Kadar sta na področju konkurence dve matični družbi skupni stoodstotni lastnici hčerinske družbe, le okoliščina, da je ena od teh matičnih družb prenehala, nima vpliva na vprašanje uporabe domneve o dejanskem odločilnem vplivanju na hčerinsko družbo, ker se podjetja ne morejo izogniti sankcijam zgolj na podlagi dejstva, da se je spremenila njihova istovetnost zaradi prestrukturiranja, prenosa ali drugih pravnih ali organizacijskih sprememb, da se tako ne ogrozita cilj kaznovanja ravnanj, ki so v nasprotju s pravili konkurence, in cilj preprečevanja njihovih ponovitev z odvračalnimi sankcijami.

Določbe točke 27 Obvestila Komisije o vpogledu v spis Komisije v zadevah iz členov 81 ES in 82 ES, členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP in Uredbe št. 139/2004 so v skladu s to sodno prakso, po kateri bi lahko stranka vseeno vpogledala v odgovore drugih strank na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, čeprav stranke praviloma vanje nimajo vpogleda, če se ti lahko obravnavajo kot novi obremenilni ali razbremenilni dokazi, povezani s trditvami, ki jih v zvezi s to stranko vsebuje obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah.

Na področju konkurence sistematično neposredovanje odgovorov drugih podjetij na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah ni v nasprotju z načelom spoštovanja pravice do obrambe. To načelo pomeni, da mora Komisija med upravnim postopkom zadevnim podjetjem razkriti vsa dejstva, okoliščine ali dokumente, na katere se opira, da ti lahko učinkovito izrazijo svoja stališča glede resničnosti in upoštevnosti zatrjevanih dejstev in okoliščin ter glede dokumentov, ki jih je uporabila v utemeljitev svojih zatrjevanj.

V postopku zaradi kršitve pravil konkurence dokumenta, ki je bil vložen po obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah in ki ga je Komisija v odločbi uporabila kot dokaz, ni nujno v celoti treba posredovati zadevnim podjetjem. Komisija je dolžna zadevnemu podjetju, da bi mu omogočila, da se lahko o dokazu, ki ga je Komisija uporabila v odločbi, učinkovito izreče, posredovati zgolj upoštevni odlomek iz zadevnega dokumenta, umeščenega v njegov kontekst, če je to potrebno za njegovo razumevanje.

V postopku zaradi kršitve pravil konkurence se načelo, v skladu s katerim Komisija, ki sporoči očitke in sprejme odločbo o naložitvi sankcije, ne more sama odločiti, kateri dokumenti so koristni za obrambo zadevnega podjetja, nanaša na dokumente iz spisa Komisije. Zato to načelo ne velja za odgovore drugih zadevnih strank na možne ugotovitve, o katerih jih je ta obvestila.

V postopku zaradi kršitve pravil konkurence Komisija ni vezana na svojo prejšnjo prakso odločanja v zvezi s popolnim posredovanjem odgovorov zadevnih podjetij na obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah, saj se zakonitost njenih odločb presoja zgolj na podlagi pravil, ki veljajo zanjo, med njimi so predvsem Uredba št. 1/2003, Uredba št. 773/2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 ES in 82 ES ter Obvestilo Komisije o vpogledu v spis Komisije v zadevah iz členov 81 ES in 82 ES, členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP in Uredbe št. 139/2004, kakor jih razlaga sodišče Unije.

(Glej točke od 108 do 113 ter 258 in 259.)

Nadzor zakonitosti odločbe Komisije o naložitvi globe za kršitev pravil konkurence Unije je dopolnjen z neomejeno sodno pristojnostjo, ki je bila v skladu s členom 261 PDEU sodišču Unije priznana v členu 17 Uredbe št. 17 in ki jo ima zdaj na podlagi člena 31 Uredbe št. 1/2003. Na podlagi te pristojnosti lahko sodišče poleg zgolj nadzora zakonitosti sankcije s svojo presojo nadomesti presojo Komisije in posledično razveljavi, zmanjša ali zviša naloženo globo ali periodično denarno kazen. Nadzor, določen s pogodbama, torej v skladu z zahtevami načela učinkovitega sodnega varstva, določenega v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pomeni, da sodišče Unije opravlja tako pravni kot dejanski nadzor in da ima pooblastilo za presojo dokazov, razglasitev ničnosti ali razveljavitev izpodbijane odločbe in spremembo zneska glob. Poleg tega v zvezi z uporabo člena 81 ES nobena določba ne nalaga naslovniku obvestila o ugotovitvah o možnih kršitvah, da izpodbija v njem navedena dejstva ali pravne elemente med upravnim postopkom, ker naj tega ne bi bilo mogoče storiti pozneje, v fazi sodnega postopka.

Zato mora Splošno sodišče v trenutku, ko bo sprejelo svojo odločitev, v okviru svoje neomejene sodne pristojnosti presoditi, ali je bila zadevnim podjetjem naložena globa, katere višina pravilno izraža težo zadevne kršitve.

Vendar ima Komisija, da bi ohranila polni učinek člena 18(2) in (3) Uredbe št. 1/2003, pravico zavezati podjetje, naj ji posreduje vse potrebne podatke o dejstvih, s katerimi se ta institucija lahko seznani, in ji po potrebi pošlje dokumente, ki jih poseduje, pod enim samim pogojem, da mu ne sme naložiti, naj ji posreduje odgovore, s katerimi bi bilo prisiljeno priznati obstoj kršitve, ki jo mora dokazati Komisija. Podjetje, na katero Komisija naslovi zahtevo po informacijah na podlagi določb člena 18 Uredbe št. 1/2003, je zato dolžno aktivno sodelovati in se lahko kaznuje s posebno globo, določeno v členu 23(1) te uredbe, ki lahko znaša do 1 % njegovega celotnega prometa, če namerno ali iz malomarnosti posreduje napačne ali izkrivljene informacije. Iz tega izhaja, da sme Splošno sodišče pri izvajanju svoje neomejene sodne pristojnosti glede na okoliščine primera upoštevati nesodelovanje podjetja in posledično povečati znesek globe, ki mu je bila naložena za kršitev členov 81 ES ali 82 ES, če to podjetje za isto ravnanje ni bilo sankcionirano s posebno globo na podlagi določb člena 23(1) Uredbe št. 1/2003.

Tak bi na primer lahko bil primer, ko podjetje v odgovor na tako zahtevo Komisije v upravnem postopku namerno ali iz malomarnosti ne bi predložilo podatkov, ki so odločilni za določitev zneska globe, ki jih podjetje ima ali bi jih lahko imelo na voljo ob sprejetju izpodbijane odločbe. Čeprav Splošnemu sodišču pri izvajanju neomejene sodne pristojnosti nič ne preprečuje upoštevanja takih informacij, pa podjetje, ki jih je predložilo v fazi sodnega postopka, s čimer je škodovalo cilju in pravilni izvedbi upravnega postopka, vendarle tvega, da bo Splošno sodišče to okoliščino upoštevalo pri določitvi ustreznega zneska globe.

(Glej točke od 116 do 119.)