Zbi rka odločb sodne pr akse  
SODBA SODIŠČA(četrti senat) 
z dne 9. junija 2016 * 
„Predhodno odločanje — Okolje — Odpadki — Pošiljke — Uredba (ES) št. 1013 /2006 — Člen 2, 
točka 35(g)(iii) — Nezakonita pošiljka — Napačne ali neskladne informacije, vpisane v dokument iz 
Priloge VII k tej uredbi — Člen 50(1) — Kazni, ki se uporabijo za kršitve določb navedene uredbe — 
Sorazmernost“ 
V zadevi C-69/15, 
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo 
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče v Budimpe šti, Madžarska) 
z odločbo z dne 2. februarja 2015 , ki je prispela na Sodišče 16. februarja 2015 , v postopku 
Nutrivet D.O.O.E.L. 
proti 
Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség, 
SODIŠČE(četrti senat), 
v sestavi T. von Danwitz, predsednik senata, C. Likurgos (poročevalec), E. Juhász, C. Vajda, sodniki, in 
K. Jürimäe, sodnica,  
generalni pravobranilec: Y. Bot,  
sodni tajnik: A. Calot Escobar,  
na podlagi pisnega postopka,  
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:  
— za madžarsko vlado M. Z. Fehér, G. Koós, in M. Tátrai, agenti,  
— za luksemburško vlado D. Holderer, agentka,  
— za nizozemsko vlado B. Koopman, M. Bulterman in H. Stergiou, agentke,  
— za Evropsko komisijo L. Havas, A. Sipos in D. Loma-Osorio Lerena, agenti,  
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez 
sklepnih predlogov, 
* Jezik postopka: madžarščina. 
SL 
ECLI:EU:C:2016 :425 1 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
izreka naslednjo 
Sodbo 
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 2, točka 35(g)(iii), 18(1)(a) in 50 
Uredbe (ES) št. 1013 /2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov 
(UL L 190, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 255/2013 z dne 20. marca 
2013 (UL L 79, str. 19) (v nadaljevanju: Uredba št. 1013 /2006 ), ter točke 15 Priloge IC k tej uredbi. 
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Nutrivet D.O.O.E.L. in Országos Környezetvédelmi 
és Természetvédelmi Főfelügyelőség (nacionalni inšpektorat za varstvo okolja in narave, v nadaljevanju: 
nacionalni inšpektorat) glede upravnih glob, ki ju je zadnjenavedeni organ naložil zaradi kršitev 
predpisov o pošiljkah odpadkov. 
Pravni okvir 
Pravo Unije 
3 V uvodnih izjavah 1, 7, 15, 21 in 33 Uredbe št. 1013 /2006 je navedeno: 
„(1) Temeljni in poglavitni cilj ter sestavina te uredbe je varovanje okolja, njeni učinki na mednarodno 
trgovino pa so zgolj slučajni. 
[…] 
(7) Pomem bno je, da se nadzorovanje in kontrola pošiljk odpadkov organizirata in urejata na način, ki 
upošteva potrebo po ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja in človekovega zdravja 
ter krepi enotnejšo uporabo te uredbe v vsej Skupnosti. 
[…] 
(15) V primerih pošiljk odpadkov, ki so navedeni v Prilogi III, IIIA ali IIIB in so namenjeni za 
predelavo, je smiselno zagotoviti minimalno stopnjo nadzora in kontrole z zahtevo, da takšne 
pošiljke spremljajo določeni podatki. 
[…] 
(21) V primeru pošiljk odpadkov, ki so namenjeni za predelavo, bi morale države članice zagotoviti, da 
objekti za ravnanje z odpadki, ki jih ureja Direktiva [Sveta] 96/61/ES [z dne 24. septembra 1996 
o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 15 zvezek 3, str. 80), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 (UL L 33, str. 1)], v skladu s svojimi dovoljenji 
uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, kakor jih opredeljuje omenjena direktiva. Države 
članice bi morale biti sposobne zagotoviti, da se odpadki obdelujejo v skladu s pravno 
zavezujočimi standardi za varstvo okolja glede na postopke predelave, določene z zakono dajo 
Skupnosti, in da se, ob upoštevanju člena 7(4) Direktive 2006 /12/ES [Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (UL L 114, str. 9)], odpadki obdelujejo v skladu z načrti za 
ravnanje z odpadki, določenimi v skladu z omenjeno direktivo, da se zagotovi izvajanje pravno 
zavezujočih obveznosti predelave ali recikliranja, kakor so določene z zakono dajo Skupnosti. 
