*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :629 1SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 3. oktobra 2013  
Jezik postopka: portugalščina.„Prosti pretok ka pitala — Davčna zakono daja — Davek od dohodkov pravnih oseb — Obresti, ki j ih 
plačuje družba rezidentka v zameno z a sredstva, ki j i jih je posodila družba s sedežem v tretji državi — 
Obstoj ‚posebnega razmerja‘ me d tema družbama — Sistem p odkapitalizacije — Nemožnost odbitja 
obresti, ki s e plačujejo za del dolga, ki s e šteje za prezadolženost — Možnost odbitja obresti, ki s e 
plačujejo družbi rezidentki na nacionalnem o zemlju — Davčna goljufija in da včno izogibanje — 
Povsem u metni kon strukti — Pogoji svobodne kon kurence — Sorazmernost“
V zadevi C-282/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Tribunal Central Administrativo Su l (Portugalska) z odločbo z dne 29. maja 2012 , ki j e prispela na 
Sodišče 6. junija 2012 , v postopku
Itelcar – Automóveis de A luguer Lda
proti
Fazenda Pública,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi L. Bay Larsen, predsednik senata, K. Lenaerts, podpredsednik Sodišča, v funkciji sodnika 
četrtega senata, J. Malenovský, U. Lõhmus (poročevalec) in M . Safjan, sodniki,
generalni pravobranilec: N. Wahl,
sodni tajnik: V. Tourrès, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 11. aprila 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za Itelcar – Au tomóveis de Aluguer Lda P . Vidal Matos in D. Ortigão Ramos, odvetnika,
— za portugalsko v lado L. Inez Fernandes, J. Menezes Leitão in A. Cunha, agenti,
— za Evropsko ko misijo M . Afonso in W. Roels, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
2 ECLI:EU:C:2013 :629SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 56 ES in 58 ES.
2 Ta predlog je bil predložen v okviru spora me d dr užbo Itelcar – Au tomóveis de Aluguer Lda ( v 
nadaljevanju: Itelcar) in Fazenda P ública (ministrstvo za finance) v zvezi z delno n emožnostjo odbitja 
obresti, plačanih dr užbi GE C apital Fleet Services International Holding, Inc. (v nadaljevanju: GE 
Capital), ameriški dr užbi, v zameno z a posojila, ki j ih je dala družbi Itelcar.
Portugalski pravni okvir
3 Zakon o davku o d dohodka p ravnih oseb (Código do imposto sobre o Rendimento da s Pessoas 
Colectivas) v različici iz uredbe-zakona št. 198/2001 z dne 3. julija 2001 , kakor je bila spremenjena 
z zakono m št. 60-A/2005 z dne 30. decembra 2005 ( v nadaljevanju: CIRC), v členu 61, naslovljenem 
Podkapitalizacija določa:
„1.Kadar j e zadolženost davčnega zavezanca do subjekta, ki n i rezident na portugalskem o zemlju ali 
v drugi dr žavi članici Unije in s katerim je v posebnem ra zmerju v skladu z opredelitvijo iz 
člena 58(4), s potrebnimi prilagoditvami, prekomerna, se obresti, ki u strezajo delu dolga, ki s e šteje za 
prezadolženost, pri določanju obdavčljivega dobička n e odbijejo.
2. Enako ko t posebno ra zmerje se obravnava zadolženost davčnega zavezanca do tretje osebe, ki n i 
rezident na portugalskem o zemlju ali v drugi državi članici Unije, kadar j e eden od subjektov iz 
člena 58(4) dal poroštvo ali garancijo.
3. Do prezadolženosti pride, kadar j e vrednost dolgov do enega od subjektov iz odstavkov 1 in 2 na 
kateri ko li dan v davčnem o bdobju višja od dvojne vrednosti njegovega deleža v lastnem ka pitalu 
davčnega zavezanca.
4. Pri izračunu prezadolženosti se upoštevajo vse oblike p osojil, z nakazilom ali v gotovini, ne glede na 
dogovorjeno o bliko v račila, ki j ih je da l subjekt, s katerim je da včni zavezanec v posebnem ra zmerju, 
vključno s posojili, ki i zhajajo iz poslovnih transakcij, če je od njihove d ospelosti minilo ve č ko t šest 
mesecev.
