Zbi rka odločb sodne pr akse  
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA  
NILSA WAHLA,  
predstavljeni 9. marca 2017 1  
Zadeva C-8 0 / 1 6  
Ar celorMittal Atlantique et Lor raine  
proti  
Ministre de l’É cologie, du Développement durable et de l’Énergie  
(predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal administratif de Montreuil (upravno 
sodišče v Montreuilu, Francija)) 
„Okolje – Sistem trgovanja s pravicami do emisij toplogrednih plinov – Direktiva 2003 /87/ES –  
Prehodna ureditev – Sklep 2011 /278/EU – Veljavnost – Metoda dodeljevanja brezplačnih pravic do  
emisij – Jeklarska panoga – Referenčne vrednosti za vročo litino in sintrano rudo –  
Proizvodnja električne energije iz odpadnih plinov – Uporaba najbolj točnih in najnovejših podatkov –  
Najučinkovitejše naprave – Obveznost obrazložitve“  
1. V tej zadevi se obravnava sistem EU za trgovanje z emisijami, ki je bil uveden z Direktivo 
2003 /87/ES. 2 Sodišče je zlasti zaradi finančnih interesov že obravnavalo številne vidike tega sistema. 3 
Obravnavani predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na veljavnost Sklepa 2011 /278/EU, 4 
sprejetega na podlagi navedene direktive. Sodišču predložena vprašanja zadevajo zapleteno vprašanje 
primerne metode, ki bi jo morala Komisija uporabiti na ravni EU pri določanju referenčnih vrednosti 
za brezplačno dodeljevanje pravic do emisij v jeklarski panogi v obdobju od 2013 do 2020 . 
2. Natančneje, predložitveno sodišče sprašuje Sodišče za pojasnilo, ali bi Komisija pri določanju 
upoštevnih referenčnih vrednosti lahko 1) odločila, da v referenčno vrednost za vročo litino ne vključi 
vseh emisij, povezanih z uporabo predelanih odpadnih plinov pri proizvodnji električne energije, 2) 
svojo določitev referenčne vrednosti za vročo litino oprla na dokumente „BREF“ 5 za proizvodnjo 
železa in jekla ter Odločbo 2007 /589/ES, 6 3) vključila tovarno, ki proizvaja tako sintrano rudo kot 
pelete, med referenčne naprave za določanje referenčne vrednosti za sintrano rudo, in nazadnje, 4) 
tako ravnala brez navedbe konkretnih razlogov za to. 
1 Jezik izvirnika: angleščina. 
2 Direktiva 2003 /87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije 
toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremem bi Direktive Sveta 96/61/ES (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 7, str. 631). Ta 
zadeva se nanaša na spremenjeno direktivo, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009 /29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 
2009 (UL 2009 , L 140, str. 63). 
3 Po hitrem pregledu so sodišča EU do zdaj obravnavala vsaj 76 zadev v zvezi z različnimi vidiki sistema EU za trgovanje z emisijami. 
4 Sklep Komisije z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu 
s členom 10a Direktive 2003 /87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2011 , L 130, str. 1). 
5 Referenčni dokumenti o najboljši razpoložljivi tehnologiji (v nadaljevanju: BREF), pripravljeni v skladu z Direktivo 2008 /1/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL 2008 , L 24, str. 8). 
6 Odločba Komisije 2007 /589 z dne 18. julija 2007 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu 
z Direktivo 2003 /87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2007 , L 229, str. 1). 
SL 
ECLI:EU:C:2017 :192 1 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
3. Vprašanja za predhodno odločanje so na prvi pogled zelo tehnična. Vendar zaradi tega niso nič manj 
pomem bna. Po eni strani je sistem trgovanja z emisijami, uveden z Direktivo 2003 /87, v današnjem 
spreminjajočem se podnebju neizogibno temeljni kamen okoljske politike EU. 7 Po drugi strani pa je 
ob najtoplejšem letu, ki je bilo kdajkoli izmerjeno, v katerem so znanstveniki med drugim poročali 
o najtanjšem arktičnem ledu vseh časov, težko pretiravati s pomem bnostjo vprašanj. 
4. V nadaljevanju bom pojasnil, zakaj je Komisija referenčne vrednosti iz Sklepa 2011 /278 določila 
skladno z Direktivo 2003 /87. 
I. Pravni okvir 
A. Direktiva 2 0 0 3 / 8 7 
5. Člen 10a Direktive 2003 /87 določa brezplačno dodelitev pravic v prehodnem obdobju od 2013 do 
2020 . Odstavki od 1 do 3, 6 in 12 se glasijo: 
„1. Do 31. decembra 2010 Komisija sprejme polno usklajene izvedbene ukrepe na ravni Skupnosti za 
dodelitev pravic iz odstavkov 4, 5, 7 in 12, vključno z vsemi potrebnimi določbami za usklajeno 
uporabo odstavka 19. 
Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se 
sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3). 
Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, določijo ex-ante referenčne vrednosti celotne 
Skupnosti za zagotovitev, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije za zmanjševanje 
emisij toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, 
nadomestnih proizvodov, alternativnih proizvodnih postopkov, soproizvodnje z visokim izkoristkom, 
energetsko učinkovite predelave odpadnih plinov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja CO2, 
kjer so na voljo takšne zmogljivosti, da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno 
proizvodnjo električne energije se ne dodelijo brezplačno, razen ko gre za primere, ki spadajo pod 
člen 10c, in električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov. 
Načeloma se za vsak sektor in del sektorja referenčne vrednosti izračunajo za proizvode in ne vhodne 
materiale, da se izboljša zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in prihranek energetske učinkovitosti 
v vsakem proizvodnem postopku zadevnega sektorja in dela sektorja. 
Komisija bi se morala pri opredeljevanju načel za oblikovanje ex-ante referenčnih vrednosti 
v posameznih sektorjih in delih sektorjev posvetovati z ustreznimi udeleženci, skupaj z zadevnimi 
sektorji in deli sektorjev. 
Komisija potem, ko Skupnost odobri mednarodni sporazum o podnebnih spremem bah, ki vodi do 
obveznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, primerljivih s tistimi v Skupnosti, te ukrepe pregleda 
za zagotovitev, da se brezplačna dodelitev opravi le tam, kjer je glede na ta sporazum popolnoma 
upravičena. 
2. Pri opredeljevanju načel za oblikovanje ex-ante referenčnih vrednosti v posameznih sektorjih ali 
delih sektorjev mora biti začetna točka povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav v sektorju ali 
delu sektorjev v Skupnosti v letih 2007 in 2008 . Komisija se posvetuje z zainteresiranimi stranmi, 
skupaj z zadevnimi sektorji in deli sektorjev. 
7 Sklepni predlogi generalnega pravobranilca M. Poiares Madura v zadevi Arcelor Atlantique et Lorraine in drugi (C-127/07, EU:C:2008 :292, 
točka 2). 
ECLI:EU:C:2017 :192 2 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
Uredbe, ki so v skladu s členoma 14 in 15, omogočijo usklajena pravila o spremljanju, poročanju in 
preverjanju emisij toplogrednih plinov, povezanih s proizvodnjo, glede določanja ex-ante referenčnih 
vrednosti. 
3. Ob upoštevanju odstavkov 4 in 8 in ne glede na člen 10c se proizvajalcem električne energije, 
napravam za zajemanje CO2, cevovodom za prenos CO2 ali mestom za shranjevanje CO2 ne dodelijo 
brezplačne pravice. 
[…] 
6. Države članice lahko ravno tako sprejmejo finančne ukrepe v korist sektorjem ali delom sektorjev, za 
katere je ugotovljeno, da so izpostavljeni visokem tveganju premestitve emisij CO2 zaradi stroškov, 
povezanih z emisijami toplogrednih plinov, vključenih v ceno električne energije, z namenom da se 
nadomesti te stroške, in kjer so ti finančni ukrepi v skladu z veljavnimi pravili državne pomoči in jih 
je treba sprejeti na tem področju. […] 
[…] 
12. […] leta 2013 in v vsakem nadaljnjem letu do leta 2020 , [se] napravam v sektorjih ali delih 
sektorjev, ki so izpostavljeni visokem u tveganju premestitve emisij CO2, v skladu z odstavkom 1 
brezplačno dodelijo pravice v višini 100 % količine, določene v skladu z ukrepi iz odstavka 1.“ 
B. Sklep 2 0 1 1 / 2 7 8  
6. Komisija je referenčne vrednosti za proizvode, določene v členu 10a Direktive 2003 /87, določila 
v Sklepu 2011 /278. Za razumevanje metode za določanje spornih referenčnih vrednosti za sintrano 
rudo in vročo litino so posebej pomem bne te uvodne izjave. V njih je navedeno (brez opomb): 
„(2) Pri opredeljevanju načel za oblikovanje ex-ante referenčnih vrednosti v posameznih sektorjih ali 
delih sektorjev mora biti začetna točka povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav 
v sektorju ali delu sektorja v EU v letih 2007 –2008 . […] 
[…] 
(4) Komisija je, kolikor je mogoče, pripravila referenčne vrednosti za proizvode in vmesne proizvode, 
s katerimi med seboj trgujejo naprave, ki se proizvajajo z dejavnostmi iz Priloge I k Direktivi 
2003 /87/ES. […] Če je proizvod neposredni nadomestek drugega proizvoda, morata za oba veljati 
ista referenčna vrednost za proizvod in s tem povezan opis proizvoda. 
