*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :487 1SODBA SODIŠČA (šesti senat)
z dne 18. julija 2013  
Jezik postopka: francoščina.„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Kmetijstvo — Skupna ureditev trgov — Uredba (EGS) 
št. 3665 /87 — Izvozna nadomestila — Preusmeritev b laga, namenjenega za izvoz — 
Izvoznikova obveznost povračila — Nesporočitev p odatkov v zvezi z zanesljivostjo sopogodbenika, 
osumljenega goljufije, s strani pristojnih organov — Višja sila — Neobstoj“
V zadevi C-99/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Tribunal de première instance de Bruxelles (Belgija) z odločbo z dne 9. februarja 2012 , ki j e prispela na 
Sodišče 24. februarja 2012 , v postopku
Eurofit SA
proti
Bureau d’inter vention et de r estitution belge (BIRB),
SODIŠČE (šesti senat),
v sestavi M. Berger, predsednica senata, E. Levits in J.-J. Kasel (poročevalec), sodnika,
generalna pravobranilka: V. Trstenjak,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za družbo Eurofit SA S . Woog, odvetnik,
— za b elgijsko v lado M . Jacobs in J .-C. Halleux, agenta, skupaj z B. De Moorom i n 
V. van Steenkistejem, odvetnikoma,
— za Evropsko ko misijo B. Burggraaf in D. Triantafyllou, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2013 :487SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago pojma višje sile v smislu Uredbe Komisije 
(EGS) št. 3665 /87 z dne 27. novembra 1987 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih 
nadomestil za kme tijske p roizvode (UL L 351, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 
št. 2945 /94 z dne 2. decembra 1994 ( UL L 310, str. 57, v nadaljevanju: Uredba št. 3665 /87).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo Eurofit SA ( v nadaljevanju: Eurofit) in Bureau 
d’intervention e t de restitution b elge (BIRB) zaradi v račila izvoznih nadomestil, ki s o bila tej družbi 
izplačana na podlagi ponarejenih dokumentov.
Pravni okvir
3 V prvi in dr ugi uvodni izjavi Uredbe št. 2945 /94 je bilo navedeno:
„ker pravila Skupnosti predvidevajo odobravanje izvoznih nadomestil samo na podlagi objektivnih 
kriterijev, zlasti količine, vrste in lastnosti izvoženega proizvoda ter njegove geografske d estinacije; ker 
je glede na izkušnje treba poostriti ukrepe z a boj proti nepravilnostim in predvsem p roti prevaram, ki 
bi lahko š kodljivo vp livale na proračun Skupnosti; ker je v ta namen treba predvideti povračilo preveč 
plačanih zneskov in ka zni, da b i spodbudili izvoznike k upoštevanju pravil Skupnosti;
ker je za zagotovitev p ravilnega delovanja sistema izvoznih nadomestil treba izvajati kazni ne glede na 
subjektivno kri vdo; ker pa je kljub temu primerno, da s e kazni v določenih primerih ne uporabi, zlasti 
v primeru očitne napake, ki j o prizna pristojni organ, in da s e uporabi strožje kazni v primeru naklepa“.
4 Uredba št. 3665 /87 j e določala m ožnost ko riščenja izvoznih nadomestil za izvoznike, ki i zvažajo 
kme tijske p roizvode zunaj ozemlja Evropske u nije.
5 Člen 5 Uredbe št. 3665 /87 je določal:
„1.Diferencialno a li nediferencialno n adomestilo se izplača, če je proizvod zapustil carinsko o bmočje 
Skupnosti, pod pogojem, da j e bil proizvod – razen če je bil zaradi v išje sile uničen v tranzitu – uvožen 
v tretjo dr žavo in, kadar j e to primerno, v določeno t retjo dr žavo v dvanajstih me secih od da tuma 
sprejema izvozne deklaracije:
[…]
3. Če se je proizvod po tem, ko j e zapustil carinsko o bmočje Skupnosti, zaradi v išje sile pokvaril ali 
uničil pri prevozu, se
— v primeru di ferencialnega nadomestila plača del nadomestila, določen v skladu z določbami 
člena 20,
— v primeru nediferencialnega nadomestila plača celotni znesek nadomestila.“
6 Člen 11(1) iste uredbe je določal:
„Če se ugotovi, da j e izvoznik z namenom pridobitve izvoznega nadomestila zaprosil za višje izvozno 
nadomestilo, kot mu pripada, se za zadevni izvoz plača nadomestilo, ki ve lja za dejansko i zvožene 
proizvode, ki s e zmanjša za
(a) polovico razlike me d zaprošenim nadomestilom in nadomestilom, ki ve lja za dejanski izvoz;
ECLI:EU:C:2013 :487 3SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
(b) dvakratno ra zliko me d zaprošenim n adomestilom in ve ljavnim n adomestilom, če je izvoznik 
namenoma navedel napačne podatke.