5. Za izračun lastnega ka pitala se vp isani in vp lačani trajni ka pital prišteje dr ugim p ostavkam, 
določenim v veljavnih računovodskih standardi h, ra zen tistih, ki o dražajo potencialne ali nerealizirane 
kapitalske d običke a li izgube, zlasti tistih, ki s o posledica revalorizacij, ki n iso dovoljene z davčno 
zakono dajo, ali uporabe kapitalske me tode.
6. Razen v primeru zadolženosti do subjekta, ki j e rezident v državi, na ozemlju ali v regiji, katere 
davčni sistem j e precej ugodnejši in ki j e navedena na seznamu, potrjenem z uredbo m inistra z a 
notranje zadeve i n finance, se odstavek 1 ne uporabi, tudi če je presežen ko ličnik iz odstavka 3, če 
davčni zavezanec dokaže, da b i – ob upoštevanju vrste dejavnosti, sektorja, v katerega spada, njegove 
velikosti in dr ugih upoštevnih me ril ter profila tveganja transakcije, ki n e temelji na predpostavki 
udeležbe subjektov, s katerimi je v posebnem ra zmerju – lahko p ridobil enako v isoko p osojilo pod 
enakimi pogoji od neodvisnega subjekta.
7. Dokaz iz odstavka 6 mora vsebovati davčno d okumentacijo, navedeno v členu 121.“
ECLI:EU:C:2013 :629 3SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
4 Člen 58(4) CIRC, n a katerega se sklicuje člen 61(1) in (2) tega zakona, določa:
„Šteje se, da s ta subjekta v posebnem ra zmerju, kadar i ma prvi neposreden ali posreden vp liv na 
odločitve o upravljanju dr ugega, kar š teje za dokazano me d dr ugim za razmerje me d:
a) subjektom in lastniki n jegovega ka pitala ali njihovimi zakonci, predniki ali potomci, ki i majo, 
neposredno a li posredno, najmanj 10-odstotni delež kapitala ali glasovalnih pravic;
b) subjektoma, v katerih imajo isti lastniki ka pitala, njihovi zakonci, predniki ali potomci, neposredno 
ali posredno, najmanj 10-odstotni delež kapitala ali glasovalnih pravic;
c) subjektom in člani njegovih organov ali katerega ko li upravnega, vodstvenega, poslovodnega ali 
nadzornega organa ter njihovimi zakonci, predniki in potomci;
d) subjektoma, v katerih so ve čina članov organov dr užbe ali članov ka terega ko li upravnega, 
vodstvenega, poslovodnega ali nadzornega organa isti ljudje ali različni ljudje, ki s o v zakonski 
zvezi, zunajzakonski skupnosti ali so predniki in potomci v ravni črti;
e) subjektoma, ki s ta sklenila pogodbo o obvladovanju, pogodbo o enotnem v odstvu, ali drugo 
pogodbo s podobnim učinkom;
f) podjetjema, ki s ta v razmerju obvladovanja, kot je opredeljeno v predpisih, ki d oločajo obveznost 
naprave kon solidira nih računovodskih izkazov;
g) subjektoma, me d ka terima zaradi p oslovnega, finančnega, poklicnega ali pravnega razmerja me d 
njima, ki j e neposredno a li posredno d oločeno a li se prakticira, obstaja položaj dejanske 
odvisnosti pri opravljanju zadevne dejavnosti, me d dr ugim ke r gre za enega od teh položajev:
1) opravljanje dejavnosti enega subjekta je bistveno o dvisno o d prenosa pravic industrijske a li 
intelektualne lastnine oziroma znanja, ki j ih ima drug subjekt;
2) oskrba enega subjekta s surovinami ali dostop enega subjekta do p rodajnih o mrežij 
proizvodov, blaga ali storitev je bistveno o dvisna od dr ugega subjekta;
3) bistveni del dejavnosti enega subjekta se ne bi mogel opravljati brez drugega subjekta oziroma 
je odvisen od odločitev tega subjekta;
4) en subjekt ima na podlagi pravnega akta pravico določati cene ali pogoje, ki i majo enak 
ekono mski u činek ko t cena, v zvezi z blagom a li storitvami, ki j ih posreduje, prodaja ali 
kupuje drug subjekt;
5) na podlagi pravil in pogojev, ki u rejajo njuno p oslovno a li pravno ra zmerje, lahko e n subjekt 
odločitve o upravljanju dr ugega subjekta pogojuje z dejstvi ali okoliščinami, ki n iso povezane 
z njunim poslovnim ali poklicnim ra zmerjem;
h) subjektom, ki j e ali ni rezident in ima stalno p oslovno e noto na portugalskem o zemlju, ter 
subjektom, za katerega velja precej ugodnejši davčni sistem i n je rezident v državi, na ozemlju ali 
v regiji, ki j e navedena na seznamu, potrjenem z uredbo ministra za no tranje zadeve i n finance.“