[…] 
(6) Višine referenčnih vrednosti naj bi zajele vse neposredne emisije, povezane s proizvodnjo, vključno 
z emisijami, povezanimi s proizvodnjo izmerljive toplote, ki se uporablja v proizvodnji, ne glede na 
to, ali je bila izmerljiva toplota proizvedena na kraju samem ali v drugi napravi. Emisije, povezane 
s proizvodnjo električne energije in odvajanjem izmerljive toplote, vključno z emisijami iz 
proizvodnje alternativne toplotne ali električne energije, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, 
v primerih eksotermnih postopkov ali proizvodnje električne energije brez neposrednih emisij, so 
bile pri oblikovanju referenčnih vrednosti odštete. […] 
(7) Za zagotovitev, da bodo referenčne vrednosti privedle do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, so 
bile za nekatere proizvodne procese, kjer so neposredne emisije, upravičene do brezplačne 
dodelitve pravic do emisije, in posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki na podlagi 
Direktive 2003 /87/ES niso upravičene do brezplačne dodelitve pravic do emisije, do določene 
ECLI:EU:C:2017 :192 3 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
mere medsebojno zamenljive, za oblikovanje referenčnih vrednosti upoštevane skupne emisije, 
vključno s posrednimi emisijami, povezanimi s proizvodnjo električne energije, da bi se zagotovili 
enaki konkurenčni pogoji med napravami, ki so intenzivni porabniki električne energije oziroma 
goriv. Za namene dodeljevanja pravic do emisije na podlagi zadevnih referenčnih vrednosti je 
treba upoštevati samo delež neposrednih emisij v skupnih emisijah, da bi se izognilo 
brezplačnemu dodeljevanju pravic do emisije za emisije, ki so povezane z električno energijo. 
(8) Komisija je za določitev referenčnih vrednosti kot izhodišče uporabila aritmetično povprečje 
rezultatov emisij toplogrednih plinov 10 % glede emisij toplogrednih plinov najučinkovitejših 
naprav v letih 2007 in 2008 , za katere so bili zbrani podatki. Poleg tega je Komisija v skladu 
s člen 10a(1) Direktive 2003 /87/ES za vse sektorje, za katere je v Prilogi I določena referenčna 
vrednost za proizvode, na podlagi dodatnih informacij, ki jih je pridobila iz različnih virov, in na 
podlagi namenske študije, ki obravnava najučinkovitejše tehnologije in potenciale za zmanjšanje 
emisij na evropski in mednarodni ravni, analizirala, ali ta izhodišča dovolj odražajo najučinkovitejše 
tehnologije, nadomestne proizvode, alternativne proizvodne procese, soproizvodnjo z visokim 
izkoristkom, energetsko učinkovito predelavo odpadnih plinov, uporabo biomase ter, kjer so 
takšne zmogljivosti na voljo, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida. Podatki, ki so bili 
uporabljeni pri določanju referenčnih vrednosti, so bili zbrani iz širokega nabora virov, da bi se 
zajelo največje možno število naprav, ki so v letih 2007 in 2008 proizvajale proizvod z referenčno 
vrednostjo. Najprej so bili s strani zadevnih evropskih sektorskih združenj ali v njihovem imenu 
zbrani podatki o rezultatih emisij toplogrednih plinov naprav sistema EU za trgovanje z emisijami, 
ki proizvajajo proizvode z referenčno vrednostjo, na podlagi določenih pravil, t. i. ‚sektorskih 
pravilnikov.‘ Komisija je kot napotek za te pravilnike pripravila smernice za kakovost in merila 
preverjanja podatkov za določanje referenčnih vrednosti za sistem EU za trgovanje z emisijami. Da 
bi se podatki evropskih sektorskih združenj dopolnili, so nato svetovalci v imenu Evropske komisije 
zbrali podatke od naprav, ki niso bile zajete v podatkih sektorja, podatke in analize pa so prispevali 
tudi pristojni organi držav članic. 
[…] 
(10) Če se v eni napravi proizvaja več proizvodov in se pripisovanje emisij posameznim proizvodom ni 
štelo za upravičeno, so bile v zbiranje podatkov zajete in vključene v oblikovanje referenčne 
vrednosti samo naprave, ki proizvajajo en sam proizvod. To zadeva referenčne vrednosti za 
proizvode za apno, dolomitno apno, steklenice in kozarce za vlaganje iz brezbarvnega stekla, 
steklenice in kozarce za vlaganje iz barvnega stekla, fasadne opeke, tlakovce, prah, posušen 
z razprševanjem, fin nepremazan papir, vpojni papir, testliner in papir za valoviti sloj (fluting), 
nepremazan karton ter premazan karton. Za povečanje pomem bnosti in preverjanje 
verodostojnosti rezultatov so se vrednosti povprečnega učinka 10 % najbolj učinkovitih naprav 
primerjale z gradivom o najučinkovitejših tehnologijah. 
(11) Če podatki niso bili na voljo, ali ni bilo na voljo podatkov, zbranih v skladu z metodologijo za 
določanje referenčnih vrednosti, so bile za oblikovanje višine referenčnih vrednosti uporabljene 
informacije o sedanjih ravneh emisij in porabe ter o najučinkovitejših tehnologijah, ki so bile 
večinoma izvedene iz [BREF], uvedenih v skladu z Direktivo 2008 /1/ES […]. Zaradi pomanjkanja 
podatkov o predelavi odpadnih plinov, odvedeni toploti in proizvodnji električne energije je bila 
zlasti višina referenčnih vrednosti za proizvode za koks in vroče litine oblikovana z izračuni 
neposrednih in posrednih emisij na podlagi informacij o ustreznih pretokih energije iz zadevnih 
[BREF] in privzetih emisijskih faktorjev, določenih z Odločbo Komisije 2007 /589/ES […]. Tudi za 
referenčno vrednost za proizvod za sintrano rudo so bili podatki popravljeni na podlagi ustreznih 
pretokov energije, določenih v zadevnih [BREF], ob upoštevanju zgorevanja odpadnih plinov 
v sektorju. 
ECLI:EU:C:2017 :192 4 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
(12) Če ni bilo mogoče oblikovati referenčne vrednosti za proizvod, nastajajo pa toplogredni plini, 
upravičeni do brezplačne dodelitve pravic do emisije, bi bilo treba te pravice dodeliti na podlagi 
generičnih nadomestnih pristopov. Oblikovana je bila hierarhija treh nadomestnih pristopov, da 
se vsaj za del zadevnih proizvodnih procesov čim bolj zmanjšajo emisije toplogrednih plinov in 
povečajo prihranki energije. Referenčna vednost za toploto se uporablja za procese, v katerih se 
porablja toplota, če se pri njih uporablja prenosnik izmerljive toplote. Če se porablja neizmerljiva 
toplota, se uporablja referenčna vrednost za gorivo. Višina referenčnih vrednosti za toploto in 
gorivo je bila oblikovana na podlagi načel preglednosti in enostavnosti z uporabo referenčne 
učinkovitosti široko dostopnega goriva, ki na področju učinkovitosti glede toplogrednih plinov 
šteje ja drugega najučinkovitejšega, ob upoštevanju energetsko učinkovitih tehnologij. Za emisije 
iz proizvodnih procesov je treba pravice dodeljevati na podlagi preteklih emisij. […] 
[…] 
(32) Primerno je, da referenčne vrednosti za proizvode upoštevajo energetsko učinkovito predelavo 
odpadnih plinov in emisije, povezane z njihovo rabo. Zato je bil pri oblikovanju višine 
referenčnih vrednosti za proizvode, pri proizvodnji katerih nastajajo ti odpadni plini, v veliki meri 
upoštevana vsebnost ogljika v teh odpadnih plinih. Če se odpadni plini odvajajo iz proizvodnih 
procesov zunaj sistemskih meja zadevne referenčne vrednosti za proizvod ter zgorevajo 
v proizvodnji toplote zunaj sistemskih meja referenčne vrednosti za proizvod, kot je določena 
v Prilogi I, je treba s tem povezane emisije upoštevati tako, da se dodelijo dodatne pravice do 
emisije na podlagi referenčne vrednosti za toploto ali gorivo. V luči splošnega načela, da naj se 
glede proizvodnje električne energije ne bi brezplačno dodeljevale nobene pravice do emisije, je 
v izogib neupravičenemu izkrivljanju konkurence na trgih električne energije, namenjene 
industrijskim napravam, te ob upoštevanju cene ogljika, ki je vsebovana v električni energiji, 
primerno, da se v primerih, kjer se odpadni plini odvajajo iz proizvodnih procesov zunaj 
sistemskih meja zadevne referenčne vrednosti za proizvod ter zgorevajo v proizvodnji električne 
energije, ne dodelijo nobene dodatne pravice preko deleža vsebnosti ogljika v teh plinih, ki je 
upoštevana v zadevni referenčni vrednosti za proizvod.“ 
7. Referenčne vrednosti za sintrano rudo in vročo litino so določene v Prilogi I k navedenemu sklepu. 
Višini referenčnih vrednosti sta 0,171 oziroma 1,328 pravic/tono. 