[…]
Kazen, predvidena v točki (a), se ne uporabi:
— v primeru višje sile,
— v izjemnih primerih zaradi o koliščin, na ka tere izvoznik nima vp liva in ki s o nastale po sprejemu 
izvozne deklaracije ali plačilne deklaracije s strani pristojnih organov, in pod pogojem, da i zvoznik 
obvesti pristojne organe o teh okoliščinah n eposredno p o tem, ko z anje izve, in v roku, 
predvidenem v členu 47(2), razen če so pristojni organi že sami ugotovili, da z aprošeni znesek 
nadomestila ni pravilen,
— v primeru očitne napake v zvezi z zaprošenim nadomestilom, ki j o prizna pristojni organ,
[…]
Če zaradi z manjšanja, navedenega pod točkama (a) ali (b), pride do negativnega zneska, mora ta znesek 
plačati izvoznik.
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
7 Eurofit je belgijska dr užba, ki s e ukvarja s predelavo m leka in z izvozom m lečnih izdelkov v tretje 
države.
8 Julija 1996 j e dr užba Eurofit izvozila m aslo v Albanijo prek Italije. Blago naj bi se prevažalo 
s tovornjakom do Barija (Italija), nato pa z ladjo v Albanijo.
9 Italijanski p osrednik, zadolžen za izvoz, je bila dr užba Di Fenza & Figli (v nadaljevanju: Di Fenza). 
Blago je moralo biti plačano ž e pred dobavo, znesek nadomestila pa je moral biti zavarovan z bančno 
garancijo.
10 Prva dobava je vzbudila dvome gl ede zanesljivosti posrednika. Blago je bilo namreč preusmerjeno 
v Neapelj (Italija), kra j skladiščenja v Neaplju ni bil znan, me d tem me stom in Albanijo pa ni bilo 
nobene pomorske p ovezave.
11 Družba Eurofit, ki j e stopila v stik z belgijskim kon zularnim predstavništvom v Neaplju, se je odločila, 
da se tovornjak z blagom vrne v domovino, pri čemer je o tej odločitvi obvestila BIRB.
12 Po tem, ko j o je navedeni posrednik pomiril, je dr užba Eurofit odposlala no v tovornjak z 22 tonami 
masla. Ta je v Bari p rispel 14. avgusta 1996 .
13 BIRB je 10. septembra 1996 dr užbi Eurofit potrdil prejem d okumenta T5, ožigosanega s potrebnimi žigi 
pristojnih organov, in izplačal prvo izvozno n adomestilo v višini 1.521.670 BEF.
14 Poleg tega je dr užba Di Fenza dr užbi Eurofit poslala dokument, ki g a je italijansko m inistrstvo za 
finance poslalo BIRB, in dokument o dajanju izvoženega blaga v promet v Albaniji.
4 ECLI:EU:C:2013 :487SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
15 Družba Eurofit je 26. septembra 1996 o pravila dr ugo dobavo, ki j o je dr užba D i Fenza plačala 
v gotovini. Izkazalo pa se je, da j e bil ček, izdan ko t varščina za nadomestilo, brez kri tja.
16 BIRB je 31. oktobra 1996 p otrdil prejem d okumenta T5, vezanega na to drugo dobavo.
17 Družba Eurofit je tako o d julija do no vembra 1996 o dposlala deset tovornjakov, od ka terih je vsak 
prevažal 22 ton m asla.
18 Ta družba je za dobavo prvih pe tih in sedmega tovornjaka o d BIRB prejela izvozna nadomestila v višini 
9.266.133 BEF (229 701 ,44 EUR).
19 Vendar j e BIRB blokiral plačila za blago iz šestega, osmega, devetega in desetega tovornjaka.
20 Družba je glede osmega tovornjaka, ki s o ga italijanski organi zasegli, pred italijanskimi sodišči vložila 
tožbo zoper g. Di Fenzo. Zoper njega je bila leta 2003 i zdana obsodilna ka zenska s odba zaradi 
ponarejanja listin T1 in T5.