4 ECLI:EU:C:2013 :629SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
5 Itelcar je portugalska dr užba, katere dejavnost je me d dr ugim da janje lahkih m otornih vozil v najem. 
Do leta 2005 j e bil njen ka pital v celoti v lasti družbe General Electric International (Benelux) BV, 
belgijske dr užbe, katere ve č ko t 10 % ka pitala je v lasti družbe GE Capital. Od leta 2006 j e 99 ,98 % 
kapitala družbe Itelcar v lasti navedene belgijske dr užbe in 0,02 % ka pitala v lasti družbe GE Capital.
6 Družbi Itelcar in GE Capital sta sklenili posojilno p ogodbo, ki j e začela veljati 23. julija 2001 i n naj bi 
veljala 10 let ter je prvi družbi omogočala uporabo kr editne linije v zameno z a plačilo obresti po 
obrestni me ri Euribor, povišani za pribitek (spread) 0,5 %.
7 V okviru te pogodbe je posojilo, ki g a je družba Itelcar dejansko u porabila, znašalo 122 072 179 ,97 EUR 
leta 2004 , 131 772 249 ,75 EUR l eta 2005 , 212 113 789 ,46 EUR l eta 2006 in 272.113.789,46 EUR 
leta 2007 .
8 Družba Itelcar je pri generalnem dir ektorju za da vke v ložila predlog, da b i dokazala, da b i lahko z a 
vsako o d let od 2004 d o 2007 e nak znesek posojila, kot ga je pridobila od dr užbe GE Capital, pod 
enakimi pogoji pridobila od neodvisnega subjekta, in da p ribitek obrestne me re, dogovorjen z družbo 
GE Capital, spoštuje tržno n ačelo.
9 Družbi Itelcar so bila z dopisoma z dne 5. decembra 2008 i n z dne 8. januarja 2009 v ročena kon čna 
poročila da včne inšpekcije, v katerih so bili na podlagi člena 61 C IRC določeni popravki da včne 
osnove n avedene družbe za leta od 2004 d o 2007 . V teh poročilih je bila ugotovljena prezadolženost 
v smislu odstavka 3 tega člena in to, da d okazi, ki j ih je predložila dr užba Itelcar, da b i se uporabil 
odstavek 6 istega člena, niso zadostni.
10 Družba Itelcar je leta 2009 z oper navedene popravke vložila dve pritožbi v upravnem p ostopku. Ker sta 
bili ti zavrnjeni, je vložila tožbo pri Tribunal Administrativo e Fiscal de Sintra. Ta tožba je bila delno 
zavrnjena, ker določbe nacionalnega prava, ki s o bile uporabljene v obravnavani zadevi, niso bile 
v nasprotju s prostim pretokom ka pitala, določenim v členu 56 ES.
11 Družba Itelcar je vložila pritožbo zoper sodbo T ribunal Administrativo e Fiscal de Sintra p ri 
pritožbenem s odišču, ki me ni, da j e odločitev o sporu, o katerem o dloča, odvisna od skladnosti 
upoštevnih določb CIRC s pravom U nije.