II. Dejansko stanje, postopek in vprašanja za predhodno odločanje 
8. Družba ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (v nadaljevanju: družba ArcelorMittal) v postopku 
v glavni stvari pred Tribunal administratif de Montreuil (upravno sodišče v Montreuilu, Francija) 
predlaga, naj to za ničen razglasi odlok ministra za ekologijo, trajnostni razvoj in energijo z dne 
24. januarja 2014 o seznamu upravljavcev, ki so jim dodeljene pravice do emisije toplogrednih plinov, 
in znesku brezplačno dodeljenih pravic za obdobje 2013 –2020 . 8 Navedenemu sodišču predlaga tudi, 
naj za nično razglasi odločbo ministra z dne 11. junija 2014 , s katero je zavrnil njen predlog za umik 
tega odloka. 
8L’arrêté du ministre de l’écologie, du développeme nt durable et de l’énergie du 24 janvier 2014 fixant la liste des exploitants auxquels sont 
affectés les quotas d’émissions de gaz à effet de serre et le montant des quotas affectés à titre gratuit pour la période 2013 –2020 (JORF št. 0038 
z dne 14. februarja 2014 , str. 2551 , št. 19). 
ECLI:EU:C:2017 :192 5 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
9. Sporni odlok je bil sprejet v skladu s Sklepom 2011 /278. Družba ArcelorMittal v bistvu trdi, da sta 
odlok in odločba ministra nezakonita, ker temeljita na Sklepu 2011 /278, ki pa ni skladen z Direktivo 
2003 /87. Tako naj bilo v bistvu zato, ker Komisija na eni strani pri izračunu referenčne vrednosti za 
vročo litino ni upoštevala emisij, povezanih z odpadnimi plini, uporabljenimi za proizvodnjo električne 
energije, na drugi strani pa pri izračunu te referenčne vrednosti ni uporabila najboljših razpoložljivih 
podatkov. ArcelorMittal dalje trdi, da referenčna vrednost za sintrano rudo ni pravilna, ker so bile pri 
izračunu te referenčne vrednosti vključene emisije naprave, ki proizvaja tudi pelete. 
10. Predložitveno sodišče priznava, da ima Komisija v skladu s členom 10a Direktive 2003 /87 široko 
diskrecijsko pravico pri določanju referenčnih vrednosti za brezplačno dodeljevanje pravic do emisij. 
Kljub temu pa dvomi v to, ali so referenčne vrednosti za vročo litino in sintrano rudo skladne 
z navedeno direktivo. Zato je odločilo, da postopek prekine in Sodišču v predhodno odločanje predloži 
ta vprašanja: 
„(1) Ali je [K]omisija v [Sklepu 2011 /278] s tem, da je iz referenčne vrednosti za vročo litino izključila 
emisije, povezane z odpadnimi plini, ki se ponovno uporabijo pri proizvodnji električne energije, 
kršila člen 10a(1) Direktive [2003 /87] v zvezi s pravili o oblikovanju ex-ante referenčnih vrednosti 
ter zlasti cilj energetsko učinkovite predelave odpadnih plinov in možnost brezplačne dodelitve 
pravic za električno energijo, ki se proizvaja iz odpadnih plinov? 
(2) Ali je Evropska komisija s tem, da se je v tem sklepu za določitev referenčne vrednosti za vročo 
litino oprla na podatke, ki izhajajo iz [BREF] za železo in jeklo ter [Odločbe 2007 /589], kršila 
obveznost uporabe najbolj točnih in najnovejših znanstvenih podatkov, ki so na voljo, in/ali 
načelo dobrega upravljanja? 
(3) Ali je v Sklepu [2011 /278] izbira [K]omisije, če se dokaže, da vključi obrat, ki hkrati proizvaja 
sintrano rudo in pelete, med referenčne naprave za določitev referenčne vrednosti za sintrano 
rudo, taka, da je ta referenčna vrednost zato nezakonita? 
(4) Ali je Komisija kršila obveznost obrazložitve iz člena 296 [PDEU] unije s tem, da v [Sklepu 
2011 /278] ni specifično pojasnila razlogov za to izbiro?“ 
11. Pisna stališča so predložile družba ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, francoska in nemška vlada 
ter Komisija. Ustna stališča so na obravnavi dne 26. januarja 2017 predstavile družba ArcelorMittal, 
francoska in švedska vlada ter Komisija. 
III. Presoja 
A. Uvod 
12. Za razumevanje okoliščin obravnavanega predloga za sprejetje predhodne odločbe je koristno začeti 
z opisom temeljev sistema EU za trgovanje z emisijami. 
13. Sistem EU za trgovanje z emisijami, ki je brez primere v smislu ambicije in cilja, je začel delovati 
januarja 2005 . Namenjen je spodbujanju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na stroškovno in 
ekono msko učinkovit način. Od začetka je bil njegov zastavljeni cilj zagotoviti, da se izpolnijo skupne 
obveznosti držav članic EU v zvezi z emisijami toplogrednih plinov na podlagi Kjotskega protokola. 9 
Te obveznosti so se sčasoma spreminjale. Enako velja za trgovalni sistem EU. 
9 Cilj glede zmanjšanja emisij za 8 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990 . 
ECLI:EU:C:2017 :192 6 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
14. Države članice so morale v prvih dveh fazah sistema trgovanja z emisijami (od 1. januarja 2005 do 
31. decembra 2007 in od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2012 ) izdajati pravice do emisij v skladu 
z nacionalnimi načrti dodeljevanja pravic. V tem obdobju je bila večina pravic do emisij dodeljenih 
brezplačno. 
15. Direktiva 2003 /87 se je z uveljavitvijo Direktive 2009 /29 precej spremenila. Te spremem be se 
nanašajo na tretjo fazo sistema trgovanja z emisijami (od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020 ). 10 
Sistem je bil razširjen na nova področja gospodarstva in uvedene so bile druge znatne spremem be, da 
bi se sistem uskladil z mednarodnimi obveznostmi na podlagi sodobnih raziskav o podnebnih 
spremem bah in spremem bah ciljev za zmanjšanje emisij, ki odražajo te raziskave. 11 
16. Drugače kot v prvih dveh fazah je zdaj postopek dodeljevanja pravic do emisij harmoniziran na 
ravni EU. Komisija določa skupno količino razpoložljivih pravic v EU. Ta količina se od leta 2010 
naprej vsako leto zmanjša za 1,74 %. Čeprav naj bi bila dolgoročno dosežena prodaja vseh pravic na 
dražbi, je bil za panoge, ki ne zajemajo proizvodnje električne energije, vzpostavljen prehodni sistem. 
Po tem sistemu bi se moralo brezplačno dodeljevanje pravic v predelovalni industriji postopoma 
zmanjšati z 80 % leta 2013 na 30 % leta 2020 . Zastavljeni cilj je, da leta 2027 pravice ne bi bile več 
dodeljene brezplačno. 
17. Sektorjem, ki so izpostavljeni visokem u tveganju premestitve emisij CO2, 12 kakršna je na primer 
industrija jekla, so se dodelile pravice v višini 100 % količine, določene za brezplačne pravice. Ta 
količina je načeloma določena na podlagi proizvedenega dosežka naprav (merjeno v tonah 
proizvodnje), pomnoženega z referenčno vrednostjo za upoštevni proizvod. 
18. Komisija je imela v prehodnem sistemu ključno vlogo. 
19. Komisija je na začetku tretje faze preverila popolnost seznamov naprav, na katere se nanaša 
Direktiva 2003 /87, in število brezplačno dodeljenih pravic za te naprave ter skladnost teh seznamov 
z upoštevnim pravim okvirom. 13 Države članice so na tej podlagi sprejele končne odločitve o dodelitvi 
za obdobje od 2013 do 2020 . Ker so zaprošene dodelitve za vse naprave v EU presegale razpoložljivo 
skupno količino za brezplačno dodelitev, je Komisija dodeljevanje posameznim napravam zmanjšala. 