[…] 
ECLI:EU:C:2016 :425 2 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
(33) Treba je sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v skladu z Direktivo 2006 /12/ES in drugo 
zakono dajo Skupnosti o odpadkih med celotnim obdobjem pošiljanja, ter vključno 
z odstranjevanjem ali predelavo v ciljni državi, z odpadki, poslanimi znotraj Skupnosti, in 
odpadki, uvoženimi v Skupnost, ravna tako, da ni ogroženo zdravje ljudi in da se ne uporabljajo 
postopki ali metode, s katerimi bi se lahko škodovalo okolju. […]“ 
4 V skladu s členom 1(1) Uredbe št. 1013 /2006 ta uredba določa postopke in ureditev kontrole pošiljanja 
odpadkov, odvisno od porekla, cilja in poti pošiljke, vrste poslanih odpadkov in vrste obdelave, ki se 
uporablja za odpadke na njihovem cilju. 
5 Člen 2 te uredbe, naslovljen „Opredelitev pojmov“, določa: 
„Za namene te uredbe: 
[…] 
12. je ‚trgovec‘ vsak, ki je odgovoren za nakup in naknadno prodajo odpadkov, vključno s tistimi 
trgovci, ki nimajo odpadkov v fizični posesti in kakor je navedeno v členu 12 Direktive 
2006 /12/ES; 
13. je ‚posrednik‘ vsak, ki ureja odstranjevanje ali predelavo odpadkov v imenu drugih, vključno 
s tistimi posredniki, ki nimajo odpadkov v fizični posesti in kakor je navedeno v členu 12 Direktive 
2006 /12/ES; 
14. ‚prejemnik‘ pomeni osebo ali podjetje v pristojnosti ciljne države, ki se ji/mu pošljejo odpadki za 
predelavo ali odstranjevanje; 
15. ‚prijavitelj‘ pomeni: 
(a) v primeru pošiljke, ki izvira iz države članice, katero koli fizično ali pravno osebo v pristojnosti 
te države članice, ki namerava izvesti pošiljanje odpadkov ali izvedbo predati komu drugemu 
ter ji je naložena dolžnost prijave. Prijavitelj je ena od spodaj navedenih oseb ali organov, 
izbranih v skladu z vrstnim redom, ki je določen v tem seznamu: 
[…] 
(iv) registrirani trgovec, ki ga je pisno pooblastil izvirni povzročitelj, novi povzročitelj ali 
zbiralec z dovoljenjem iz točk (i), (ii) in (iii), da deluje v njegovem imenu kot prijavitelj; 
ali 
(v) registrirani posrednik, ki ga je pisno pooblastil izvirni povzročitelj, novi povzročitelj ali 
zbiralec z dovoljenjem iz točk (i), (ii) in (iii), da deluje v njegovem imenu kot prijavitelj; 
[…] 
22. ‚država odpreme‘ pomeni katero koli državo, iz katere je predvidena odprema pošiljke ali je 
pošiljka odpremljena; 
23. ‚ciljna država‘ pomeni katero koli državo, v katero je predvideno pošiljanje pošiljke ali v katero je 
bila poslana pošiljka odpadkov za odstranjevanje ali predelavo ali za namene nalaganja pred 
odstranjevanjem ali predelavo na območju, ki ni pod nacionalno pristojnostjo nobene države; 
[…] 
35. ‚nezakonita pošiljka‘ pomeni vsako pošiljko odpadkov, opravljeno: 
[…] 
ECLI:EU:C:2016 :425 3 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
(c) s soglasjem, pridobljenim od zadevnih pristojnih organov s ponarejanjem, napačnim 
prikazovanjem ali goljufijo; ali 
[…] 
(g) na način, ki ga v zvezi s pošiljkami odpadkov iz člena 3(2) in (4) označuje:  
[…]  
(iii) izvedba pošiljke na način, ki ni izrecno določen v dokumentu iz Priloge VII.“ 
6 Člen 3 Uredbe št. 1013 /2006 , naslovljen „Splošni postopek“, v odstavku 2 določa: 
„Za pošiljke naslednjih odpadkov, namenjenih za predelavo, veljajo splošne zahteve po informacijah, 
določene v členu 18, če količina odpremljenih odpadkov presega 20 kg: 
(a) odpadki, navedeni v Prilogi III ali III B;  
[…]“  
7 Člen 18 te uredbe, naslovljen „Odpadki, ki jih spremljajo določene informacije“, določa: 
„1. Za odpadke iz člena 3(2) in (4), ki so namenjeni pošiljanju, veljajo naslednje postopkovne zahteve: 
(a) Za lažje sledenje pošiljk takih odpadkov oseba v pristojnosti države odpreme, ki organizira 
pošiljanje, zagotovi, da odpadke spremlja dokument iz Priloge VII. 
(b) Dokument iz Priloge VII podpiše pred začetkom pošiljanja oseba, ki ga organizira, ob prejemu 
zadevnih odpadkov pa ga podpišeta objekt za predelavo ali laboratorij in prejemnik. 
[…] 
3. Za namene inšpekcijskega nadzora, izvrševanja, načrtovanja in statistike lahko države članice  
v skladu z nacionalno zakono dajo zahtevajo informacije iz odstavka 1 o pošiljkah iz tega člena.  