12 V teh okoliščinah je Tribunal Central Administrativo Su l prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno 
odločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali člena 63 PD EU in 65 PD EU (člena 56 [ES] in 58 [ES]) nasprotujeta zakono daji države članice – 
kakršna je ta, ki j o vsebuje člen 61 C IRC […] – ki v primeru zadolženosti davčnega zavezanca, ki j e 
rezident na Portugalskem , v razmerju do dr užbe s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem 
razmerju v smislu člena 58(4) CIRC, n e dovoljuje, da s e obresti, ki u strezajo delu dolga, ki s e za 
namene člena 61(3) CIRC šteje za prezadolženost, in ki j ih je plačal davčni zavezanec, ki j e rezident na 
nacionalnem o zemlju, odbijejo ko t davčni izdatki pod enakimi pogoji, [kot veljajo glede] obresti, ki j ih 
plača da včni zavezanec, ki j e rezident na Portugalskem , čigar prezadolženost se ugotovi v razmerju do 
subjekta s sedežem n a Portugalskem , s katerim je povezan?“
Vprašanje za predhodno odločanje
13 Predložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je člen 56 ES treba razlagati tako, da n asprotuje ureditvi 
države č lanice, ki n e dovoljuje, da s e pri določitvi obdavčljivega dobička ko t davčni izdatki odbijejo 
obresti, ki u strezajo delu dolga, ki s e šteje za prezadolženost, in ki j ih dr užba rezidentka p lačuje družbi
ECLI:EU:C:2013 :629 5SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
 posojilodajalki s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem ra zmerju, dovoljuje pa, da s e odbijejo 
take o bresti, plačane družbi posojilodajalki rezidentki, s katero je družba posojilojemalka v posebnem 
razmerju.
Zadevna svoboščina
14 V zvezi z uporabo člena 56 ES v okoliščinah postopka v glavni stvari j e treba najprej ugotoviti, da 
finančna posojila in kr editi, ki j ih nerezidenti dajo rezidentom, pomenijo pretok ka pitala v smislu te 
določbe, kot je bilo navedeno t udi v poglavju VIII no menklature iz Priloge I k Direktivi Sveta z dne 
24. junija 1988 o izvajanju člena 67 P ogodbe [ki je bil razveljavljen z Amsterdamsko p ogodbo] 
(88/361/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 10, zvezek 1, str. 10) in v tam n avedenih 
pojasnjevalnih opombah (glej v tem s mislu sodbo z dne 3. oktobra 2006 v zadevi Fidium F inanz, 
C-452/04, ZOdl., str. I-9521 , točki 41 in 42).
15 Portugalska v lada v seeno me ni, da u reditev iz postopka v glavni stvari p omeni sistem, ki t emelji na 
obstoju „posebnega ra zmerja“, ki j e posledica dejstva, da i ma subjekt p osojilodajalec m ožnost 
neposredno a li posredno z natno vp livati na odločitve o upravljanju in financiranju subjekta 
posojilojemalca. Sodišče bi moralo take sisteme p reučiti izključno gl ede na svobodo ustanavljanja, ki 
naj se ne bi uporabljala za transakcije, ki s o bile ko t v obravnavani zadevi opravljene s subjektom 
s sedežem v tretji državi.
16 Sodišče je v zvezi z nacionalno z akono dajo o davčnem o bravnavanju dividend iz tretje države presodilo, 
da je treba upoštevati, da p reučitev n amena take zakono daje zadostuje za presojo, ali navedeno da včno 
obravnavanje spada n a področje določb Pogodbe ES o prostem p retoku ka pitala. Ker poglavje Pogodbe 
o svobodi ustanavljanja ne vsebuje no bene določbe, ki š iri p odročje uporabe teh določb na primere, ki 
zadevajo ustanovitev dr užbe države članice v tretji državi ali ustanovitev dr užbe tretje države v državi 
članici, taka z akono daja ne m ore spadati na področje uporabe člena 43 ES (glej sodbo z dne 
13. novembra 2012 v zadevi Test Claimants in th e FII G roup Litigation, C-35/11, točki 96 in 97 in 
navedena sodna praksa).
17 Sodišče je presodilo tudi, da kadar j e iz namena take n acionalne zakono daje razvidno, da s e lahko 
uporablja samo za udeležbe, ki o mogočajo izvajanje določenega vp liva na odločitve zadevne družbe in 
določanje njene dejavnosti, se ni mogoče sklicevati niti na člen 43 ES niti na člen 56 ES (zgoraj 
navedena sodba Test Claimants in the FII Group Litigation, točka 98).
18 Nacionalno u reditev v zvezi z davčnim o bravnavanjem di vidend iz tretjih dr žav, ki s e ne uporablja 
izključno z a položaje, v katerih matična družba odločilno vp liva na družbo, ki ra zdeljuje dividende, pa 
je treba preučiti glede na člen 56 ES. Družba rezidentka dr žave članice se lahko torej ne glede na obseg 
udeležbe, ki j o ima v družbi razdeljevalki di vidend s sedežem v tretji državi, sklicuje na to določbo, da 
bi izpodbijala zakonitost take u reditve ( zgoraj navedena sodba Test Claimants in th e FII G roup 
Litigation, točka 99, in sodba z dne 28. februarja 2013 v zadevi Beker, C-168/11, točka 30).