21 Pozneje se je izkazalo, da v so izvoženo b lago najverjetneje nikoli ni zapustilo ozemlja Unije in da s o bili 
prevozni dokumenti, ki s o bili poslani BIRB, ponarejeni.
22 BIRB je 10. marca 1998 o d dr užbe Eurofit zahteval vračilo neupravičeno i zplačanih nadomestil, 
povečanih za ka zen, določeno v členu 11(1) Uredbe št. 3665 /87. Ve ndar s e je BIRB pozneje odrekel 
znesku te kazni.
23 Družba Eurofit je julija 1999 p redlagala, da n adomestila, ki j ih je prejela, vrne BIRB, pri čemer pa je 
pojasnila, da t o plačilo ne vp liva na njeno p ravico do vložitve tožbe zoper ta organ.
24 Družba Eurofit je septembra 2001 v ložila tožbo proti BIRB pri predložitvenem s odišču za vračilo 
navedenih nadomestil v višini 229 701 ,43 EUR i n za plačilo nadomestil za šesti, osmi, deveti in deseti 
tovornjak v višini 164 299 ,79 EUR. Poleg tega je dr užba Eurofit predlagala, naj jo oprostijo plačila 
kazni zaradi n euporabe izvoznih dovoljenj.
25 Predlog dr užbe Eurofit temelji na načelu izjeme v išje sile v smislu U redbe št. 3665 /87, pojma, za 
katerega je značilen obstoj okoliščin, na katere izvoznik nima vp liva, ki s o neobičajne in nepredvidljive 
ter katerih posledic ni mogoče preprečiti kljub vsej potrebni skrbnosti.
26 Čeprav dr užba Eurofit priznava, da s amega dejstva, da j e ponarejanje storila njena sopogodbenica, 
družba Di Fenza, ni mogoče šteti za višjo silo, saj je izbira s opogodbenika tveganje, ki g a prevzame 
gospodarski subjekt, o b sklicevanju na sodbo z dne 7. septembra 1999 v zadevi De Haan (C-61/98, 
Recueil, str. I-5003 ) zatrjuje, da s o ji pristojni nacionalni organi s svojim ra vnanjem p reprečili pravilno 
dojemanje tveganja pri tem p oslu in je s tem n iso odvrnili od tega, da b i začela izvažati ali da b i 
nadaljevala z zadevnim izvozom, ter da j e zato upravičena do izjeme v išje sile.
27 BIRB zavrača, da b i mu bilo mogoče pripisati kakršno ko li kršitev in nasprotno me ni, da dr užba Eurofit 
ni ravnala z vso potrebno s krbnostjo, da b i preprečila nastanek škode. BIRB gl ede zgoraj navedene 
sodbe De Haan me ni, da j e bila izdana v okviru ureditve, ki j e drugačna od te, ki s e uporablja za spor 
o glavni stvari, in da t orej te sodbe ni mogoče prenesti na določbe Uredbe št. 3665 /87.
28 Predložitveno s odišče v zvezi s trditvijo BIRB, da n i storil kršitve, ugotavlja, da i zjeme v išje sile, na 
katero se sklicuje družba Eurofit, ni mogoče enačiti s pojmom kr šitve p ristojnih nacionalnih organov. 
Meni pa, da j e to, da s o ti organi, če je tak primer, družbo Eurofit vedoma držali v nevednosti v zvezi 
z njenim izvozom in niso preverili carinskih dokumentov – tudi če je ta opustitev u pravičena zaradi 
kazenske p reiskave, ki j e bila v teku – upoštevno p ri presoji pojma višje sile, ker je bila presoja družbe 
Eurofit glede zanesljivosti njene sopogodbenice zaradi t ega izkrivljena.
ECLI:EU:C:2013 :487 5SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
29 V teh okoliščinah je predložitveno s odišče prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložili to vp rašanje:
„Ali se lahko š teje, da g re za višjo silo v smislu Uredbe št. 3665 /87 o skupnih podrobnih pravilih za 
uporabo sistema izvoznih n adomestil za kme tijske p roizvode, če pristojni organi ne zagotovijo 
zahtevanih informacij ali gospodarskem u subjektu namerno da jo napačne informacije, tako da g a 
zavedejo pri presoji o zanesljivosti sopogodbenika, ki j e že osumljen goljufije?“
Vprašanje za predhodno odločanje
30 Predložitveno s odišče s svojim vp rašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba določbe Uredbe št. 3665 /87 
razlagati tako, da t o, da p ristojni nacionalni organi izvoznika n iso obvestili o obstoju tveganja, da j e 
njegov sopogodbenik storil kaznivo dejanje goljufije, pomeni višjo silo v smislu te uredbe.