[…]“  
8 Člen 24 navedene uredbe, naslovljen „Prevzem odpadkov nazaj, čeje pošiljka nezakonita“, določa: 
„1. Kadar pristojni organ odkrije pošiljko, za katero meni, da je nezakonita, o tem nemudoma obvesti 
druge zadevne pristojne organe. 
2. Če je za nezakonito pošiljko odgovoren prijavitelj, pristojni organ države odpreme zagotovi, da 
zadevne odpadke: 
(a) prevzame nazaj dejanski prijavitelj; ali, če prijava ni bila predložena, 
(b) prevzame nazaj zakoniti prijavitelj; ali, če je to neizvedljivo, 
(c) prevzame nazaj pristojni organ države odpreme sam ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu; 
ali, če je to neizvedljivo, 
(d) odstrani ali predela na alternativni način v ciljni državi ali državi odpreme pristojni organ države 
odpreme sam ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu ali, če je to neizvedljivo, 
ECLI:EU:C:2016 :425 4 
9 SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
(e) odstrani ali predela na alternativni način v drugi državi pristojni organ države odpreme sam ali 
fizična ali pravna oseba v njegovem imenu, če se s tem strinjajo vsi zadevni pristojni organi. 
[…] 
3. Če je za nezakonito pošiljko odgovoren prejemnik, pristojni organ ciljne države zagotovi, da zadevne 
odpadke odstrani ali predela na okolju varen način: 
(a) prejemnik; ali, če je to neizvedljivo, 
(b) pristojni organ sam ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu.  
[…]  
9. V primeru nezakonite pošiljke, kot je opredeljena v točki 35(g) člena 2, veljajo za osebo, ki 
organizira pošiljanje, enake obveznosti, ki so določene v tem členu, kot za prijavitelja. 
[…]“ 
Člen 42 te uredbe, naslovljen „Postopkovne zahteve za uvoz iz držav pogodbenic Baselske konvencije [o 
nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja, podpisane 22. marca 
1989 , ki je bila v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 93/98/EGS z dne 
1. februarja 1993 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 18, str. 301)] ali drugih območij 
v kriznih ali vojnih razmerah“, določa: 
„1. Kadar se odpadki izvažajo iz Skupnosti in so namenjeni odstranjevanju v državah članicah EFTE, ki 
so pogodbenice Baselske konvencije, se smiselno uporabljajo določbe naslova II s prilagoditvami in 
dodatki iz odstavkov 2 in 3. 
[…] 
4. Pošiljanje se lahko začne, samo če je: 
(a) prijavitelj prejel pisno soglasje pristojnih organov države odpreme, ciljne države in, če je ustrezno, 
tranzitne države, in če so izpolnjeni postavljeni pogoji; 
(b) sklenjena pogodba med prijaviteljem in prejemnikom in učinkuje, kakor se zahteva v drugem 
pododstavku člena 4, točka 4, in členu 5; 
(c) vzpostavljena pravno zavezujoča finančna garancija ali enakovredno zavarovanje in učinkuje, kakor 
se zahteva v drugem pododstavku člena 4, točka 5, in členu 6; in 
(d) zagotovljeno okolju varno ravnanje, kakor se zahteva v členu 49.  
[…]“  
ECLI:EU:C:2016 :425 5 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
10 Člen 45 Uredbe št. 1013 /2006 , naslovljen „Postopkovne zahteve za uvoz iz držav, za katere se ne 
uporablja Sklep [Sveta OECD C(2001 ) 107 final o spremem bah Sklepa OECD C(92) 39 final 
o nadzoru prehoda odpadkov za predelavo preko meja], držav pogodbenic Baselske konvencije ali 
drugih območij v kriznih ali vojnih razmerah“, določa: 
„Kadar se odpadki namenjeni predelavi uvažajo v Skupnost: 
(a) iz države, za katero se ne uporablja Sklep [Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj 
(OECD)]; […] 
[…] 
se smiselno uporabljajo določbe člena 42.“ 
11 Člen 49 te uredbe, naslovljen „Okolju varno ravnanje“, v odstavku 1 določa: 
„Povzročitelj odpadkov, prijavitelj in druga podjetja, vključena v pošiljanje odpadkov in/ali njihove 
predelave ali odstranjevanja, sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se z odpadki, ki jih 
pošiljajo, ravna brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju varen način med celotnim obdobjem 
pošiljanja in med njihovo predelavo in odstranjevanjem. Zlasti ko pošiljanje poteka v Skupnosti, se 
upoštevajo zahteve člena 4 Direktive 2006 /12/ES in druge zakono daje Skupnosti o odpadkih.“ 
12 Člen 50 navedene uredbe, naslovljen „Izvrševanje v državah članicah“, določa: 
„1. Države članice določijo pravila za kazni, ki se uporabijo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo 
vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se izvršujejo. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, 
sorazmerne in odvračilne. […] 
[…] 
4. Pregledi pošiljk vključujejo pregled dokumentacije, potrditev istovetnosti in, kadar je to primerno, 
fizično kontrolo odpadkov. 
