu neposredno p odelijo kon cesijo za storitve, ki s e nanaša na dejavnost 
opravljanja televizijskih storitev, ki j ih ti subjekti javnega prava opravljajo prek svojih ka belskih 
omrežij.
8 ECLI:EU:C:2013 :736SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
36 Tako o predeljene okoliščine so želja po spoštovanju nekaterih pravic glede uporabe kabelskih omrežij, 
ki so jih zadevni subjekti javnega prava podelili temu gospodarskem u subjektu s pogodbo, ki j e bila 
sklenjena pred tem, ter želja po sklenitvi poravnave z namenom ra zrešitve s pora, ki s e nanaša na 
obseg teh pravic, ob upoštevanju začasne odredbe sodišča, pri čemer se želi izogniti razvrednotenju 
navedene dejavnosti opravljanja televizijskih storitev, ki j ih ti subjekti javnega prava opravljajo prek 
svojih ka belskih omrežij, in omogočiti, da s e naročnikom na te storitve p onudi celovita ponudba.
37 Spomniti je treba, da č e je v zvezi s tako kon cesijo podan gotov čezmejni interes, pomeni njena 
popolnoma nepregledna podelitev p odjetju, ki j e v državi članici naročnika, različno o bravnavanje 
v škodo podjetij, ki b i jih lahko ta kon cesija zanimala, vendar s o v drugi državi članici. Tako ra zlično 
obravnavanje s tem, da i zključuje vsa ta podjetja, škodi p redvsem n jim in zato pomeni posredno 
diskriminacijo na podlagi državljanstva, ki j e načeloma prepovedana na podlagi členov 49 PD EU in 56 
PDEU (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo AS M B rescia, točki 59 in 60 t er navedena sodna 
praksa).
38 Izjemoma je tak ukrep lahko d opusten na podlagi enega od razlogov, navedenih v členu 52 PD EU, ali 
če ga upravičujejo nujni razlogi v splošnem i nteresu, kot to določa sodna praksa Sodišča (glej po 
analogiji zgoraj navedeno s odbo Engelmann, točki 51 in 57 ter navedena sodna praksa, in sodbo z dne 
10. maja 2012 v združenih zadevah D uomo Gpa in dr ugi, od C-357/10 d o C-359/10, točka 39 in 
navedena sodna praksa). Glede zadnjenavedenega je iz točke 51 v povezavi s točko 57 zgoraj navedene 
sodbe Engelmann ra zvidno, da n i treba razlikovati me d objektivnimi okoliščinami in nujnimi razlogi 
v splošnem i nteresu. Take o koliščine m orajo namreč – p o preučitvi – p omeniti nujne ra zloge 
v splošnem i nteresu.
39 Razlogov, navedenih v tem vp rašanju za predhodno o dločanje, obravnavanih vsak posebej ali kot celota, 
pa ni mogoče šteti za nujne razloge v splošnem i nteresu.
40 Res je treba priznati, da n ačelo pravne varnosti, ki j e splošno n ačelo prava Unije, upravičuje to, da s e 
pravni učinki pogodbe spoštujejo, tudi – ko likor to narekuje to načelo – v primeru, ko j e bila pogodba 
sklenjena, preden se je Sodišče izreklo o vplivu primarnega prava glede tovrstnih pogodb, in se je 
v zvezi z njo naknadno izkazalo, da j e v nasprotju s tem vp livom (glej v tem s mislu zgoraj navedeno 
sodbo AS M B rescia, točki 69 in 70). Ve ndar s e na navedeno n ačelo ni mogoče sklicevati, da b i se 
pogodba ra zširila na način, ki j e v nasprotju z načeloma enakega obravnavanja in p repovedi 
diskriminacije ter obveznostjo preglednosti, ki i zhaja iz teh načel. V zvezi s tem n i pomem bno, da j e 
ta razširitev ra zumna rešitev, s katero je mogoče razrešiti spor, ki j e nastal me d zadevnima strankama iz 
razlogov, na katere nimata nikakršnega vp liva, in ki s e nanaša na obseg pogodbe, ki j u zavezuje.
41 Poleg tega glede tveganja razvrednotenja gospodarske d ejavnosti, ki j o opravlja subjekt javnega prava, 
zaradi p redhodno o bstoječega pogodbenega okvira, ki s e je glede na tehnično-tržni kon tekst izkazal kot 
neprimeren, iz ustaljene sodne prakse izhaja, da g ospodarskih ra zlogov ni mogoče sprejeti kot nujnih 
razlogov v splošnem i nteresu, ki b i lahko u pravičili omejitev temeljne svoboščine, ki j o zagotavlja 
Pogodba (glej sodbo z dne 16. februarja 2012 v združenih zadevah C osta in C ifone, C-72/10 in 
C-77/10, točka 59 in navedena sodna praksa).
