2

Člen 6b zakona o davku na dohodek (Einkommensteuergesetz, v nadaljevanju: EStG), v odstavkih od 1 do 4 določa: „(1) Davčni zavezanci, ki odsvojijo: zemljišča, rastlinje, ki raste na zemljišču, s pripadajočim zemljiščem, če je to rastlinje del kmetijskega ali gozdnega gospodarstva, stavbe ali plovila za plovbo po celinskih vodnih poteh, lahko v davčnem letu, v katerem je prišlo do odsvojitve, odbijejo znesek, ki ni višji od kapitalskega dobička, ustvarjenega z odsvojitvijo, od stroškov pridobitve ali proizvodnje sredstev iz drugega stavka, ki so bila pridobljena ali proizvedena v davčnem letu, v katerem je prišlo do odsvojitve ali v predhodnem davčnem letu. Odbitek se dovoli za stroške pridobitve ali proizvodnje 1. zemljišč, če je kapitalski dobiček nastal ob odsvojitvi zemljišč, 2. rastlinja, ki raste na zemljišču, s pripadajočim zemljiščem, če je to rastlinje del kmetijskega ali gozdnega gospodarstva, če je kapitalski dobiček nastal ob odsvojitvi zemljišč ali odsvojitvi rastlinja, ki raste na zemljišču, skupaj s pripadajočim zemljiščem, 3. stavb, če je kapitalski dobiček nastal ob odsvojitvi zemljišč ali odsvojitvi rastlinja, ki raste na zemljišču, skupaj s pripadajočim zemljiščem, ali stavb, ali 4. plovil za plovbo po celinskih vodnih poteh, če je kapitalski dobiček nastal ob odsvojitvi plovil za plovbo po celinskih vodnih poteh. Za pridobitev ali proizvodnjo stavb se šteje tudi njihova razširitev, povečanje ali obnova. V tem primeru se lahko kapitalski dobiček zmanjša le za stroške, nastale z razširitvijo, povečanjem ali obnovo stavb. (2) Za kapitalski dobiček v smislu odstavka 1, prvi stavek, se šteje razlika, po odbitku stroškov odsvojitve, med prodajno ceno in knjigovodsko vrednostjo, ki bi jo lahko ob odsvojitvi pripisali prodanim sredstvom. Knjigovodska vrednost je vrednost, ki jo je treba sredstvom pripisati v skladu s členom 6. (3) Če davčni zavezanec ni uveljavljal odbitka iz odstavka 1, lahko med davčnim letom, med katerim je prišlo do odsvojitve, oblikuje rezervo, tako da zmanjša svoj obdavčljivi dobiček. Davčni zavezanec lahko ob upoštevanju omejitev iz odstavka 1, drugi do četrti stavek, odbije znesek, ki ni višji od te rezerve, od stroškov pridobitve ali proizvodnje sredstev, opisanih v odstavku 1, drugi stavek, ki so bila pridobljena ali proizvedena v naslednjih štirih davčnih letih, v davčnem letom, v katerem so bila pridobljena ali proizvedena. Rok štirih let se podaljša na šest let za nove stavbe, če se je njihova proizvodnja začela pred koncem četrtega davčnega leta po oblikovanju rezerve. Rezervo je treba v višini odbitka prenesti med dobiček. Če po koncu četrtega davčnega leta po oblikovanju rezerve ta še obstaja, jo je treba na ta dan prenesti med dobiček, razen če je mogoče predvideti odbitek stroškov proizvodnje stavb, katerih proizvodnja se je začela v tem trenutku; če rezerva obstaja tudi po koncu šestega davčnega leta po njenem oblikovanju, jo je treba na ta dan prenesti med dobiček. (4) Odstavki od 1 do 3 se uporabljajo ob upoštevanju naslednjih pogojev: 1. davčni zavezanec mora določiti dobiček v skladu s členom 4(1) ali členom 5, 2. odsvojena sredstva morajo biti del osnovnih sredstev stalne poslovne enote, ki je ob odsvojitvi na nacionalnem ozemlju neprekinjeno vsaj šest let, 3. pridobljena ali proizvedena sredstva morajo biti del osnovnih sredstev stalne poslovne enote, ki je na nacionalnem ozemlju, 4. kapitalski dobiček od prodaje ne sme biti izvzet pri izračunu obdavčljivega dobička na nacionalnem ozemlju, in 5. odbitek v smislu odstavka 1 ter oblikovanje rezerve ter njen prenos v dobiček v skladu z odstavkom 3 morajo biti navedeni v računovodskih izkazih. Odbitek v skladu z odstavkoma 1 in 3 ni dovoljen za sredstva kmetijskega ali gozdnega gospodarstva ali sredstva, ki se uporabljajo v okviru samostojne dejavnosti, če kapitalski dobiček izhaja iz odsvojitve sredstev industrijskega ali trgovskega podjetja.“