[…]“ 
13 Vtočki 15 Priloge IC k tej uredbi, naslovljene „Posebna navodila za izpolnjevanje prijavnega in 
transportnega dokumenta“, je navedeno: 
„Normalno je prejemnik objekt za odstranjevanje ali predelavo, naveden v polju 10. V nekaterih 
primerih pa je prejemnik lahko druga oseba, na primer trgovec, posrednik ali pravna oseba, kot je 
sedež ali poštni naslov objekta za odstranjevanje ali predelavo iz polja 10, ki dejansko prejme odpadke. 
Da bi imel trgovec, posrednik ali pravna oseba vlogo prejemnika, mora biti v sodni pristojnosti ciljne 
države in imeti v posesti ali imeti kakšno drugo obliko pravnega nadzora nad odpadki v trenutku, ko 
pošiljka prispe v ciljno državo. V takih primerih se v polju 2 navedejo informacije v zvezi s trgovcem, 
posrednikom ali pravno osebo.“ 
14 V Prilogi III k Uredbi št. 1013 /2006 je naveden „seznam odpadkov, za katere velja splošna zahteva po 
informacijah, določena v členu 18“, poimenovan „Seznam ‚zelenih‘ odpadkov“ (v nadaljevanju: zeleni 
seznam). 
ECLI:EU:C:2016 :425 6 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
15 Priloga VII k Uredbi št. 1013 /2006 , naslovljena „Podatki, ki spremljajo pošiljke odpadkov, kot je 
navedeno v členu 3(2) in (4)“, vsebuje dokument iz člena 18(1) te uredbe (v nadaljevanju: spremni 
dokument). Ta priloga VII je taka: 
Madžarsko pravo 
16 Člen 19(1) hulladékról szóló 2012 . évi CLXXX V. törvény (zakon št. CLXXX V iz leta 2012 o odpadkih, 
Magyar Közlöny 2012 /160., v nadaljevanju: zakon o odpadkih) določa: 
„Odpadki se lahko uvozijo na madžarsko ozemlje v skladu z določbami Uredbe [št. 1013 /2006 ] in 
uredbe vlade o prehodu odpadkov preko meja.“ 
ECLI:EU:C:2016 :425 7 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
17 Člen 86(1) tega zakona določa: 
„Vsem fizičnim ali pravnim osebam, samostojnim podjetnikom ali organizacijam brez pravne osebnosti, 
ki: 
(a) kršijo določbe predpisov, pravnih aktov Evropske unije, ki se uporabljajo neposredno, ali upravnih 
odločb s področja ravnanja z odpadki, 
(b) opravljajo dejavnost ravnanja z odpadki, za katero je treba pridobiti soglasje ali odobritev organa in 
opraviti registracijo ali prijavo pri tem organu, brez takega soglasja, odobritve, registracije ali 
prijave oziroma neskladno z njimi oziroma 
(c) organa za varstvo okolja ne obvestijo oziroma ne obvestijo primerno o proizvodnji ali nastajanju 
stranskih proizvodov ali uporabljajo, distribuirajo ali skladiščijo odpadke kot proizvode ali stranske 
proizvode, 
lahko organ za varstvo okolja v skladu z uredbo vlade, s katero se določijo podrobna pravila o globah 
na področju ravnanja z odpadki, naloži globo na področju ravnanja z odpadki.“ 
18 Člen 1 hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról 
szóló 271/2001 . Kormányrendelet (uredba vlade št. 271/2001 o višini glob na področju ravnanja 
z odpadki ter načinu njihove naložitve in določitve) z dne 21. decembra 2001 (Magyar Közlöny 
2012 /150., v nadaljevanju: uredba vlade) določa: 
„1. Znesek globe se v skladu z določbami priloge in brez poseganja v določbe členov 2, od (4) do (8), 
in 3(4) te uredbe določi tako, da se osnovni zneski globe, določeni s to uredbo, pomnožijo 
s koeficienti sorazmernosti, ki spremenijo te osnovne zneske globe. 
[…] 
3. Najvišji osnovni znesek globe na področju ravnanja z odpadki (v nadaljevanju: osnovni znesek) je: 
[…] 
(f) v primeru nezakonite čezmejne pošiljke nenevarnih odpadkov dvesto tisoč [madžarskih] forintov 
[HUF]. 
[…] 
5. Osnovni znesek se lahko določiv višini od 25 % do 100 % zneskov, določenih na podlagi 
odstavkov 3 in 4 tega člena in člena 2(3), razen primerov iz odstavka 3(e) tega člena, čeje kršitelj 
odpravil posledice kršitve in s kršitvijo prenehal, preden je bila sprejeta odločba o naložitvi globe.“ 
19 Člen 3 te uredbe vlade določa: 
„1. Za določitev zneska globe se najprej določi osnovni znesek globe. 