42 V zvezi s tem j e treba ugotoviti, da s e okoliščina, da s klenitev spornega sporazuma sovpada z interesom 
potrošnikov, ki b rez tega sporazuma ne bi mogli uporabljati storitve interaktivne televizije oziroma ne 
bi bili deležni ponudbe, ki b i združevala tržno z animive storitve, dejansko n e razlikuje od razloga, ki 
se nanaša na razvrednotenje navedene dejavnosti, temve č je, nasprotno, tesno p ovezana z njim. Ta 
okoliščina namreč ne zadeva vseh potrošnikov na ozemlju, ki j e pokrito s kabelskim o mrežjem 
združenj za me dobčinsko sodelovanje, temve č le tiste, ki s o se naročili na televizijske storitve, ki s o jih 
opravljala ta združenja v okviru dejavnosti, katere prenos na dr užbo Telenet je predmet spora iz 
postopka v glavni stvari, nezmožnost združenj za me dobčinsko s odelovanje, da b i tem n aročnikom
—
ECLI:EU:C:2013 :736 9SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
 ponudila nekatere storitve, zaradi ra zdelitve p ravic do uporabe ka belskih omrežij, ki j e urejena 
s pogodbo o prenosu iz leta 1996 , pa pojasnjuje izgubo privlačnosti ponudbe, ki j o lahko ta združenja 
ponudijo na trgu, in torej razvrednotenje njihove d ejavnosti.
43 Nazadnje je treba pojasniti, da p reudarki, ki, če so obravnavani posamično, niso nujni razlogi 
v splošnem i nteresu, ki b i upravičevali neupoštevanje načel enakega obravnavanja in prepovedi 
diskriminacije ter obveznosti preglednosti, to ne morejo postati zgolj zato, ker jih je več.
44 Glede na vse navedeno je treba na drugo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člena 49 PD EU in 56 PD EU 
razlagati tako, da:
— želja, da n e bi bile kršene nekatere pravice, ki s o jih subjekti javnega prava na podlagi prej obstoječe 
pogodbe podelili gospodarskem u subjektu gl ede uporabe njihovih ka belskih omrežij, ne m ore 
upravičiti tega, da b i se ta pogodba s kršitvijo prava Unije ra zširila tako, da b i se neposredno 
podelila kon cesija za storitve a li izključna pravica do opravljanja dejavnosti, v zvezi s katero je 
podan gotov čezmejni interes, ne glede na to, da s e želi s tem ra zrešiti spor, ki j e glede obsega te 
pogodbe nastal me d zadevnimi strankami povsem n eodvisno o d njihove volje;
— gospodarski ra zlogi, kot je želja po preprečitvi razvrednotenja gospodarske d ejavnosti, niso nujni 
razlogi v splošnem i nteresu, ki b i upravičevali neposredno p odelitev kon cesije za storitve, ki s e 
nanaša na to dejavnost, ali izključne pravice do opravljanja navedene dejavnosti, v zvezi s katero je 
podan gotov čezmejni interes, z odstopanjem o d n ačel enakega obravnavanja in p repovedi 
diskriminacije, ki s ta določeni z navedenima členoma.
Tretje vprašanje
45 Glede na odgovor na drugo vp rašanje na tretje ni treba odgovoriti.
Stroški
46 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) razsodilo:
1. Člena 4 9 P DEU in 5 6 P DEU je treba razlagati tako, da se gospodarski subjekt i z države 
članice pred s odišči te d ržave članice lahko sklicuje na kršitev obveznosti preglednosti, ki 
iz haja iz te h členov in ki naj bi bila kršena ob sklenitvi pogodbe, s katero je en ali več 
subjektov javnega p rava iz te d ržave članice gospodarskemu subjektu iz te i ste d ržave 
članice podelilo bodisi koncesijo z a storitve, v z vezi z opravljanjem k atere je podan gotov 
čezmejni interes, bodisi izključno pravico do opravljanja gospodarske de javnosti, v z vezi 
s katero je podan tak interes.
2. Člena 4 9 P DEU in 5 6 P DEU je treba razlagati tako, da:
želja, da ne bi bile kršene nekatere pravice, ki so jih subjekti javnega p rava na podlagi 
prej obstoječe p ogodbe p odelili gospodarskemu s ubjektu g lede u porabe n jihovih 
kabelskih omrežij, ne m ore upravičiti tega, da bi se ta pogodba s kršitvijo p rava Un ije 
razširila tako, da bi se neposredno podelila koncesija za storitve ali izključna pravica do
—
10 ECLI:EU:C:2013 :736SODBAZDNE14.11.2013 –ZADEVAC-221/12
BELGACOM
 opravljanja de javnosti, v z vezi s katero je podan gotov čezmejni interes, ne glede n a to, da 
se želi s tem raz rešiti spor, ki je glede o bsega te p ogodbe nastal med z adevnimi strankami 
povsem n eodvisno od njihove volje;
gospodarski razlogi, kot je želja po preprečitvi raz v rednotenja gospodarske de javnosti, 
niso nujni razlogi v splošnem interesu, ki bi upravičevali neposredno podelitev koncesije 
za storitve, ki se nanaša na to de javnost, ali izključne pravice do opravljanja navedene 
dejavnosti, v z vezi s katero je podan gotov čezmejni interes, z odstopanjem o d načel 
enakega o bravnavanja in p repovedi diskriminacije, ki sta d oločeni z navedenima 
členoma.
Podpisi