Združeni zadevi C-101/07 P in C-110/07 P

Coop de France bétail et viande, prej Fédération nationale de la coopération bétail et viande (FNCBV) in drugi,

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Pritožba — Konkurenca — Trg govejega mesa — Sporazum, ki so ga sklenile nacionalne zveze rejcev in klavcev, o začasni ustavitvi uvoza govejega mesa in določitvi najnižje odkupne cene — Globe — Uredba št. 17 — Člen 15(2) — Upoštevanje prometa podjetij, članov zvez“

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca J. Mazáka, predstavljeni 17. aprila 2008 I ‐ 10197

Sklepni predlogi generalnega pravobranilca J. Mazáka, predstavljeni 16. oktobra 2008 I ‐ 10226

Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 18. decembra 2008 I ‐ 10228

Povzetek sodbe

Če Komisija v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah izrecno omeni, da bo preučila, ali je treba zadevnim podjetjem naložiti globo, in navede glavne dejanske in pravne elemente, ki bi lahko povzročili naložitev globe, kot so domnevna teža in trajanje kršitve ter dejstvo, da je bila kršitev storjena „namerno ali iz malomarnosti“, s tem izpolni svojo obveznost upoštevanja pravice podjetij do izjave. S tem jim daje potrebna izhodišča, da se branijo ne le zoper ugotovitev kršitve, ampak tudi zoper naložitev globe. Vendar bi navedba višine predvidenih glob v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah, vse dokler podjetja ne morejo podati pripomb na očitke proti njim, povzročila, da bi bila odločba Komisije pričakovana, kar ni primerno. (Glej točki 47 in 49.)

Sodišče prve stopnje mora pri ukrepu procesnega vodstva v smislu člena 64 Poslovnika za pravilno presojo dejanskega stanja spora skrbno preučiti vse dokumente, ki mu jih predložijo stranke, in jih upoštevati, vključno s tistimi, ki so bili vloženi v spis po ustnih razpravah. Vendar Sodišču prve stopnje na podlagi obveznosti obrazložitve ni treba zagotoviti razlage, ki bi izčrpno in po vrsti sledila vsem razlogovanjem strank v sporu, ampak je obrazložitev lahko tudi implicitna, če zadevnim osebam omogoča, da se seznanijo z razlogi, zaradi katerih so bili zadevni ukrepi sprejeti, pristojnemu sodišču pa, da razpolaga z dovolj elementi za izvedbo nadzora. (Glej točki 74 in 75.)

Kadar so bili člani podjetniškega združenja dejavno udeleženi pri izvajanju protikonkurenčnega sporazuma, se promet teh članov lahko upošteva pri določanju kazni, tudi če zadevno združenje ne more zavezati svojih članov. Tako upoštevanje je upravičeno v primerih, ko kršitev, ki jo je storilo združenje, zadeva dejavnosti njenih članov in ko združenje neposredno izvaja zadevno protikonkurenčno ravnanje v korist svojih članov in v sodelovanju z njimi, ker združenje nima objektivnih interesov, za katere bi bila značilna samostojnost v razmerju do objektivnih interesov njegovih članov. Kakršna koli drugačna razlaga bi bila v nasprotju s potrebo po zagotavljanju odvračilnega učinka kazni za kršitve pravil Skupnosti o konkurenci. Možnost, ki jo ima Komisija, da storilcem naloži globo v znesku, ki je primeren za zadevne kršitve, bi bila namreč lahko ogrožena, če bi bilo podjetniška združenja, ki imajo zelo majhen promet, združujejo pa veliko podjetij, ne da bi jih lahko uradno zavezala, mogoče uradno kaznovati samo z zelo nizkimi globami, čeprav so lahko kršitve, ki so jih storila, pomembno vplivale na zadevne trge. (Glej točki 97 in 98.)