To se imenuje „letni medsektorski korekcijski faktor,“ ki je bil prav tako obravnavan v nedavnem 
postopku pred Sodiščem. 14 
20. Pravila za brezplačno dodeljevanje pravic so še posebej pomem bna za doseganje ciljev sistema 
trgovanja z emisijami. To, da brezplačno dodeljevanje ne preseže tistega, kar je potrebno, je namreč 
temeljnega pomena. Komisija je ta pravila določila v Sklepu 2011 /278 in se uporabljajo v celotni 
Evropski uniji. 
10 Po letu 2020 se načrtuje nova spremem ba. Komisija je leta 2015 vložila predlog za spremem bo sistema trgovanja z emisijami za obdobje po 
letu 2020 : Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremem bi Direktive 2003 /87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja 
emisij in nizkoogljičnih naložb, Bruselj, 15. julija 2015 , COM(2015 ) 337 final. S tem predlogom naj bi se prispevalo k uresničitvi cilja EU za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za vsaj 40 % do leta 2030 kot del prispevka EU k Pariškem u sporazumu. 
11 Cilj 20 % zmanjšanja glede na raven iz leta 1990 naj bi bil dosežen do leta 2020 , cilj 50 % zmanjšanja glede na raven leta 1990 pa do leta 2050 . 
12 Premestitev emisij CO2 pomeni, da podjetja zaradi omejitev emisij CO2 v EU svojo proizvodnjo preselijo v države z manj ambicioznimi 
podnebnimi ukrepi. Za najnovejši seznam glej Sklep Komisije 2014 /746/EU z dne 27. oktobra 2014 o določitvi seznama sektorjev in delov 
sektorjev v skladu z Direktivo 2003 /87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokem u tveganju premestitve emisij CO2, 
za obdobje med letoma 2015 in 2019 (UL 2014 , L 308, str. 114). 
13 Sklep Komisije 2013 /448/EU z dne 5. septembra 2013 v zvezi z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi za prehodno brezplačno dodeljevanje pravic do 
emisije toplogrednih plinov v skladu s členom 11(3) Direktive 2003 /87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2013 , L 240, str. 27). 
14 Glej sodbe z dne 28. aprila 2016 , Borealis Polyolefine in drugi (C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 in od C-391/14 do C-393/14, 
EU:C:2016 :311); z dne 8. septembra 2016 , Borealis in drugi (C-180/15, EU:C:2016 :647), ter z dne 26. oktobra 2016 , Yara Suomi in drugi 
(C-506/14, EU:C:2016 :799). 
ECLI:EU:C:2017 :192 7 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
21. Komisija je v navedenem sklepu določila referenčne vrednosti, ki so podlaga za brezplačno 
dodeljevanje pravic za posamezno napravo. Referenčna vrednost za proizvod na splošno temelji na 
povprečnih emisijah toplogrednih plinov 10 % najučinkovitejših naprav, ki proizvajajo proizvod v EU. 
Namen je, da naprave, ki ne dosežejo navedenih referenčnih vrednosti, prejmejo manj brezplačnih 
pravic do emisij, kot jih dejansko potrebujejo. 
22. Obravnavani predlog za sprejetje predhodne odločbe se z več vidikov nanaša na zakonitost metode, 
ki jo je Komisija uporabila za določanje referenčnih vrednosti za upoštevni proizvod. V nadaljevanju 
bom podrobneje obravnaval vprašanja za predhodno odločanje. 
B. Veljavnost Sklepa 2 0 1 1 / 2 7 8  
23. Že takoj je treba opozoriti na to, da ima Komisija za določitev referenčnih vrednosti za proizvode 
v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami široko diskrecijsko pravico. Komisija mora na podlagi 
člena 10a(1) Direktive 2003 /87 pri določanju referenčnih vrednosti za proizvode, ki so podlaga za 
brezplačno dodeljevanje pravic do emisij, upoštevati veliko parametrov. V istem odstavku je navedeno, 
da se ti parametri upoštevajo „kolikor je mogoče.“ Posledično bo sodni nadzor Sodišča zaradi 
tehničnega značaja določanja referenčnih vrednosti omejen na preverjanje, ali je ukrep očitno 
neprimeren. 15 
24. To je treba upoštevati pri presoji vprašanj, predloženih Sodišču. 
1. Referenčna vrednost za vročo litino: proizvodnja električne energije iz odpadnih plinov 
25. Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je metoda, ki jo je v skladu 
s Sklepom 2011 /278 pri določitvi referenčne vrednosti za vročo litino uporabila Komisija, skladna 
s tretjim pododstavkom člena 10a(1) Direktive 2003 /87. 
26. Tretji pododstavek člena 10a(1) Direktive 2003 /87 med drugim določa, da je treba pri določanju 
referenčnih vrednosti upoštevati energetsko učinkovite predelave odpadnih plinov. S tem naj bi se 
zagotovilo, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in 
energetsko učinkovite tehnologije. V isti določbi je navedeno tudi, da se pravice v zvezi z morebitno 
proizvodnjo električne energije ne dodelijo brezplačno, razen ko gre za električno energijo, 
proizvedeno iz odpadnih plinov. 
27. Družba ArcelorMittal se ob upoštevanju navedene določbe pritožuje, da bi morala Komisija pri 
določanju referenčne vrednosti za vročo litino upoštevati vse emisije pri uporabi odpadnih plinov za 
proizvodnjo električne energije. 
28. Zaradi tega očitka predložitveno sodišče dvomi v skladnost Sklepa 2011 /278 z Direktivo 2003 /87. 
Sprašuje, ali je mogoče metodo, ki jo je pri določitvi referenčne vrednosti za vročo litino, uskladiti 
s ciljem energetsko učinkovite predelave odpadnih plinov na eni strani in z izjemo v zvezi 
z dodelitvijo brezplačnih pravic za električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov, na drugi. 
15 Sodbi z dne 8. septembra 2016 , Borealis in drugi (C-180/15, EU:C:2016 :647, točka 45), ter z dne 26. oktobra 2016 , Yara Suomi in drugi 
(C-506/14, EU:C:2016 :799, točka 37). 
ECLI:EU:C:2017 :192 8 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
29. Najprej, stranke, ki so predložile stališča, se strinjajo, da se pravice za proizvodnjo električne 
energije praviloma ne dodeljujejo brezplačno. To jasno izhaja iz člena 10a(1) in (3) Direktive 2003 /87. 
Kljub temu pa, ker v členu 10a(1) navedene direktive obstaja izjema v zvezi z brezplačnim 
dodeljevanjem pravic za električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov, ni soglasja o tem, kako bi 
bilo treba obravnavati električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov, in ali izbira Komisije 
prispeva k učinkoviti predelavi teh plinov. 
30. Pred obravnavanjem tega vprašanja je koristno spomniti, da so odpadni plini nujen stranski 
proizvod pri predelavi koksa in jekla. Ti plini se predelajo in uporabljajo predvsem za proizvodnjo 
električne energije, v manjšem obsegu pa tudi za peči v plavžih, za podkurjenje koksarn, netenje 
sintrnih trakov in ponovno segrevanje industrijskih peči. Električna energija se proizvede bodisi 
znotraj naprave bodisi zunaj naprave s strani tretje osebe. Predelava in ponovna uporaba odpadnih 
plinov kot goriva je tako ekono msko kot okoljsko precej bolj smiselna kot izpusti teh plinov ali 
njihovo nenamensko sežiganje. 16 
a) Učinkovita predelava odpadnih plinov 
31. Z uporabo odpadnih plinov kot gorivo je mogoče pojasniti, zakaj člen 10a(1) Direktive 2003 /87 
med spodbude za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in uporabo tehnologij za energetsko 
učinkovitost vključuje spodbujanje uporabe odpadnih plinov. To je tudi razlog, iz katerega je bila s to 
določbo uvedena izjema za električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov, od izvzetja 
proizvodnje električne energije iz brezplačnega dodeljevanja pravic do emisij. 17 
32. V nasprotju z zatrjevanjem družbe ArcelorMittal pa v navedeni direktivi nisem našel podlage za 
stališče, da vse emisije toplogrednih plinov zaradi sežiganja odpadnih plinov samodejno obvezno 
povzročijo brezplačno dodelitev pravic do emisij na podlagi referenčnih vrednosti. 