19 Te ugotovitve ve ljajo tudi za nacionalno u reditev, kot je ta v postopku v glavni stvari, ki z adeva davčno 
obravnavanje obresti, ki j ih dr užba rezidentka p lačuje družbi posojilodajalki s sedežem v tretji državi, 
s katero je v posebnem ra zmerju. Taka u reditev n amreč ne spada n iti pod člen 43 ES niti pod 
člen 56 ES, če zadeva zgolj položaje, v katerih ima taka dr užba posojilodajalka d elež v družbi 
posojilojemalki rezidentki, ki j i omogoča izvrševanje določenega vp liva nad to družbo.
20 Kar zadeva ureditev v postopku v glavni stvari, kot sta navedli družba Itelcar in Evropska ko misija, se 
pojem „posebnih odnosov“, ko t je opredeljen v členu 58(4) CIRC, n e nanaša zgolj na položaje, 
v katerih dr užba posojilodajalka iz tretje države izvršuje določen vp liv v smislu zgoraj navedene sodne 
prakse Sodišča na dr užbo posojilojemalko r ezidentko n a podlagi svoje udeležbe v njenem ka pitalu.
6 ECLI:EU:C:2013 :629SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
 Natančneje, položaji, našteti v točki g navedenega odstavka 4, ki s e nanašajo na poslovna, finančna, 
poklicna ali pravna ra zmerja me d zadevnimi dr užbami, ne vključujejo n ujno u deležbe dr užbe 
posojilodajalke v kapitalu dr užbe posojilojemalke.
21 Na obravnavi je portugalska v lada s icer v odgovor na vp rašanje Sodišča navedla, da s e navedena 
ureditev u porablja samo za položaje, v katerih ima družba posojilodajalka n eposredni ali posredni delež 
v kapitalu dr užbe posojilodajalke.
22 Vendar t udi če bi bila uporaba ureditve iz postopka v glavni stvari o mejena na položaje, ki z adevajo 
razmerje me d dr užbo posojilojemalko i n dr užbo posojilodajalko, ki i ma v prvi dr užbi najmanj 
10-odstotni delež ka pitala ali glasovalnih pravic, ali me d dr užbama, v katerih imajo tak delež isti 
imetniki, kot je določeno v členu 58(4)(a) in (b) CIRC, je treba ugotoviti, da u deležba takega obsega 
ne pomeni nujno, da i ma imetnik tega deleža določen vp liv na odločitve dr užbe, katere delničar je 
(glej v tem s mislu sodbi z dne 13. aprila 2000 v zadevi Baars, C-251/98, Recueil, str. I-2787 , točka 20, in 
z dne 12. decembra 2006 v zadevi Test Claimants in th e FII G roup Litigation, C-446/04, ZOdl., 
str. I-11753 , točka 58).
23 Iz tega sledi, da s e lahko dr užba rezidentka n e glede na udeležbo družbe posojilodajalke iz tretje države 
v njenem ka pitalu ali na obseg take u deležbe sklicuje na določbe Pogodbe o prostem p retoku ka pitala, 
da b i izpodbila zakonitost take n acionalne ureditve (glej po analogiji zgoraj navedeno s odbo z dne 
13. novembra 2012 v zadevi Test Claimants in the FII Group Litigation, točka 104).
24 Poleg tega pa v obravnavani zadevi, kar z adeva razlago navedenih določb v zvezi z razmerji s tretjimi 
državami, ni nevarnosti, da b i družbe posojilodajalke s sedežem v teh dr žavah, ki n e spadajo v okvir 
ozemeljskega področja uporabe svobode ustanavljanja, od te svoboščine lahko p ridobile ko rist. 
V nasprotju s tem, kar j e portugalska v lada n avedla na obravnavi, namreč nacionalna zakono daja, kot 
je ta iz postopka v glavni stvari, ne zadeva pogojev z a dostop takih dr užb na trg v zadevni državi 
članici, temve č se nanaša zgolj na davčno o bravnavanje obresti, ki s o posledica zadolženosti, ki s e šteje 
za prezadolženost, dr užbe rezidentke d o dr užbe iz tretje države, s katero je prva družba v posebnem 
razmerju v smislu člena 58(4) CIRC (glej po analogiji zgoraj navedeno s odbo z dne 13. novembra 2012 
v zadevi Test Claimants in the FII Group Litigation, točka 100).