31 Najprej je treba spomniti, da j e treba v skladu z ustaljeno s odno p rakso pojem v išje sile razumeti 
v smislu okoliščin, ki j ih ni povzročil tisti, ki s e nanje sklicuje, ter so neobičajne in nepredvidljive, 
hkrati pa se njihovim p osledicam kl jub vsej skrbnosti ne bi bilo m ogoče izogniti (sodbe z dne 
5. februarja 1987 v zadevi Denkavit België, 145/85, Recueil, str. 565, točka 11; z dne 5. oktobra 2006 
v zadevi Komisija proti Belgiji, C-377/03, ZOdl., str. I-9733 , točka 95, in z dne 18. marca 2010 
v zadevi SGS Belgium in dr ugi, C-218/09, ZOdl., str. I-2373 , točka 44).
32 Ker pojem v išje sile nima enake v sebine v okviru vseh področij uporabe prava Unije, je treba njegov 
pomen določiti glede na pravni okvir, v katerem n aj bi imel učinke ( glej zlasti sodbi z dne 
7. decembra 1993 v zadevi Huygen in dr ugi, C-12/92, Recueil, str. I-6381 , točka 30, in z dne 
13. oktobra 1993 v zadevi An Bord B ainne Co-operative in Compagnie Inter-Agra, C-124/92, Recueil, 
str. I-5061 , točka 10, in zgoraj navedeno s odbo SGS Belgium in dr ugi, točka 45).
33 Glede Uredbe št. 3665 /87 je treba navesti, da s e njena člena 5 in 11 o pogojih plačila nadomestila in 
o povračilu preveč plačanih zneskov ter o sankcijah, ki s e uporabijo, izrecno n anašata na višjo silo.
34 Namen teh določb je natančno o predeliti in omejiti učinke v išje sile pri izvoznih nadomestilih (glej 
v tem s mislu sodbo z dne 29. septembra 1998 v zadevi First City Trading in dr ugi, C-263/97, Recueil, 
str. I-5537 , točka 41).
35 Prvič, kar z adeva člen 5(1), prvi pododstavek, U redbe št. 3665 /87 j e za plačilo nadomestila poleg 
pogoja, da j e proizvod zapustil carinsko o bmočje Skupnosti, določen še pogoj, da j e bil uvožen v tretjo 
državo izvoza (glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi First City Trading in dr ugi, točka 27, in SGS 
Belgium in dr ugi, točka 40). Ureditev S kupnosti, ki j e veljala v času dejanskega stanja v glavni stvari, 
namreč določa odobravanje izvoznih nadomestil samo na podlagi objektivnih kri terijev, zlasti količine, 
vrste in lastnosti izvoženega proizvoda ter njegove g eografske d estinacije (sodba z dne 11. julija 2002 
v zadevi Käserei Ch ampignon H ofmeister, C-210/00, Recueil, str. I-6453 , točka 40).
36 Člen 5(3) Uredbe št. 3665 /87, ki o dstopa od tega načela, določa, da j e plačilo nadomestila kljub vsemu 
zagotovljeno, kadar s e proizvod po zapustitvi carinskega ozemlja Skupnosti pokvari a li uniči me d 
prevozom zaradi v išje sile, tako da g a ni mogoče da ti v promet v tretji državi izvoza (zgoraj navedena 
sodba SGS Belgium in dr ugi, točka 43).
37 Člen 5(3) Uredbe št. 3665 /87 je izjema od no rmalne ureditve izvoznih nadomestil, zato ga je treba 
razlagati ozko. Ker je obstoj višje sile pogoj sine qua non za to, da s e lahko v loži zahtevek za 
nadomestilo za izvoženo b lago, ki n i bilo da no v promet v tretji državi izvoza, je treba ta pojem 
razlagati tako, da o stane število primerov, v katerih se odobri tako p lačilo, omejeno ( zgoraj navedena 
sodba SGS Belgium in dr ugi, točka 46, in po analogiji sodba z dne 20. novembra 2008 v zadevi 
Heuschen & Schrouff Oriëntal Foods Trading proti Komisiji, C-38/07 P, ZOdl., str. I-8599 , točka 60).