33. Natančneje, v členu 10a(1) Direktive 2003 /87 ni nobene usmeritve glede obsega proizvodnje 
električne energije iz odpadnih plinov, ki bi ga bilo treba upoštevati pri določanju referenčnih 
vrednosti. Tretji pododstavek člena 10a(1) Direktive 2003 /87 resda kot celota dopušča upoštevanje 
proizvodnje električne energije iz odpadnih plinov. Vendar samo v obsegu, v katerem je to izvedljivo 
ob upoštevanju potrebe po spodbujanju učinkovite predelave odpadnih plinov in splošnega cilja 
navedene direktive, da se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. 18 
34. S tem pridem do vprašanja učinkovite predelave odpadnih plinov in splošnega cilja navedene 
direktive. 
35. V uvodni izjavi 32 Sklepa 2011 /278 je pojasnjeno, da je Komisija pri določanju referenčne vrednosti 
za vročo litino dejansko upoštevala učinkovito predelavo odpadnih plinov. Komisija je upoštevala, da se 
v jeklarski industriji odpadni plini sežigajo za proizvodnjo električne energije (ali toplote). Zato je bila 
med drugim referenčna vrednost za vročo litino prilagojena navzgor, tako da ne zajema samo emisij 
v zvezi s proizvodnjo vroče litine, ampak tudi tiste, povezane z uporabo odpadnih plinov. 
36. Vendar referenčna vrednost za vročo litino emisij, povezanih z uporabo odpadnih plinov pri 
proizvodnji električne energije, ne upošteva v celoti (ampak samo do višine približno od 75 do 80%). 19 
16 To, kot kaže, drži kljub temu, da so – kot je pojasnila družba ArcelorMittal – s predelavo odpadnih plinov v gorivo veliki stroški. 
17 Sklepni predlogi generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Borealis Polyolefine in drugi (C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 in od 
C-391/14 do C-393/14, EU:C:2015 :754, točki 68 in 69). 
18 Izbirnost upoštevanja proizvodnje električne energije iz odpadnih plinov je potrjena tudi v uvodni izjavi 23 Direktive 2009 /29. V njej je 
navedeno: „Ta [harmonizirana] pravila lahko upoštevajo tudi emisije, povezane z uporabo gorljivih odpadnih plinov, ko se v industrijskem 
postopku ni mogoče izogniti proizvodnji teh odpadnih plinov. V zvezi s tem lahko pravila določajo brezplačno dodelitev pravic upravljavcem 
naprav za sežiganje zadevnih odpadnih plinov ali upravljavcem naprav, kjer ti plini nastajajo“ (poudarek dodan). 
19 Stranke so navajale različne odstotke. Francoska vlada omenja 75 %, nemška vlada pa 80 %. Komisija in družba ArcelorMittal nista navedli 
natančnih odstotkov. 
ECLI:EU:C:2017 :192 9 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
37. Razlog za to je razviden iz preučitve spisa. Uporaba odpadnih plinov za proizvodnjo električne 
energije namreč pomeni, da se ti plini uporabljajo kot nadomestek drugega goriva. Skupno se s tem 
prihranijo emisije toplogrednih plinov, ker se namesto uporabe premoga za proizvodnjo jekla in 
nekega drugega goriva (to je zemeljskega plina) za proizvodnjo električne energije tako za proizvodnjo 
električne energije kot jekla uporablja samo premog. 
38. Komisija je pri ugotavljanju obsega, v katerem bi morala biti pri referenčni vrednosti za vročo litino 
upoštevana vsebnost ogljika v odpadnih plinih za proizvodnjo električne energije, kot referenčno gorivo 
uporabila zemeljski plin. Predelava odpadnih plinov in njihova uporaba kot goriva za proizvodnjo 
električne energije namesto uporabe zemeljskega plina pomeni, da zadevna naprava izpuščaveč 
toplogrednih plinov. Kot so pojasnile stranke, ki so predložile stališča, predelava odpadnih plinov 
povzroči približno 75% več toplogrednih plinov v primerjavi s tem, da se kot gorivo za proizvodnjo 
električne energije uporabi zemeljski plin. Pri brezplačnem dodeljevanju pravic je treba zaradi 
spodbujanja predelave odpadnih plinov to povečanje upoštevati, da se ne kaznuje ponovna uporaba teh 
plinov. Ker se pravice do emisij dodelijo proizvajalcu na podlagi razlike med količino emisij odpadnega 
plina in zemeljskega plina, proizvodnja električne energije iz odpadnih plinov ni obravnavana niti bolj 
niti manj ugodno v primerjavi z napravo, ki proizvaja električno energijo iz zemeljskega plina. 
39. Z brezplačnim dodeljevanjem pravic na podlagi referenčne vrednosti, s katero se upošteva 
povečanje emisij, povezanih z uporabo odpadnih plinov pri proizvodnji električne energije, bi se, kot 
kaže, spodbujala učinkovita predelava teh plinov. 
40. Sodišče je to potrdilo v sodbi Borealis Polyolefine in drugi, 20 v kateri je bil obravnavan 
medsektorski korekcijski faktor. V navedeni sodbi je ugotovilo, da je Komisija pri svojem pristopu 
dejansko upoštevala učinkovito predelavo odpadnih plinov. Sodišče je pojasnilo, da je Komisija s tem, 
da je pri določitvi referenčne vrednosti med drugim za vročo litino v veliki meri upoštevala uporabo 
odpadnih plinov, želela spodbuditi podjetja k ponovni uporabi ali prodaji odpadnih plinov, nastalih 
v postopku proizvodnje. 21 Sodišče je to stališče ponovilo v poznejši zadevi. 22 
b) Razkorak med proizvodnjo toplote in električne energije ter vprašanje emisij CO2 
41. Res je, da v metodologiji, ki jo uporablja Komisija, obstaja asimetrija, saj se lahko za uporabo 
odpadnih plinov dodelijo dodatne brezplačne pravice, če se ti plini odvajajo in zgorevajo za proizvodnjo 
toplote. V tem primeru se dodatne pravice dodelijo potrošniku toplotne energije na podlagi referenčne 
vrednosti za toploto ali za gorivo. Za električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov, take dodatne 
pravice niso na voljo. 
42. To, da Komisija ni ocenila za primerno, da bi dodelitev dodatnih brezplačnih pravic razširila na 
proizvodnjo električne energije s strani proizvajalca električne energije, odraža splošno pravilo iz 
člena 10a(3) Direktive 2003 /87. Kot je bilo ugotovljeno zgoraj, v skladu s to določbo se za proizvodnjo 
električne energije ne bi smele prejemati brezplačne pravice. V zvezi s tem je Komisija v uvodni 
izjavi 32 Sklepa 2011 /278 pojasnila, da je tako pravilo potrebno tudi v izogib neupravičenemu 
izkrivljanju konkurence na trgih električne energije, namenjene industrijskim napravam, in ob 
upoštevanju cene ogljika, ki je vsebovana v električni energiji. 
20 Sodba z dne 28. aprila 2016 (C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 in od C-391/14 do C-393/14, EU:C:2016 :311).  
21 Točka 73.  
22 Sodba z dne 8. septembra 2016 , Borealis in drugi (C-180/15, EU:C:2016 :647, točka 48).  
ECLI:EU:C:2017 :192 10 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
43. Glede tega moram priznati, da imam nekaj posluha za stališče družbe ArcelorMittal. Nisem namreč 
prepričan, da je asimetrično obravnavanje proizvodnje toplote in električne energije potrebno za 
preprečevanje izkrivljanja konkurence na trgu električne energije. Razlog za tako asimetrično 
obravnavanje se zdi vprašljiv, ker je industrija jekla neto porabnik električne energije in ker se zdi, da 
proizvodnja električne energije iz odpadnih plinov predstavlja zgolj 1 % skupne proizvodnje električne 
energije v Evropski uniji. Kljub temu se zdi, da je izbira Komisije v celoti skladna s členom 10a(3) 
Direktive in zato ne more vplivati na veljavnost Sklepa 2011 /278. 
44. Pri tem je treba obravnavati trditev družbe ArcelorMittal v zvezi s tveganjem premestitve emisij 
CO2 tudi v jeklarski panogi. V bistvu trdi, da se zaradi načina, na katerega je Komisija določila 
referenčno vrednost za vročo litino, v energetsko intenzivni jeklarski panogi v nasprotju s ciljem 
Direktive 2003 /87 povečuje tveganje premestitve emisij. 
