Drugič, če bi predpostavljali, da je Splošno sodišče ugodilo tožbi na podlagi tožbenega razloga, ki se nanaša na kršitev zastaralnega roka, ker je ta tožbeni razlog naveden samo zoper določen člen poznejšega sklepa, s katerim je naložen nov znesek globe, bi bilo treba ta sklep razglasiti za delno ničen le v delu, v katerem določa nov znesek globe, naložene tožeči stranki v prvotni odločbi, in ne v delu, v katerem določa novo obdobje kršitve, očitano tožeči stranki, obdobje v zvezi s katerim se presoja zastaranje pristojnosti Komisije, da naloži globo. Zato ob upoštevanju obveznosti Komisije, da sprejme ukrepe, potrebne za izvršitev določene sodbe, v skladu s členom 266 PDEU, zlasti glede svoje pristojnosti, da tožeči stranki naloži globo v zvezi z novim obdobjem kršitve, v okviru presoje dopustnosti tožbenega razloga, ki se nanaša na kršitev zastaralnega roka, ni mogoče domnevati, da bi bil učinek sodbe o razglasitvi delne ničnosti poznejšega sklepa, ki temelji na zadnjenavedeni, to, da bi spet veljal znesek globe, ki je bil tožeči stranki naložen v prvotni odločbi.

V okviru ničnostne tožbe zoper odločbo na področju konkurence, ki jo je Komisija sprejela po tem, ko je Splošno sodišče prvotno odločbo razglasilo za nično, in ki slednjo spreminja, prvič, s spremembo trajanja obdobja kršitve, in, drugič, z znižanjem zneska globe, ima tožeča stranka pravni interes za vložitev tožbenega razloga za razglasitev delne ničnosti poznejšega sklepa v zvezi z zneskom znižane globe, ker ji navedena razglasitev ničnosti lahko koristi.

Čeprav namreč to, da podjetje med upravnim postopkom pred Komisijo izrecno ali implicitno prizna dejstva ali pravne elemente, lahko pomeni dodaten dokaz pri presoji utemeljenosti pravnega sredstva, pa to v skladu s sodno prakso ne more omejevati samega izvrševanja pravice do pravnega sredstva pred Splošnim sodiščem, ki jo ima fizična ali pravna oseba na podlagi člena 263, četrti odstavek, PDEU. Če ne obstaja zakonska podlaga, izrecno predvidena v ta namen, je taka omejitev v nasprotju s temeljnimi načeli zakonitosti in spoštovanja pravice do obrambe. Poleg tega je treba poudariti, da sta pravica do učinkovitega pravnega sredstva in do dostopa do nepristranskega sodišča zagotovljena s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki ima v skladu s členom 6(1), prvi pododstavek, PEU enako pravno veljavnost kot Pogodbi. V skladu s členom 52(1) te listine mora biti kakršno koli omejevanje uresničevanja pravic in svoboščin, ki jih ta priznava, predpisano z zakonom.

Kadar je torej namen in posledica sprejetja sklepa delna ohranitev globe, ki je bila prvotno naložena tožeči stranki, zaradi presoje utemeljenosti tožbenega razloga, ki se nanaša na zastaranje pristojnosti Komisije, da tej naloži globo, je treba upoštevati datum, ko se je Komisija odločila, da jo naloži tožeči stranki, in sicer datum prvotne odločbe, in ne datum poznejšega sklepa, katerega cilj je tožeči stranki omogočiti, da pridobi koristi učinkov ničnostne sodbe.

V okviru presoje zastaralnega roka v postopkih na področju glob, če tako iz izreka kot iz obrazložitve sodbe izhaja, da je Splošno sodišče člen prvotne odločbe razglasilo za ničen le v delu, v katerem je Komisija s to odločbo določila znesek glob, in da v nobenem primeru navedenega člena ni razglasilo za ničnega v delu, v katerem je Komisija na podlagi določb člena 23(2) Uredbe št. 1/2003 odločila, da globo solidarno naloži družbi in tožeči stranki, s sprejetjem poznejšega sklepa, s katerim je Komisija delno ohranila globo, ki je bila prvotno naložena tožeči stranki, ni mogoče šteti, da je Komisija sprejela novo odločitev, da ji naloži globo.

V zvezi s tem iz določb člena 25(3) in (4) Uredbe št. 1/2003 razvidno, da če je podjetje sodelovalo pri kršitvi, kar pomeni, da je kot tako opredeljeno v izpodbijanem sklepu, zanj velja pretrganje zastaranja, ki izhaja iz dejstva, da je bilo vsaj eno podjetje (to ali katero drugo), za katero je bilo prav tako ugotovljeno, da je sodelovalo pri kršitvi, obveščeno o preiskavi ali postopku v zvezi s kršitvijo. Dejanja, ki pretrgajo zastaranje, imajo torej učinke erga omnes proti vsem podjetjem, ki so sodelovala pri zadevni kršitvi.

Kar zadeva zastaranje pregona na področju konkurence, je iz določb člena 25(3), prvi stavek, Uredbe št. 1/2003 razvidno, da se mora za pretrganje zastaranja v smislu navedene uredbe dejanje Komisije izvajati zlasti zaradi preiskave ali postopka v zvezi s kršitvijo.

V zvezi s tem, kar zadeva program prizanesljivosti, ki jo izvaja Komisija, se najprej zdi, da program prizanesljivosti neposredno prispeva k popolni učinkovitosti politike uvajanja postopkov v zvezi s kršitvijo pravil Unije o konkurenci, za katero je pristojna Komisija. Dalje, odločitev Komisije, da se vlagatelju prijave zaradi prizanesljivosti odobri pogojna imuniteta, dokazuje, da njegova prijava izpolnjuje pogoje, da bi lahko po upravnem postopku pod določenimi pogoji uveljavljala dokončno imuniteto. Nazadnje, ta postopkovni položaj, ki ga ima vlagatelj prijave zaradi prizanesljivosti na podlagi odločbe o odobritvi pogojne imunitete, zahteva, da zadevna oseba, da bi lahko uveljavljala dokončno imuniteto, do sprejetja dokončne odločitve Komisije ravna tako, da izpolnjuje pogoje, določene v točki 11, od (a) do (c), Obvestila o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah. Za to ravnanje vlagatelja prijave zaradi prizanesljivosti je značilna predvsem obveznost, da na eni strani v celoti sodeluje, na trajni podlagi in hitro, med celotnim upravnim postopkom Komisije in da ji na drugi strani zagotovi vse dokaze, ki jih pridobi ali so mu na voljo, povezane z domnevno kršitvijo.

Zato je odločba o odobritvi pogojne imunitete vlagatelju prijave zaradi prizanesljivosti v delu, v katerem se zadnjenavedenemu odobri tak postopkovni položaj, bistvenega pomena za to, da se Komisiji omogoči, da izvede preiskavo ali postopek v zvezi z domnevno kršitvijo. Zato je treba šteti, da je to procesni akt, ki ga je sprejela Komisija, zaradi izvajanja preiskave ali postopka v zvezi s kršitvijo v smislu člena 25(3), prvi stavek, Uredbe št. 1/2003 in ga je mogoče opredeliti kot dejanje, ki pretrga zastaranje.

(Glej točke 89, 96 in 97.)