25 Iz tega izhaja, da j e treba ureditev, kot je ta iz postopka v glavni stvari, preučiti izključno gl ede na 
prosti pretok ka pitala, urejen v členu 56 ES.
Obstoj om ejitve in mo rebitne utemeljitve
26 Spomniti je treba, da č eprav spadajo neposredni davki v pristojnost držav članic, jo morajo te v skladu 
z ustaljeno s odno p rakso izvrševati ob spoštovanju prava Unije (sodba z dne 10. maja 2012 v združenih 
zadevah Santander Asset Management SGIIC in drugi, od C-338/11 d o C-347/11, točka 14 in navedena 
sodna praksa).
27 Iz ustaljene sodne prakse je razvidno tudi, da u krepi, ki s o v skladu s členom 56(1) ES prepovedani, ker 
omejujejo pretok ka pitala, obsegajo vse take u krepe, ki b i lahko o dvračali nerezidente od naložb 
v državi članici ali bi lahko o dvračali rezidente te dr žave č lanice od naložb v drugih dr žavah (sodba 
z dne 25. januarja 2007 v zadevi Festersen, C-370/05, ZOdl., str. I-1129 , točka 24, in zgoraj navedena 
sodba Santander Asset Management SGIIC in dr ugi, točka 15).
28 V obravnavani zadevi je iz člena 61(1) CIRC ra zvidno, da kadar s e zadolženost družbe rezidentke d o 
družbe s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem ra zmerju v smislu člena 58(4) CIRC, šteje za 
prezadolženost v smislu odstavka 3 navedenega člena 61, obresti, ki s e plačujejo za del dolga, ki s e 
šteje za prezadolženost, pri določanju obdavčljivega dobička te družbe rezidentke n i mogoče odbiti.
ECLI:EU:C:2013 :629 7SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
29 Nasprotno p a je iz člena 61(1) CIRC ra zvidno, da j e odbitek takih obresti dovoljen, kadar j e dr užba 
posojilodajalka rezidentka n a portugalskem o zemlju ali v drugi državi članici.
30 Kot priznava portugalska v lada, bi v primeru, da b i Sodišče me nilo, da p oložaj iz postopka v glavni 
stvari s pada n a področje prostega pretoka ka pitala, ta položaj pomenil da včno m anj ugodnejše 
obravnavanje dr užbe rezidentke, ki s klene pogodbo o posojilu, ki p resega določeno ra ven, z družbo 
s sedežem v tretji državi, v primerjavi z družbo rezidentko, ki s klene pogodbo o takem p osojilu 
z družbo rezidentko n a nacionalnem o zemlju ali v drugi državi članici.
31 Tako m anj ugodno o bravnavanje lahko dr užbo rezidentko o dvrne od zadolževanja, ki š teje za 
prezadolženost, pri dr užbi s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem ra zmerju v smislu ureditve 
iz postopka v glavni stvari. Taka u reditev z ato pomeni omejitev p rostega pretoka ka pitala, ki j o 
člen 56 ES načeloma prepoveduje.
32 Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da j e taka o mejitev d opustna, če jo upravičujejo nujni razlogi 
v splošnem i nteresu. V takem p rimeru mora biti tudi primerna za zagotavljanje uresničitve zadevnega 
cilja in ne sme p resegati tega, kar j e nujno z a dosego tega cilja (glej zgoraj navedeno s odbo z dne 
13. novembra 2012 v zadevi Test Claimants in th e FII G roup Litigation, točka 55 in navedena sodna 
praksa).
33 Portugalska v lada t rdi, da j e namen ureditve iz postopka v glavni stvari b ojevati se proti davčnim 
goljufijam in izogibanjem s preprečevanjem p rakse „podkapitalizacije“, ki p omeni zmanjševanje da včne 
osnove dr užb na Portugalskem s plačevanjem o bresti, ki s e jih lahko o dbije, namesto dobička, ki g a ni 
mogoče odbiti. Namen te prakse naj bi bil samovoljen prenos obdavčljivih dobičkov iz te države članice 
v tretjo dr žavo, kar p ovzroči, da s e dobiček družbe ne obdavči v državi, v kateri je bil ustvarjen.