45. Možno je, da bi bilo mogoče z drugačno metodologijo določanja referenčnih vrednosti na to 
vprašanje 23 odgovoriti ustrezneje, kot trdi družba ArcelorMittal. Vendar se ne sme spregledati, da je 
v Direktivi 2003 /87 tveganje premestitve emisij obravnavano z mehanizmom nadomestil iz njenega 
člena 10a(6). V skladu s tem lahko države članice sprejmejo finančne ukrepe v korist sektorjem ali 
delom sektorjev. V skladu s pravili EU o državnih pomočeh se lahko dodeli pomoč, če zaradi stroškov, 
povezanih z emisijami toplogrednih plinov, vključenih v ceno električne energije, obstaja visoko 
tveganje premestitve emisij CO2. Z drugimi besedami, jeklarska panoga je lahko poleg pridobitve 
brezplačnih pravic do emisij upravičena tudi do pomoči po tej določbi. 
46. Še pomem bneje pa je, da iz trditev družbe ArcelorMittal (niti iz predloga za sprejetje predhodne 
odločbe) ni jasno razvidno, kako bi se zaradi metode, ki jo je uporabila Komisija, povečalo tveganje 
premestitve emisij CO2. 
47. Člen 10a Direktive 2003 /87 družbi ArcelorMittal pri tem ni v pomoč. Člen 10a(12) določa zgolj to, 
da se napravam v sektorjih ali delih sektorjev, ki so izpostavljeni visokem u tveganju premestitve emisij 
CO2, dodelijo pravice v višini 100 % količine, določene v skladu z ukrepi iz odstavka 1. Jasno je, da 
navedena direktiva ne določa, da bi morale panoge, za katere se ocenjuje, da so izpostavljene 
visokem u tveganju premestitve emisij CO2, vedno prejeti brezplačne pravice do emisij, ki ustrezajo 
vsem njihovim emisijam toplogrednih plinov. 
48. Na podlagi navedenega ugotavljam, da obravnava prvega vprašanja za predhodno odločanje ni 
razkrila ničesar, kar bi vplivalo na veljavnost Sklepa 2011 /278 v zvezi z metodo, ki jo je Komisija 
uporabila za določitev referenčne vrednosti za vročo litino. 
2. Referenčna vrednost za vročo litino: uporaba najbolj točnih in najnovejših podatkov 
49. Pri drugem vprašanju za predhodno odločanje je odločilna kakovost podatkov, ki jih je Komisija 
v skladu s Sklepom 2011 /278 uporabila pri določitvi referenčne vrednosti za vročo litino. Natančneje, 
s tem vprašanjem se sprašuje, ali bi Komisija pri izračunu te referenčne vrednosti lahko brez kršitve 
člena 10a(2) Direktive 2003 /87 in načela dobrega upravljanja uporabila podatke iz dokumentov BREF 
o proizvodnji železa in jekla ter iz Odločbe 2007 /589. 
50. Menim, da Komisiji pri odločitvi, da to stori, ni mogočeničesar očitati. 
23 Ugotavljam, da, zanimivo, negotovost glede obstoja dejanskega tveganja premestitve emisij CO2 obstaja. Nedavna raziskava, ki jo je naročil 
generalni direktorat Komisije za podnebno politiko, ni našla dokazov za premeščanje emisij CO2. Med razlogi za to so brezplačno dodeljevanje 
(zaradi česar nastaja presežek pravic, med drugim v jeklarski panogi), nižje cene pravic od pričakovanih in prizadevanja drugih držav za 
zmanjšanje emisij v skladu z mednarodnimi zavezami. Za pregled glej: 
https://www .ceps.eu/sites/default/files/u213 /Bergman_leakage_presentation_OWS.pdf. 
ECLI:EU:C:2017 :192 11 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
51. Res je, kot trdi družba ArcelorMittal, da se mora Komisija v skladu s členom 10a(2) Direktive 
2003 /87 pri opredeljevanju načel za določanje referenčnih vrednosti v posameznih sektorjih ali delih 
sektorjev posvetovati z zadevno panogo. Res pa je tudi, da člen 14(2) Direktive 2003 /87 od Komisije 
zahteva, da pri sprejemanju uredbe za spremljanje in poročanje o emisijah uporabi „najbolj točne in 
najnovejše znanstvene dokaze, ki so na voljo, zlasti s strani [Mednarodnega odbora za podnebne 
spremem be (IPCC)].“ 
52. Kljub temu pa na podlagi navedenih določb ni mogoče sklepati, da bi morala Komisija podatke, ki 
jih predloži zadevna industrija, tudi uporabiti. Take obveznosti v Direktivi 2003 /87 ni. 
53. Kot je bilo izpostavljeno zgoraj, je določanje referenčnih vrednosti zapleteno in tehnično. Zato je 
zakono dajalec EU določil zgolj glavne cilje za določanje referenčnih vrednosti, Komisiji pa prepustil 
široko diskrecijsko pravico pri izvedbi teh ciljev. Posledično mora imeti Komisija široko diskrecijo tudi 
pri izbiri podatkov, ki jih uporablja pri opredeljevanju višine referenčnih vrednosti, če ti podatki niso 
očitno neprimerni za zagotavljanje uresničevanja ciljev iz člena 10a Direktive 2003 /87 (zmanjšanje 
emisij toplogrednih plinov in uporaba energetsko učinkovite tehnologije). 
54. Nasprotno pa ti podatki ne smejo biti izbrani samovoljno. To je nedvomno razlog za to, da 
Direktiva 2003 /87 v zvezi s spremljanjem in poročanjem zahteva uporabo najbolj točnih in najnovejših 
razpoložljivih znanstvenih dokazov. 
55. V uvodni izjavi 11 Sklepa 2011 /278 je pojasnjeno, zakaj je Komisija pri določitvi referenčne 
vrednosti za vročo litino uporabila podatke na podlagi BREF in Odločbe 2007 /589, in ne podatkov, ki 
jih je predložila zadevna panoga. Iz zadevnih dokumentov so bile izvedene referenčne vrednosti, če 
podatki niso bili na voljo ali niso bili na voljo podatki, zbrani v skladu z metodologijo za določanje 
referenčnih vrednosti. V uvodni izjavi je pojasnjena tudi posebna težava pri določanju referenčne 
vrednosti za vročo litino, in sicer da je bila zaradi pomanjkanja podatkov o predelavi odpadnih plinov, 
odvedeni toploti in proizvodnji električne energije višina referenčnih vrednosti za vročo litino 
oblikovana z izračuni neposrednih in posrednih emisij na podlagi informacij o ustreznih pretokih 
energije iz dokumentov BREF in privzetih emisijskih faktorjev, določenih z Odločbo 2007 /589. 
56. Komisija je v svojih pisnih stališčih prav tako pojasnila, da v podatkih, ki jih je predložilo združenje, 
ki zastopa evropsko jeklarsko panogo (Evropsko jeklarsko združenje (Eurofer)), v zvezi z vročo litino ni 
bilo podatkov o predelavi odpadnih plinov, odvedeni toploti in proizvodnji električne energije. Čeprav 
bi bili podatki, ki jih je predložila panoga, morda celovitejši glede števila obravnavanih naprav, pa teh 
podatkov v skladu z metodologijo Komisije ni bilo mogoče uporabiti. 
57. V teh okoliščinah se mi zdi, da je Komisija upravičeno uporabila podatke iz drugih virov. 
58. Sodišče je v sodbah Borealis in drugi ter Yara Suomi in drugi že razsodilo, da Komisija pri opiranju 
na vire, obravnavane v tej zadevi, pri določanju referenčnih vrednosti na podlagi člena 10a Direktive 
2003 /87 ni prekoračila meja svoje diskrecijske pravice. 24 
59. Komisijina odločitev za opiranje na BREF za proizvodnjo železa in jekla ter Odločbo 200/589 se 
dejansko ne zdi očitno neprimerna v smislu zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in spodbujanja 
uporabe učinkovite tehnologije. Oba dokumenta sta vira podatkov o emisijah in porabi ter 
o najučinkovitejši tehnologiji na tem področju. 
24 Sodbi z dne 8. septembra 2016 , Borealis in drugi (C-180/15, EU:C:2016 :647, točki 47 in 49), ter z dne 26. oktobra 2016 , Yara Suomi in drugi 
(C-506/14, EU:C:2016 :799, točki 39 in 41). 
ECLI:EU:C:2017 :192 12 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
60. Po eni strani se v skladu s (sedanjim) členom 13 Direktive 2010 /75 25 dokumenti BREF za vsako 
panogo pripravijo in objavijo na podlagi izmenjave informacij med Komisijo, državami članicami, 
zadevnimi panogami in okoljevarstvenimi organizacijami. Kot izhaja iz njihovega imena, so to 
referenčni dokumenti za najboljšo razpoložljivo tehnologijo v določeni panogi. Poročilo BREF v zvezi 
z železom in jeklom za leto 2001 , ki ga je uporabila Komisija, je bilo najnovejši razpoložljivi dokument 
na tem področju. 26 
61. Po drugi strani pa privzeti emisijski faktorji iz Odločbe 2007 /589 v veliki meri temeljijo na 
smernicah IPCC. Ti faktorji se uporabljajo za vzpostavitev nacionalnih popisov emisij toplogrednih 
plinov v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremem bah podnebja. 