[…] 
4. V primeru nezakonite čezmejne pošiljke odpadkov (uvoz, izvoz ali tranzit čez nacionalno ozemlje) se 
znesek globe, ki jo je treba plačati, izračuna tako, da se osnovni znesek, določen v skladu 
s členom 1(3)(f) ali (g) te uredbe, pomnožistežo odpadkov. Četeže odpadkov ni mogoče natančno 
ugotoviti, se upošteva povprečna vrednost znotraj razpona teže, izraženega v tonah, ki se določi 
z oceno.“ 
ECLI:EU:C:2016 :425 8 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje 
20 Iz predložitvene odločbe je razvidno, da je bilo med pregledoma, ki so ju 15. in 18. oktobra 2013 
madžarski organi opravili na dveh tovornjakih, registriranih v Nekdanji jugoslovanski republiki 
Makedoniji, ki sta nameravala vstopiti na madžarsko ozemlje, ugotovljeno, da ta tovornjaka prevažata 
23,2 tone oziroma 21,8 tone odpadnega papirja, ki spada na zeleni seznam. Obe pošiljki je spremljal 
spremni dokument in mednarodni tovorni list. 
21 Glede prve pošiljke je bilo na spremnem dokumentu v polju 1 navedeno, da pošiljanje organizira 
družba Nutrivet, v poljih 2 in 7 pa, da je družba Hamburger Recycling Group GmbH iz Wiener 
Neudorfa (Avstrija) hkrati uvoznik/prejemnik in objekt za predelavo, medtem ko je bilo 
v mednarodnem tovornem listu navedeno, da je treba to pošiljko dostaviti na sedež družbe 
Hamburger Hungária Kft., ki je družba madžarskega prava, ustanovljena v Dunaújvárosu (Madžarska). 
22 Glede druge pošiljke je bilo na spremnem dokumentu v polju 1 navedeno, da pošiljanje organizira 
družba Nutrivet, v polju 2, da je družba Hamburger Recycling Group uvoznik/prejemnik, v polju 7 pa, 
da je družba Hamburger Hungária objekt za predelavo, medtem ko je bilo v mednarodnem tovornem 
listu in drugih dokumentih, predloženih madžarskim organom, navedeno, da je treba tudi to pošiljko 
dostaviti na sedež zadnjenavedene družbe. 
23 V polju 11, ki se nanašana „zadevne države“, so v obeh spremnih dokumentih navedene Nekdanja 
jugoslovanska republika Makedonija, Srbija in Madžarska. 
24 Nacionalni inšpektorat je ugotovil, da spremni dokument za obe pošiljki odpadkov ni bil v skladu 
z določbami Uredbe št. 1013 /2006 , ker se vsebina njegovih polj 2 in 7 ni ujemala z vsebino polja 11 in 
ker ni bilo mogoče z gotovostjo ugotoviti končnega cilja teh pošiljk. Družba Nutrivet je v postopku, ki 
je bil sprožen proti njej, s tem nacionalnim inšpektoratom sodelovala, pri čemer mu je med drugim 
18. in 25. oktobra 2013 predložila nov popravljen spremni dokument za vsako od teh pošiljk in druge 
dokumente, ki naj bi potrjevali informacije, navedene v tem popravljenem dokumentu. Iz teh 
dokumentov je bilo jasno razvidno, da je bila prejemnica in končni cilj pošiljke v obeh primerih 
družba Hamburger Hungária. 
25 Nacionalni inšpektorat je z odločbama z dne 30. oktobra 2013 v skladu z zakono m o odpadkih družbi 
Nutrivet naložil plačilo glob zaradi kršitve obveznosti na področju ravnanja z odpadki in ji naložil 
plačilo stroškov postopka. Glede prve pošiljke sta bila zneska globe in stroškov postopka določena 
na 1.160.000 HUF (približno 3738 EUR) in 124.942 HUF (približno 402 EUR). Glede druge pošiljke so 
globa in stroški postopka znašali 1.090.000 HUF (približno 3.513 EUR) in 182.250 HUF (približno 
587 EUR). Ta inšpektorat je svoji odločbi obrazložil s tem, da sta bili zadevni pošiljki glede na 
ugotovitve iz upravnega postopka nezakoniti v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 . 
Za določitev zneska teh glob je navedeni inšpektorat v skladu z uredbo vlade določil osnovni znesek 
glede na vrsto zadevnih odpadkov (200.000 HUF, kar je približno 3205 EUR), ki ga je zmanjšal po 
najvišji mogoči75-odstotni stopnji, da bi upošteval sodelovanje družbe Nutrivet. Tako dobljeni znesek 
(50.000 HUF) je nato pomnožil s težopošiljke odpadkov. 