34 V zvezi s tem j e treba navesti, da j e v skladu z ustaljeno s odno p rakso lahko n acionalni ukrep, ki 
omejuje prosti pretok ka pitala, upravičen, če se nanaša izključno n a povsem u metne kon strukte brez 
gospodarske o snove, katerih edini namen je izogniti se da vku, ki g a je običajno t reba plačati od 
dobička, ustvarjenega z opravljanjem d ejavnosti na nacionalnem o zemlju (glej v tem s mislu sodbi 
z dne 13. marca 2007 v zadevi Test Claimants in th e Thin Cap Group Litigation, C-524/04, ZOdl., 
str. I-2107 , točki 72 in 74, in z dne 17. septembra 2009 v zadevi Glaxo W ellcome, C-182/08, ZOdl., 
str. I-8591 , točka 89).
35 Ureditev, kot je ta v postopku v glavni stvari – s tem, da d oloča, da s e nekatere obresti, ki j ih plačuje 
družba rezidentka dr užbi s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem ra zmerju, ne odbijejo pri 
določanju obdavčljivega dobička te družbe rezidentke – lahko p reprečuje ravnanja, katerih edini cilj je 
izogibanje da vku, ki g a je običajno treba plačati od dobička, ustvarjenega z opravljanjem d ejavnosti na 
nacionalnem o zemlju. Iz tega izhaja, da j e taka u reditev p rimerna za dosego cilja boja proti davčnim 
goljufijam in izogibanjem ( glej po analogiji zgoraj navedeno s odbo Test Claimants in th e Thin Cap 
Group Litigation, točka 77).
36 Preveriti pa je treba, ali navedena ureditev n e presega tistega, kar j e nujno z a dosego tega cilja.
37 V zvezi s tem j e iz sodne prakse Sodišča razvidno, da j e treba šteti, da u reditev – ki t emelji na presoji 
objektivnih in preverljivih me ril za določitev, ali ima transakcija značaj povsem u metnega kon strukta 
z izključno da včnimi nameni, in ki v vsakem p rimeru, v katerem o bstoja takega kon strukta ni mogoče 
izključiti, davčnemu zavezancu brez pretiranih upravnih zahtev o mogoča, da p redloži dokaze v zvezi 
z morebitnimi poslovnimi razlogi, zaradi ka terih je bila sklenjena ta transakcija – ne presega tistega, 
kar j e potrebno z a preprečitev da včnih goljufij in izogibanj (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo 
Test Claimants in th e Thin Cap Group Litigation, točka 82, in sodbo z dne 5. julija 2012 v zadevi 
SIAT, C-318/10, točka 50).
8 ECLI:EU:C:2013 :629SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
38 Poleg tega je Sodišče že presodilo, da s e mora izravnalni davčni ukrep, če zadevna transakcija presega 
tisto, kar n aj bi se zadevne družbe dogovorile v okoliščinah svobodne kon kurence, da s e ne bi štel za 
nesorazmernega, omejiti na del, ki p resega tisto, kar n aj bi bilo dogovorjeno v takih okoliščinah (glej 
v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi Test Claimants in th e Thin Cap Group Litigation, točka 83, in 
SIAT, točka 52).
39 V obravnavani zadevi je po eni strani res, da č len 61(6) CIRC določa, da ra zen v primeru zadolženosti 
do subjekta, ki j e rezident v državi, na ozemlju ali v regiji, katere da včni sistem j e precej ugodnejši, 
družba rezidentka, ki s e je prekomerno z adolžila pri dr užbi iz tretje dr žave, s katero je v posebnem 
razmerju, lahko d okaže, da b i lahko p ridobila enako v isoko p osojilo pod enakimi pogoji od neodvisnega 
subjekta. Po dr ugi strani na podlagi člena 61(1) CIRC nemožnost odbitja ve lja zgolj za obresti, ki s e 
plačujejo za del navedenega dolga, ki s e šteje za prezadolženost.
40 Vendar p a ureditev, kot je ta v postopku v glavni stvari, presega to, kar j e nujno z a dosego njenega cilja.
41 Kot je namreč ra zvidno i z točke 20 t e sodbe, pojem „posebnega ra zmerja“, ko t je opredeljeno 
v členu 58(4) CIRC, zajema položaje, ki n e vključujejo nujno u deležbe družbe posojilodajalke iz tretje 
države v kapitalu dr užbe posojilojemalke r ezidentke. Kadar t ake u deležbe ni, iz me tode izračuna 
prezadolženosti iz člena 61(3) CIRC izhaja, da j e vsako z adolženost me d tema družbama treba šteti za 
prezadolženost.