62. Na podlagi navedenega ugotavljam, da obravnava drugega vprašanja za predhodno odločanje ni 
razkrila ničesar, kar bi vplivalo na veljavnost Sklepa 2011 /278 v zvezi s podatki, ki jih je Komisija 
uporabila pri določitvi referenčne vrednosti za vročo litino. 
3. Referenčna vrednost za sintrano rudo: določitev najučinkovitejših naprav 
63. Tretje vprašanje za predhodno odločanje se nanaša na zbiranje podatkov. Zadeva diskrecijo 
Komisije pri izbiri naprav za določanje upoštevne referenčne vrednosti za proizvod. Natančneje, 
vprašanje je, ali bi lahko Komisija brez kršitve člena 10a Direktive 2003 /87 upoštevala napravo, ki 
proizvaja tako sintrano rudo kot pelete kot eno od 10 % najučinkovitejših naprav pri določitvi 
referenčne vrednosti za sintrano rudo. 
64. Člen 10a(2) Direktive 2003 /87 določa, da mora biti pri opredeljevanju referenčnih vrednosti 
začetna točka povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorjev v EU 
v letih 2007 in 2008 . To je ponovljeno v uvodni izjavi 2 Sklepa 2011 /278. Na drugi strani pa je 
v uvodni izjavi 4 Sklepa 2011 /278 določeno načelo, da če je proizvod neposredni nadomestek drugega 
proizvoda, morata za oba veljati ista referenčna vrednost za proizvod in s tem povezan opis proizvoda. 
65. Iz spisa in utemeljitev na obravnavi je razvidno, da peleti in sintrana ruda niso neposredni 
nadomestki in zato niso zajeta z isto referenčno vrednostjo za proizvod. To je v bistvu zato, ker imajo 
peleti bistveno drugačno sestavo in značilnosti kot sintrana ruda. 
66. Očitek družbe ArcelorMittal, ki se mu pridružuje predložitveno sodišče, temelji na domnevi, da je 
Komisija pri določanju referenčne vrednosti za sintrano rudo v nasprotju s členom 10a(1) Direktive 
2003 /87 in uvodno izjavo 4 Sklepa 2011 /278 upoštevala napravo, ki proizvaja tako pelete kot sintrano 
rudo. Posledično naj bi bila po mnenju družbe ArcelorMittal referenčna vrednost za sintrano rudo 
izkrivljena zaradi uporabe podatkov v zvezi s proizvodnjo peletov. 
67. V zvezi s tem so bila na obravnavi navedena pomem bna pojasnila. Čeprav namreč pisna stališča 
Komisije v zvezi s tem nikakor niso zgled jasnosti, pa so me ustne utemeljitve prepričale, da izbira 
naprav ne more vplivati na veljavnost Sklepa 2011 /278 v zvezi z referenčno vrednostjo za sintrano 
rudo. 
68. Komisija je pojasnila, da je zadevna naprava edinstvena v Evropski uniji. Proizvaja mešanico peletov 
in sintrane rude, ki se glede na svoje značilnosti in uporabnost uporablja kot neposredni nadomestek 
sintrane rude v plavžih integrirane jeklarne. Čeprav zadevna jeklarna vključuje napravo za pelete in 
napravo za sintranje, sta ti napravi povezani in obratujeta istočasno pri proizvodnji mešanice, ki se 
25 Direktiva 2010 /75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje 
onesnaževanja) (UL 2010 , L 334, str. 17). Z navedeno direktivo je bila nadomeščena Direktiva 2008 /1 o isti vsebini. 
26 Novejši BREF je bil pripravljen leta 2012 . Komisija pri sprejetju Sklepa 2011 /278 seveda ni mogla upoštevati vsebine tega dokumenta. V zvezi 
s tem glej sodbo z dne 16. decembra 2008 , Arcelor Atlantique et Lorraine in drugi (C-127/07, EU:C:2008 :728, točka 58 in navedena sodna 
praksa). 
ECLI:EU:C:2017 :192 13 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
dovaja neposredno v plavž. Komisija je v zvezi s tem izpostavila tudi, da je naprava za pelete 
neposredno povezana z napravo za sintranje v skladu z opredelitvijo sintrane rude iz 
Priloge I k Sklepu 2011 /278. 27 Po mnenju upoštevnih deležnikov in strokovnjakov, s katerimi se je 
Komisija posvetovala, je mogoče postopek za proizvodnjo te mešanice obravnavati kot podoben 
tistemu za sintrano rudo. Z drugimi besedami, končni proizvod je podoben sintrani rudi in se 
v plavžu uporablja kot njen neposredni nadomestek. 28 
69. Družba ArcelorMittal je na obravnavi kljub tem pojasnilom vztrajala pri svojem stališču. Izpostavila 
je zlasti, da je v vseh uradnih dokumentih navedeno, da ima zadevna naprava ločene naprave za 
proizvodnjo peletov in sintrane rude. Prav tako je izpostavila, da mešanje peletov s sintrano rudo 
v plavžu nikakor ni neobičajno. 
70. V zvezi s tem je treba opozoriti na dvoje. Prvič, za akte EU se domneva, da so zakoniti. 29 Drugič, 
kot je bilo izpostavljeno zgoraj, gre za zapleteno presojo, v zvezi s katero ima Komisija široko 
diskrecijo. 
71. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni očitno, da bi Komisija z upoštevanjem zadevne naprave 
storila očitno napako pri presoji. Nasprotno, v skladu z diskrecijo, ki jo ima, bi lahko sklenila, da je 
zadevno napravo mogoče obravnavati kot eno od referenčnih naprav za določitev referenčne vrednosti 
za sintrano rudo. Zdi se namreč,dajenatanačin proizvedeni proizvod kljub posebnostim naprave 
(zlasti kar zadeva obstoj naprave za pelete na kraju samem za proizvodnjo zgoraj opisane mešanice 
sintrane rude in peletov) neposredni nadomestek sintrane rude. 
72. Ugotavljanje, ali posebnosti določene naprave ali bolje edinstvenost teh posebnosti v EU vpliva na 
njeno vključitev med referenčne naprave, prav gotovo spada med zapletene tehnične presoje. Za tako 
presojo je Komisija precej bolj usposobljena kot Sodišče. 
73. V celoti se mi zdi pristop Komisije utemeljen. Če se zadevna naprava zaradi svojih posebnosti ne bi 
upoštevala kot ena od referenčnih naprav, bi se umetno omejilo zbiranje podatkov in s tem izključila 
ena od najučinkovitejših naprav v panogi. Posledično bi bila dosežena referenčna vrednost precej 
višja.30 To bi bilo očitno v nasprotju s splošnim ciljem Direktive 2003 /87, da se na ekono msko 
učinkovit način zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zdi se namreč, da je ta naprava prav zaradi teh 
značilnosti sposobna optimizirati svoje emisije. 
74. Kot je izpostavila Komisija, je upoštevanje naprave, ki proizvaja nadomestek sintrane rude, skladno 
z namenom člena 10a(1) Direktive 2003 /87, da se spodbudi uporaba postopkov z najmanj emisijami. 
Pri določanju referenčnih vrednosti bi se bilo treba opirati na najučinkovitejše naprave v panogi in se 
ne bi smelo upoštevati uporabljene tehnologije, uporabljene mešanice goriva in drugih dejavnikov, kot 
so vremenski pogoji ali uporabljene surovine. Sicer bi cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov precej 
razvodenel. 
75. Na podlagi navedenega ugotavljam, da obravnava tretjega vprašanja za predhodno odločanje ni 
razkrila ničesar, kar bi vplivalo na veljavnost Sklepa 2011 /278 v zvezi z izbiro naprav pri določanju 
referenčne vrednosti za sintrano rudo. 
27 V skladu s Prilogo I so v referenčni vrednosti za sintrano rudo zajeti vsi postopki, neposredno in posredno povezani s sintrnim prahom, vžigom, 
napravami za pripravo surovin, neposredno redukcijo železa, ohlajanjem sintranih kovinskih delcev, neposredno redukcijo železa s hlajenjem in 
obrati za proizvodnjo pare. 
28 Na obravnavi je bilo tudi potrjeno, da je združenje Eurofer po posvetovanju menilo, da je treba pri obravnavani napravi napravo za pelete 
združiti z napravo za sintranje zaradi njune soodvisnosti. 
29 Sodba z dne 15. junija 1994 , Komisija/BASF in drugi (C-137/92 P, EU:C:1994 :247, točka 48). 
30 Referenčna vrednost za sintrano rudo je 0,171 CO2/tono sintrane rude. Če bi bila zadevna naprava izvzeta iz izračuna, bi bila namesto tega 
referenčna vrednost 0,191 CO2/tono. 