26 Družba Nutrivet v tožbi, ki jo je vložila pri Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in 
delovno sodišče v Budimpe šti, Madžarska), med drugim predlaga razveljavitev navedenih odločb. Trdi, 
da se izraz „na način, ki ni izrecno določen v dokumentu iz Priloge VII“ iz člena 2, točka 35(g)(iii), 
Uredbe št. 1013 /2006 nanaša na položaj, v katerem se prikrije ali ne navede informacija, ki je 
pomem bna z vidika varstva okolja, ne pa na položaj, v katerem spremni dokument vsebuje napačne 
informacije, vendar so iz drugih dokumentov, ki so na voljo, jasno razvidne pravilne informacije. 
Zatrjuje še, da te določbe ni mogoče razlagati široko, saj bi se sicer za nezakonito štela vsaka pošiljka, 
za katero je bil spremni dokument napačno izpolnjen, in da bi bilo treba razlikovati med primeri, 
v katerih je napaka storjena namerno, za zavajanje kontrolnega organa, in primeri, v katerih je napaka 
posledica zgolj nespoštovanja administrativne obveznosti. 
ECLI:EU:C:2016 :425 9 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
27 Nacionalni inšpektorat predlaga zavrnitev tožbe. Zatrjuje, da bi moral vsako od zadevnih pošiljk 
spremljati spremni list, izpolnjen v skladu z zahtevami iz člena 18 in Priloge VII k Uredbi 
št. 1013 /2006 . Priznava, da se lahko „uvoznik/prejemnik“, čigar ime mora biti navedeno v polju 2 tega 
dokumenta, in „objekt za predelavo“, katerega ime mora biti navedeno v polju 7 tega dokumenta, 
razlikujeta, vendar trdi, da mora biti v takem primeru v skladu s točko 15 Priloge IC k tej uredbi 
trgovec ali posrednik v sodni pristojnosti ciljne države. 
28 Nacionalni inšpektorat je na podlagi vprašanja predložitvenega sodišča izrecno priznal, da je bil 
seznanjen s potjo odpadkov, čeprav sta bila spremna dokumenta napačno izpolnjena. Prav tako je 
potrdil, da ni izvedel postopka iz člena 24 Uredbe št. 1013 /2006 , da ni pozval k ukrepanju zadevnih 
pristojnih organov in da ni odredil vrnitve pošiljk odpadkov, ki ju je štel za nezakoniti. 
29 V teh okoliščinah je Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče 
v Budimpe šti) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: 
„1. Ali je treba šteti, da se pošiljka odpadkov izvede ‚na način, ki ni izrecno določen v dokumentu iz 
Priloge VII‘ v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 , kadar tisti, ki pripravi pošiljko, 
polja 2 (‚Uvoznik/Prejemnik‘), 7 (‚Objekt za predelavo‘)in11(‚Zadevne države‘) v dokumentu iz 
Priloge VII k navedeni uredbi izpolni tako, da obstaja neskladje med navedenimi informacijami, 
čeprav so te informacije jasno navedene v mednarodnem tovornem listu (in drugih razpoložljivih 
dokumentih)? 
2. Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali se lahko globa, ki je bila naložena iz tega razloga in 
katere znesek je enak znesku globe, ki se naloži tistemu, ki krši obveznost izpolnitve dokumenta iz 
Priloge VII k Uredbi št. 1013 /2006 , šteje za sorazmerno? 
3. Alijezato,dase pošiljka odpadkov šteje za nezakonito v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe 
št. 1013 /2006 , potrebno, da tisti, ki izpolni dokument iz Priloge VII k navedeni uredbi, organ 
namenoma zavede? 
4. Alijezato,dase pošiljka odpadkov, ki se izvede ‚na način, ki ni izrecno določen v dokumentu iz 
Priloge VII‘, v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 , šteje za nezakonito, 
pomem bno, da so informacije ali podatki, ki niso podani natančno, upoštevni z vidika varstva 
okolja? Če je odgovor pritrdilen, katere informacije ali podatke v dokumentu iz Priloge VII k tej 
uredbi je treba šteti za upoštevne z vidika varstva okolja? 
5. Ali se lahko šteje, da se pošiljka odpadkov izvede ‚na način, ki ni izrecno določen v dokumentu iz 
Priloge VII‘, v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 , kadar organ ne izvede 
postopka iz člena 24 navedene uredbe, ne pozove zadevnih organov k ukrepanju in ne odredi, naj se 
odpadki, ki so bili poslani nezakonito, prevzamejo nazaj? 
