Zadeva T‑422/10

(objava odlomkov)

Trafilerie Meridionali SpA

proti

Evropski komisiji

„Konkurenca — Omejevalni sporazumi — Evropski trg jekla za prednapenjanje — Določanje kvot in cen, razdelitev trga in izmenjava poslovno občutljivih informacij — Sklep o kršitvi člena 101 PDEU — Enotna, kompleksna in trajajoča kršitev — Sorazmernost — Načelo individualizacije kazni in sankcij — Neomejena pristojnost“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 15. julija 2015

Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Prilagoditev osnovnega zneska – Plačilna sposobnost – Obveznost upoštevanja slabega finančnega stanja zadevnega podjetja – Neobstoj – Dejanska plačilna sposobnost podjetja v posebnih socialnih in ekonomskih okoliščinah – Upoštevanje – Pogoji – Upoštevanje načel sorazmernosti in enakega obravnavanja

Omejevalni sporazumi – Prepoved – Kršitve – Sporazumi in usklajena ravnanja, ki pomenijo enotno kršitev – Pripis odgovornosti podjetju za celotno kršitev kljub njegovi omejeni vlogi – Dopustnost – Upoštevanje pri presoji teže kršitve in pri določitvi zneska globe

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 88 do 90.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 91 do 96.)

Za dokaz sodelovanja podjetja pri omejevalnem sporazumu zadošča, da Komisija dokaže, da je zadevno podjetje sodelovalo na sestankih, na katerih so bili sklenjeni protikonkurenčni sporazumi, ki jim ni očitno nasprotovalo. Če je bilo sodelovanje na teh sestankih ugotovljeno, mora to podjetje predložiti indice, ki lahko dokažejo, da je bilo njegovo sodelovanje na omenjenih sestankih brez kakršnega koli protikonkurenčnega cilja, tako da dokaže, da je konkurentom dalo vedeti, da na teh sestankih sodeluje z drugačnim pristopom od njihovih. V zvezi s tem se lahko zahteva po distanciranju, v primeru udeležbe na sestanku, uporabi le, če Komisija dokaže, da je to podjetje sodelovalno na sestankih, na katerih so bili sklenjeni protikonkurenčni sporazumi, ne da bi to podjetje temu očitno nasprotovalo. Če v primeru podjetja, ki je bilo več let udeleženo v kartelu, v pravno zadostni meri ni dokazano, da se je v obdobju približno devetih mesecev neposredno ali posredno udeleževalo sestankov, tako da preostali udeleženci kartela v tem obdobju niso imeli natančne predstave glede njegovega obnašanja na trgu, Komisija ne more izhajati iz tega, da je to podjetje v tem obdobju sodelovalo pri protikonkurenčnem ravnanju. (Glej točko 97 in točke od 295 do 297.)

Na področju sankcij, naloženih za kršitve konkurenčnega prava v zvezi z omejevalnimi sporazumi, mora Komisija potem, ko dokaže obstoj enotne kršitve in opredeli njene udeležence, zato da naloži globe, preučiti relativno težo udeležbe pri kršitvi vsakega izmed njih. To izhaja zlasti iz Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, ki določajo različno obravnavanje, tako kar zadeva izhodiščni znesek (poseben izhodiščni znesek), kot tudi upoštevanje obteževalnih in olajševalnih okoliščin, ki omogočajo preoblikovanje zneska globe, zlasti v funkciji aktivne ali pasivne vloge zadevnih podjetij pri izvedbi kršitve. V vsakem primeru podjetju nikoli ni mogoče naložiti globe, katere znesek je izračunan na podlagi sodelovanja pri tajnem usklajevanju, za katero odgovornost ni ugotovljena. Prav tako je mogoče podjetje sankcionirati le zaradi dejstev, ki se mu posamično očitajo. Sankcije morajo biti torej individualizirane tako, da se nanašajo na ravnanja in značilnosti zadevnih podjetij. Taka individualizacija sankcije je še toliko bolj potrebna v primerih, ko gre za sestavljeno kršitev, ki jo sestavljajo vsi sporazumi in usklajene prakse med podjetji, katerih poslovni interesi so v zelo dolgem obdobju v navzkrižju in sodelovanje enega od teh podjetij v kartelu pa ima številne posebnosti v primerjavi z značilnostmi glavnih akterjev kartela. Podjetje, katerega odgovornost je ugotovljena v zvezi z več elementi kartela, prispeva k učinkovitosti in teži tega kartela več kot kršitelj, ki je vpleten le v en element istega kartela. V zvezi s tem podjetje, katerega odgovornost je ugotovljena v zvezi z več elementi enega kartela, prispeva več k učinkovitosti in teži tega kartela kot kršitelj, ki je vpleten le v en element istega kartela. Zato prvo podjetje stori hujšo kršitev od drugega. Sodelovanje podjetja zgolj pri notranjem vidiku kršitve omejevalnega sporazuma je kot tako manj resno, kot v primeru podjetja, ki ni bilo udeleženo pri notranjem vidiku, temveč tudi pri zunanjem vidiku. (Glej točke od 99 do 103, 148 in 314.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke 115, 132, 133, 135, 144, 175 in 194.)

Seznam olajševalnih okoliščin iz točke 29 Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 ni izčrpen, na kar jasno kaže dejstvo, da je ta seznam uveden z izrazom „kot so“. (Glej točko 313.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 315 do 329.)

Na področju sankcije, naložene za kršitev konkurenčnega prava v zvezi z omejevalnimi sporazumi, v skladu s točko 29, tretja alinea, Smernic o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003, lahko Komisija na podlagi olajševalnih okoliščin zmanjša osnovni znesek globe, kadar zadevno podjetje dokaže, da je bila kršitev storjena zaradi malomarnosti. V zvezi s tem sodelovanje podjetja ni posledica malomarnosti, ampak je rezultat njegovega namernega delovanja, če to izhaja iz navedb preostalih udeležencev kartela, da se jim je to podjetje želelo pridružiti. Prav tako okoliščine, da gre za majhno družinsko podjetje, da svoje izdelke prodaja na nacionalnem trgu in jih ne izvaža, da ima majhen tržni delež, da nima pravne službe in domnevno nima vedenja glede načel konkurence oziroma glede posebnosti njegove udeležbe pri kartelu niso okoliščine, ki bi dokazovale, da je bilo to, da se je pridružilo, potem pa zapustilo, nato pa na novo pridružilo omejevalnemu sporazumu, bilo namerno. (Glej točke od 335 do 337.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 356 do 365, od 373 do 376, 383 in 392.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 366 do 371.)