6 ECLI:EU:C:2013 :487SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
38 Drugič, glede člena 11 U redbe št. 3665 /87 j e iz prve in dr uge uvodne izjave U redbe št. 2945 /94 
razvidno, da j e glede na izkušnje treba poostriti ukrepe z a boj proti nepravilnostim in predvsem p roti 
prevaram, ki b i lahko š kodljivo vp livale na proračun Unije, ter da j e s tem n amenom treba predvideti 
povračilo preveč plačanih zneskov in ka zni, pri čemer subjektivni vidik storjene kršitve v zvezi s tem 
nima vp liva (glej v tem s mislu z goraj navedeno s odbo K äserei Ch ampignon H ofmeister, 
točki 40 in 60). Tako t a člen 11 d oloča odgovornost izvoznika z a pravilnost deklaracije pod grožnjo 
kazni, pri čemer se upošteva ravno n jegova vloga zadnjega člena v verigi proizvodnje, predelave in 
izvoza kme tijskih p roizvodov (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo K äserei Ch ampignon 
Hofmeister, točki 62 in 81).
39 Glede ka zni, ki s e uporablja, člen 11(1), prvi pododstavek, točki (a) in (b), Uredbe št. 3665 /87 d oloča, 
da č e je izvoznik zaprosil za višje nadomestilo, ko t ve lja za dejansko i zvožene proizvode, se 
nadomestilo zmanjša bodisi za polovico ra zlike me d zaprošenim n adomestilom in nadomestilom, ki 
velja za dejanski izvoz, b odisi za dvakratno ra zliko me d zaprošenim n adomestilom in ve ljavnim 
nadomestilom, če se izkaže, da j e izvoznik namenoma navedel napačne podatke.
40 Torej se, če gre za namerno d ejanje, poveča le višina ka zni in se ka zen, določena v členu 11(1), prvi 
pododstavek, točka (a), uporabi tudi, če ni podana izvoznikova kri vda. V slednjem p rimeru se ka zen, 
predvidena v prvem p ododstavku n avedenega odstavka 1, ne uporabi le v primerih, ki s o taksativno 
našteti v njegovem t retjem p ododstavku (sodba z dne 24. aprila 2008 v zadevi AOB Reuter, C-143/07, 
ZOdl., str. I-3171 , točka 17).
41 Med izjemami iz člena 11(1), tretji pododstavek, U redbe št. 3665 /87 s o navedeni višja sila, nekateri 
izjemni primeri zaradi o koliščin, na katere izvoznik nima vp liva, in očitna napaka v zvezi z zaprošenim 
nadomestilom, ki j o prizna pristojni organ.
42 Vendar j e treba spomniti, da t e določbe izvoznike o proščajo samo plačila ka zni, ne pa tudi povračila 
prejetih nadomestil (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo First City Trading in dr ugi, točka 46).
43 Sodišče je v zvezi s tem ra zsodilo, da s e k taksativnemu seznamu iz člena 11(1), tretji pododstavek, 
Uredbe št. 3665 /87 n e more dodati nov primer izjeme, in sicer neobstoj krivdnega ravnanja izvoznika. 
Čeprav namreč kr šitev a li napaka n jegovega sopogodbenika l ahko p omeni okoliščino, na ka tero 
izvoznik nima vp liva, ta spada p od običajno p oslovno t veganje in je v okviru trgovskih poslov ni 
mogoče šteti za nepredvidljivo. Izvoznik je prost pri izbiri svojih sopogodbenikov in mora biti ustrezno 
previden, tako da a li vključi ustrezne klavzule v zvezi s tem v pogodbe, ki j ih sklepa s sopogodbeniki, ali 
sklene posebno z avarovanje (glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi Käserei Ch ampignon H ofmeister, 
točka 80 in navedena sodna praksa, in AOB Reuter, točka 36).
44 V obravnavani zadevi je treba ugotoviti, da s e dejansko stanje v postopku v glavni stvari n e more šteti 
za višjo silo v smislu člena 5(3) Uredbe št. 3665 /87.
45 Zadevnega blaga, ki – ko t je ra zvidno i z predložitvene odločbe – najverjetneje nikoli ni zapustilo 
ozemlja Unije, namreč ni mogoče obravnavati, kot da j e bilo pokvarjeno a li uničeno me d prevozom 
v smislu člena 5(3) Uredbe št. 3665 /87.