6. Kako je treba razumeti in obravnavati pristojnost v smislu člena 18(1)(a) Uredbe št. 1013 /2006 ? 
7. Kako je treba razlagati določbo iz točke 15 v Prilogi IC k Uredbi št. 1013 /2006 , v skladu s katero 
mora biti trgovec ali posrednik v sodni pristojnosti ciljne države, da bi lahko imel vlogo 
prejemnika?“ 
Uvodne ugotovitve 
30 Najprej je treba ugotoviti, kot je razvidno iz predložitvene odločbe, da se zdi, da so bili odpadki iz 
postopka v glavni stvari uvoženi iz tretje države, in sicer Nekdanje jugoslovanske republike 
Makedonije. Z vprašanji za predhodno odločanje predložitvenega sodišča se predpostavlja, da se 
določbe členov 42 in 45 Uredbe št. 1013 /2006 v obravnavani zadevi ne uporabljajo. 
ECLI:EU:C:2016 :425 10 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
Vprašanja za predhodno odločanje 
Prvo, tretje, četrto in peto vprašanje 
31 Predložitveno sodišče s prvim, tretjim, četrtim in petim vprašanjem, ki jih je treba obravnavati skupaj, 
v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 razlagati tako, da je treba 
pošiljko odpadkov, kakršni so ti iz Priloge III k tej uredbi, ki so namenjeni predelavi, šteti za nezakonito 
v smislu te določbe, če spremni dokument, ki se nanašanatopošiljko, vsebuje napačne ali neskladne 
informacije o uvozniku/prejemniku, objektu za predelavo in zadevnih državah, in ali na to 
nezakonitost vpliva pravilna navedba teh informacij v drugih dokumentih, ki so bili dani na voljo 
pristojnim organom, namerno zavajanje teh organov, upoštevnost navedenih informacij z vidika 
varstva okolja in izvajanje postopkov iz člena 24 navedene uredbe s strani navedenih organov. 
32 V zvezi s tem je treba najprej ugotoviti, da je v uvodni izjavi 1 Uredbe št. 1013 /2006 navedeno, da je 
cilj te uredbe varovanje okolja. Poleg tega je v skladu z uvodno izjavo 7 navedene uredbe pomem bno, 
da se nadzorovanje in kontrola pošiljk odpadkov organizirata in urejata na način, ki upošteva potrebo 
po ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja in človekovega zdravja. 
33 V primerih pošiljk odpadkov, ki so navedeni na zelenem seznamu in so namenjeni za predelavo, kot so 
ti iz postopka v glavni stvari, je v uvodni izjavi 15 navedene uredbe navedeno, da je smiselno zagotoviti 
minimalno stopnjo nadzora in kontrole z zahtevo, da takšne pošiljke spremljajo določeni podatki. 
34 Tako je za lažje sledenje pošiljkam takih odpadkov v členu 18 Uredbe št. 1013 /2006 določena 
obveznost osebe v pristojnosti države odpreme, ki organizira pošiljanje, da zagotovi, da odpadke 
spremlja spremni dokument, ki ga lahko pristojni nacionalni organi zahtevajo za namene inšpekcije, 
nadzora izvajanja te uredbe, načrtovanja ali v statistične namene (glej v tem smislu sodbo z dne 
12. decembra 2013 , Ragn-Sells, C-292/12, EU:C:2013 :820, točka 65). Ker je ta dokument edini vir 
podrobnih informacij o pošiljki odpadkov, ki ga ta uredba določa, da bi bilo pristojnim organom 
zadevnih držav omogočeno izpolnjevanje naloge nadzora in kontrole, ki jo imajo na podlagi te uredbe, 
ga mora organizator take pošiljke ustrezno izpolniti. 
35 V zvezi s tem je treba navesti, da informacije, ki jih mora obvezno vsebovati spremni list, kar zadeva 
uvoznika/prejemnika, objekt za predelavo in zadevne države, zagotavljajo ustrezno sledenje pošiljkam. 
Te informacije namreč niso le upoštevne z vidika varstva okolja, temve č so potrebne tudi za pravilno 
opravljanje naloge nadzora in kontrole za ohranjanje, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja in 
človekovega zdravja. 
36 Iz tega sledi, da če bi spremni dokument vseboval tovrstno informacijo, ki je napačna ali neskladna, ne 
bi bilo mogoče zagotoviti navedenih nalog nadzora in kontrole v skladu z Uredbo št. 1013 /2006 , saj 
pristojni organi zaradi pomanjkljive obveščenosti o načinu izvedbe zadevne pošiljke ne bi mogli 
zagotoviti ustreznega sledenja tej pošiljki, da bi se preprečila škoda za okolje in dejavnosti, ki so 
škodljive za človekovo zdravje. 
37 V obravnavanem primeru je iz predložitvene odločbe po eni strani razvidno, da v polju 2 zadevnih 
spremnih dokumentov ni bila navedena družba, ki sta ji bili pošiljki odpadkov iz postopka v glavni 
stvari dejansko namenjeni, in sicer družba Hamburger Hungária s sedežem v Dunaújvárosu, temve č 
druga družba s sedežem v drugi državi članici, in sicer družba Hamburger Recycling Group iz Wiener 
Neudorfa. Po drugi strani je bila zadnjenavedena družba v polju 7 enega od teh dokumentov navedena 
kot obrat za predelavo, čeprav ni v ciljni državi, ki je bila navedena v polju 11 tega dokumenta, in sicer 
Madžarski. 