ECLI:EU:C:2017 :192 14 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
4. Referenčna vrednost za sintrano rudo: obveznost obrazložitve 
76. S četrtim vprašanjem se sprašuje, ali je Sklep 2011 /278 skladen z obveznostjo obrazložitve Komisije 
na podlagi člena 296 PDEU v zvezi z določitvijo referenčne vrednosti za sintrano rudo. Natančneje, 
predložitveno sodišče sprašuje, ali je bila ta obveznost izpolnjena pri izbiri referenčnih naprav za 
določanje referenčne vrednosti za sintrano rudo. 
77. Na splošno iz ustaljene sodne prakse izhaja, da mora biti iz obrazložitve, kot jo zahteva člen 296 
PDEU, jasno in nedvoumno razvidno sklepanje institucije, ki je sporni akt sprejela, tako da se lahko 
zainteresirane osebe seznanijo z razlogi sprejetega ukrepa in da lahko pristojno sodišče opravi nadzor. 
Instituciji EU, ki je sprejela sporni akt, pa ni treba podrobno navesti vseh ustreznih pravnih ali 
dejanskih okoliščin. 31 
78. Obveznost obrazložitve je zelo odvisna od okoliščin: spoštovanje obveznosti obrazložitve je treba 
presojati ne le glede na besedilo akta, ampak tudi glede na njegov okvir in celoto pravnih pravil, ki 
urejajo zadevno področje. Sodišče je razsodilo, da če je iz izpodbijanega akta jasno razviden temeljni cilj 
institucije, bi bilo odveč zahtevati posebno obrazložitev za vsako tehnično izbiro, ki jo opravi 
institucija. 32 Natančneje, kadar gre v nasprotju s posamičnimi akti za akt splošne uporabe, kot je Sklep 
2011 /278, se obrazložitev lahko omeji na navedbo celote okoliščin, ki so pripeljale do njegovega 
sprejetja, na eni strani in splošnih ciljev, ki jih želi doseči, na drugi. 33 
79. Kot je razvidno iz navedene sodne prakse, Komisiji ni treba pojasniti konkretnih razlogov za svoje 
različne tehnične odločitve. Ker ima Komisija široko diskrecijo, ta diskrecija pa je sodnemu nadzoru 
podvržena samo znotraj ozkih omejitev, je treba v obrazložitvi navesti samo tiste elemente, ki so 
potrebni za omogočanje takega omejenega nadzora. 34 
80. Kljub temu pa mora biti Sodišču omogočen nadzor, sicer obrazložitve ni mogoče obravnavati kot 
zadostne. 
81. Menim, da je v obravnavani zadevi obrazložitev v zvezi z izbiro referenčnih naprav v Sklepu 
2011 /278 dovolj jasna. Razlogi za sprejetje Sklepa 2011 /278 in njegov cilj izhajajo iz uvodnih izjav 
navedenega sklepa. Poleg tega je v uvodnih izjavah več tehničnih podrobnosti, s katerimi je natančneje 
pojasnjena metoda, ki jo je Komisija uporabila za določanje referenčnih vrednosti, vključno z izbiro 
naprav. 
82. Res je, da Komisija ni podrobneje pojasnila tehničnih razlogov na primer za svoje mnenje, da se 
naprava, ki proizvaja tako pelete kot sintrano rudo, lahko upošteva pri izračunu referenčne vrednosti 
za sintrano rudo. Vendar bi se, če bi se od nje zahtevalo, da to stori, njena obveznost obrazložitve 
v bistvu razširila na to, da v preambuli opiše zapletene tehnične odločitve, ki jih je morala sprejeti. 
31 Sodba z dne 12. julija 2005 , Alliance for Natural Health in drugi (C-154/04 in C-155/04, EU:C:2005 :449, točka 133 in navedena sodna praksa). 
32 Glej, med mnogimi, sodbi z dne 19. novembra 1998 , Španija/Svet (C-284/94, EU:C:1998 :548, točka 30 in navedena sodna praksa), ter z dne 
12. julija 2005 , Alliance for Natural Health in drugi (C-154/04 in C-155/04, EU:C:2005 :449, točka 134). 
33 Glej med drugim sodbo z dne 7. septembra 2006 , Španija/Svet (C-310/04, EU:C:2006 :521, točka 59 in navedena sodna praksa). 
34 Za nekoliko drugačno stališče glej sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Borealis Polyolefine in drugi (C-191/14, 
C-192/14, C-295/14, C-389/14 in od C-391/14 do C-393/14, EU:C:2015 :754, točka 134 in naslednje). V navedeni zadevi je šlo za izračun 
korekcijskega faktorja. Generalna pravobranilka je menila, da mora Komisija kljub temu, da se je zadevni sklep splošno uporabljal, zajeti vse 
potrebne podatke zaradi omogočanja podrobne preverbe izračuna korekcijskega faktorja v sklepu, ki se je obravnaval v navedeni zadevi. 
Generalna pravobranilka pa je – ob strinjanju, da tako široka obrazložitev morda ne bi bila mogoča iz praktičnih razlogov – menila, da 
zadostuje zagotovitev dostopa zainteresiranim osebam do osnovnih podatkov in omem ba tega v obrazložitvi. 
ECLI:EU:C:2017 :192 15 
SKLEPNI PREDLOGI N. WAHLA – ZADEVA C 80/16  
ARCELORMITTAL ATLANTIQUE ET LORRAINE  
83. Ob upoštevanju vrste obravnavanega akta in pojasnil iz preambule tako v zvezi z dejanskimi kot 
pravnimi preudarki v zvezi z določanjem referenčnih vrednosti Komisija tega ni zavezana storiti. 
Natančneje, iz uvodnih izjav izhaja, da je bil Sklep 2011 /278 sprejet na podlagi Direktive 2003 /87 
zaradi določitve prehodnih pravil za brezplačno dodelitev pravic do emisij na ravni EU. Jasno je, da je 
želela Komisija ta pravila oblikovati tako, da se zagotovi zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. 
84. Najpomem bnejše pa je pojasnilo Komisije v uvodni izjavi 2, da je začetna točka pri opredeljevanju 
referenčne vrednosti povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja. 
Poleg tega je v uvodni izjavi 4 pojasnjeno, da če je proizvod neposredni nadomestek drugega 
proizvoda, morata za oba veljati ista referenčna vrednost za proizvod in s tem povezani opis 
proizvoda. V uvodnih izjavah od 6 do 8 je pojasnjeno, kateri podatki so bili upoštevani pri izračunu 
višine referenčnih vrednosti. V uvodni izjavi 11 je poleg tega ponazorjen pristop Komisije, če podatki 
niso bili na voljo ali ni bilo na voljo dovolj podatkov, v uvodni izjavi 12 pa, kako je Komisija ravnala, 
če referenčne vrednosti ni bilo mogoče določiti. 
85. V preambuli je dovolj informacij za to, da lahko Sodišče opravi nadzor. Od Komisije se nenazadnje 
iz praktičnih razlogov ne more zahtevati, naj pojasni značilnosti vsake referenčne naprave in opiše 
tehnične razloge za to, da je nekatere naprave obravnavala kot primerne za določitev referenčne 
vrednosti, drugih pa ne. Pri ugotavljanju, ali je bila pri določitvi referenčne vrednosti za proizvod 
storjena očitna napaka pri presoji, zadostuje razumevanje cilja zadevnega akta in splošne metode, ki jo 
je Komisija uporabila pri določitvi teh referenčnih vrednosti (vključno s splošnim pravilom o izbiri 
referenčnih naprav in obravnavanju nadomestkov). Ti preudarki jasno izhajajo iz uvodnih izjav Sklepa 
2011 /278. 
86. Na podlagi navedenega ugotavljam, da obravnava četrtega vprašanja za predhodno odločanje ni 
razkrila ničesar, kar bi vplivalo na veljavnost Sklepa 2011 /278 v zvezi z obveznostjo obrazložitve 
Komisije pri določanju referenčne vrednosti za sintrano rudo. 
IV. Predlog 
87. Na podlagi navedenih utemeljitev Sodišču predlagam, da na vprašanja za predhodno odločanje, ki 
jih je vložilo Tribunal administratif de Montreuil (upravno sodišče v Montreuilu, Francija), odgovori: 
Obravnava vprašanj za predhodno odločanje ni razkrila ničesar, kar bi vplivalo na veljavnost Sklepa 
Komisije 2011 /278/EU z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno 
dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003 /87/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta v zvezi z določanjem referenčnih vrednosti za vročo litino in sintrano rudo. 
ECLI:EU:C:2017 :192 16