46 Poleg tega se družba Eurofit ne more sklicevati na izjemo višje sile iz člena 11(1), tretji pododstavek, 
prva alinea, Uredbe št. 3665 /87. Ni namreč sporno, da j e bila sopogodbenica družbe Eurofit kazensko 
obsojena zaradi p onarejanja dokumentov v okviru izvoznih nadomestil. V skladu s sodno p rakso, 
navedeno v točki 43 te sodbe, taka o koliščina pomeni običajno p oslovno t veganje v okviru trgovskih 
poslov in je torej pri pogodbenih ra zmerjih, ve zanih na izvoz, ki j e upravičen do nadomestila, ni 
mogoče šteti za nepredvidljivo.
ECLI:EU:C:2013 :487 7SODBAZDNE18.7.2013 –ZADEVAC-99/12
EUROFIT
47 Ugotoviti je treba tudi, da č eprav je ravnanje carinskega organa, kakršno s e v postopku v glavni stvari 
očita BIRB, in sicer da i zvozniku n i posredoval podatkov ali celo da m u je namerno p osredoval napačne 
podatke, mogoče upoštevati pri p resoji nekaterih izjemnih primerov v smislu člena 11(1), tretji 
pododstavek, dr uga alinea, Uredbe št. 3665 /87, pa tako ra vnanje zadevnega izvoznika n e m ore 
razbremeniti obveznosti povračila neupravičeno p rejetih nadomestil (glej po analogiji zgoraj navedeno 
sodbo Heuschen & Schrouff Oriëntal Foods Trading proti Komisiji, točka 65).
48 Te ugotovitve z goraj navedena sodba De Haan ne m ore omajati. Sodišče je namreč po eni strani 
v točki 32 te sodbe me nilo, da l ahko p otrebe preiskave, namenjene identificiranju in prijetju storilcev 
ali sostorilcev i zvedene goljufije ali poskusa, upravičujejo zavestno o pustitev, v celoti ali delno, 
obveščanja zadevnega gospodarskega subjekta. Po dr ugi strani je Sodišče v točkah 53 in 54 iste sodbe 
razsodilo, da p otrebe take p reiskave o b neobstoju vsakršnega goljufivega ravnanja ali malomarnosti 
zavezanca in iz razlogov enakopravnosti lahko p omenijo poseben položaj v skladu z zakono dajo, ki s e 
uporabi za dejansko s tanje v tej zadevi, in sicer člen 13(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1430 /79 z dne 
2. julija 1979 o povračilu ali odpustu uvoznih in izvoznih da jatev (UL L 175, str. 1), kakor je bila 
spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 3069 /86 z dne 7. oktobra 1986 ( UL L 286, str. 1).
49 Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da o pustitev 
pristojnih carinskih organov obveščanja izvoznika o obstoju tveganja, da j e njegov sopogodbenik storil 
kaznivo dejanje goljufije, ne pomeni višje sile v smislu določbe U redbe št. 3665 /87 in posebej 
člena 11(1), tretji pododstavek, prva alinea, te uredbe. Čeprav taka o pustitev lahko p omeni izjemen 
primer v smislu člena 11(1), tretji pododstavek, dr uga alinea, Uredbe št. 3665 /87, pa tega izvoznika n e 
more razbremeniti obveznosti povračila neupravičeno p rejetih izvoznih nadomestil, saj je ta oproščen le 
plačila kazni na podlagi tega člena 11.
Stroški
50 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (šesti senat) razsodilo:
Opustitev pristojnih carinskih organov obveščanja iz voznika o obstoju tveganja, da je njegov 
sopogodbenik storil kaznivo de janje goljufije, ne pomeni višje sile v smislu določbe Ur edbe 
Komisije (EGS) št. 3 6 6 5 / 8 7 z dne 2 7. novembra 1 9 8 7 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo 
sistema iz voznih n adomestil za kmetijske p roiz vode, kakor je bila spremenjena z Uredbo 
Komisije (ES) št. 2 9 4 5 / 9 4 z dne 2. decembra 1 9 9 4 , in posebej člena 1 1(1), tretji pododstavek, pr va 
alinea, te u redbe. Čeprav taka opustitev lahko pomeni izjemen primer v smislu člena 1 1(1), tretji 
pododstavek, druga a linea, Ur edbe št. 3 6 6 5 / 8 7 , kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2 9 4 5 / 9 4 , 
pa te ga i z voznika ne m ore razbremeniti obveznosti pov račila neupravičeno prejetih iz voznih 
nadomestil, saj je ta oproščen le plačila kazni na podlagi te ga č lena 1 1.
Podpisi