42 Ugotoviti je treba, da v okoliščinah iz prejšnje točke u reditev iz postopka v glavni stvari z adeva tudi 
ravnanja, ka terih g ospodarske o snove n i m ogoče izpodbijati. N avedena u reditev s tem, da 
predpostavlja zmanjševanje da včne osnove da vka o d dohodka p ravnih oseb, ki b i ga morala plačati 
družba posojilojemalka rezidentka, presega to, kar j e nujno z a dosego njenega cilja.
43 Poleg tega, čeprav se v skladu z navedbami portugalske v lade, kot so povzete v točki 21 t e sodbe, 
ureditev iz postopka v glavni stvari u porablja samo v položajih, v katerih ima dr užba posojilodajalka 
neposreden ali posreden delež v kapitalu dr užbe posojilojemalke, tako da n aj do okoliščine, navedene 
v točki 41 te sodbe, ne bi prišlo, pa taka o mejitev p odročja uporabe te ureditve n e izhaja iz njenega 
besedila, iz ka terega je nasprotno m ogoče sklepati, da s e nanaša tudi na posebna razmerja, v katerih 
take u deležbe ni.
44 V takih okoliščinah navedena ureditev n e omogoča, da s e predhodno in z zadostno n atančnostjo določi 
njeno p odročje uporabe. Zato ne izpolnjuje zahtev p ravne varnosti, v skladu s katerimi morajo biti 
pravna pravila jasna in natančna, njihovi učinki pa predvidljivi, predvsem č e imajo lahko n eugodne 
posledice za posameznike in dr užbe. Pravila, ki n e izpolnjuje zahtev n ačela pravne varnosti, pa ni 
mogoče šteti za sorazmerno s postavljenimi cilji (glej zgoraj navedeno s odbo SIAT, točki 58 in 59).
45 Glede na zgornje navedbe je treba na zastavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 56 ES razlagati 
tako, da n asprotuje ureditvi države članice, ki n e dovoljuje, da s e pri določitvi obdavčljivega dobička ko t 
davčni izdatki odbijejo obresti, ki u strezajo delu dolga, ki s e šteje za prezadolženost, in ki j ih dr užba 
rezidentka p lačuje dr užbi posojilodajalki s sedežem v tretji državi, s katero je v posebnem ra zmerju, 
dovoljuje pa, da s e odbijejo take o bresti, plačane dr užbi posojilodajalki rezidentki, s katero je dr užba 
posojilojemalka v posebnem ra zmerju, kadar s e v tej ureditvi, če ni udeležbe dr užbe posojilodajalke 
s sedežem v tretji državi v kapitalu dr užbe posojilojemalke r ezidentke, vseeno d omneva, da j e vsa 
zadolženost te družbe kon strukt, ka terega namen je izogniti se da vku, ki g a je običajno t reba plačati, 
ali kadar t a ureditev n e omogoča, da s e vnaprej in z zadostno n atančnostjo določi področje njene 
uporabe.
ECLI:EU:C:2013 :629 9SODBAZDNE3.10.2013 –ZADEVAC-282/12
ITELCAR
Stroški
46 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
Člen 5 6 ES je treba razlagati tako, da nasprotuje ureditvi države članice, ki ne dovoljuje, da se pri 
določitvi obdavčljivega d obička kot davčni izdatki odbijejo o bresti, ki ustrezajo de lu dolga, ki se 
šteje za prezadolženost, in ki jih družba rezidentka plačuje družbi posojilodajalki s sedežem 
v tretji državi, s katero je v posebnem r azmerju, dovoljuje pa, da se odbijejo t ake o bresti, 
plačane d ružbi posojilodajalki rezidentki, s katero je d ružba p osojilojemalka v posebnem 
razmerju, kadar se v tej ureditvi, če ni udeležbe družbe posojilodajalke s sedežem v tretji državi 
v kapitalu družbe posojilojemalke r ezidentke, vseeno domneva, da je vsa zadolženost te d ružbe 
konstrukt, katerega n amen je izogniti se davku, ki ga j e običajno treba plačati, ali kadar ta 
ureditev ne omogoča, da se vnaprej in z zadostno natančnostjo d oloči področje njene uporabe.
Podpisi