ECLI:EU:C:2016 :425 11 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
38 Glede na te napake in neskladja je očitno, da spremna dokumenta iz postopka v glavni stvari kot taka 
nista omogočala sledenja pošiljkam odpadkov iz postopka v glavni stvari. Zato je treba ti pošiljki 
odpadkov šteti za nezakoniti v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 . 
39 Zato je treba ugotoviti, da je treba pošiljko odpadkov, kakršni so ti iz Priloge III k tej uredbi, ki so 
namenjeni predelavi, šteti za nezakonito v smislu člena 2, točka 35(g)(iii), navedene uredbe, če 
spremni dokument vsebuje napačne ali neskladne informacije – kakršne vsebujeta spremna 
dokumenta iz postopka v glavni stvari – o uvozniku/prejemniku, objektu za predelavo in zadevnih 
državah. 
40 Na to ugotovitev ne vpliva okoliščina, da so te informacije, za katere se zahteva navedba v spremnem 
dokumentu, pravilno navedene v drugih dokumentih, ki so bili dani na voljo pristojnim organom. Prav 
tako na to ne vplivata neobstoj namernosti in neizvajanje postopkov iz člena 24 navedene uredbe. 
41 Treba je namreč poudariti, da člen 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 ne vsebuje nobenega od teh 
treh elementov. 
42 Natančneje, kar zadeva, prvič, obstoj informacij, za katere se zahteva navedba v spremnem dokumentu, 
v drugih dokumentih, je treba ugotoviti, da morajo biti iz tega spremnega dokumenta razvidni 
podrobni podatki o pošiljki odpadkov, da se dosežeta cilja nadzora in kontrole pošiljk, ki jima sledi ta 
uredba. Ta dokument je tako določen s posebno ureditvijo in je namenjen uresničevanju ciljev, ki so 
lastni zakono daji v zvezi s pošiljkami odpadkov, medtem ko drugi dokumenti, kakršen je mednarodni 
tovorni list ali trgovski račun, nimajo takega namena. 
43 Poleg tega je iz člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 razvidno, da mora biti način izvedbe 
zadevne pošiljke odpadkov izrecno določen v spremnem dokumentu, in ne drugje. Ta obveznost je 
namenjena olajšanju sledenja tej pošiljki v skladu s členom 18(1)(a) te uredbe in zagotavljanju 
učinkovite kontrole, ki omogoča takojšnjo presojo potrebe po izvedbi fizičnega pregleda zadevnih 
odpadkov. Učinkovitost pregledov odpadkov med njihovim prevozom ali ob njihovem prispetju na cilj 
je namreč izboljšana, ker se organi v državi tranzita ali v ciljni državi ob vpogledu v dokument, ki 
spremlja odpadke, takoj seznanijo z zahtevanimi podatki, ne da bi jim bilo treba opraviti dodatna 
preverjanja, ki so nujno dolgotrajna in draga, saj zahtevajo zaustavitev zadevne pošiljke. 
44 Kar zadeva, drugič, vprašanje, ali je treba pri presoji, ali je pošiljka odpadkov nezakonita v smislu 
člena 2, točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 , upoštevati namen zavajanja pristojnih organov, je treba 
poudariti, da v besedilu te določbe ni določeno, da bi morale biti napake ali neskladnost podatkov, ki 
jih je treba navesti v spremnem dokumentu iz Priloge VII k navedeni uredbi, posledica goljufivega 
ravnanja. 
45 Poleg tega, ne glede na to, ali je napaka storjena namerno ali ne, vsekakor – če povzroči neskladnost – 
kontrolne organe zadevnih držav članic prisili, da opravijo dodatna preverjanja, kar onemogoča 
takojšnjo kontrolo pošiljke samo na podlagi Priloge VII k Uredbi št. 1013 /2006 , zato je treba obe vrsti 
napak, vsaj v fazi ugotavljanja kršitve, obravnavati enako. 
46 Kar zadeva, tretjič, neizvajanje postopkov iz člena 24 Uredbe št. 1013 /2006 , je treba ugotoviti, da ne ta 
člen ne katera druga določba te uredbe ne povezuje teh postopkov in opredelitve nezakonite pošiljke. 
Nasprotno, ker se ta člen v skladu s svojim besedilom nanaša samo na odpadke, ki so predmet 
nezakonite pošiljke, neizvajanje navedenih postopkov ne more vplivati na opredelitev zadevne pošiljke 
kot nezakonite v smislu člena 2, točka 35, te uredbe. 
47 Glede na zgoraj navedeno je treba na prvo, tretje, četrto in peto vprašanje odgovoriti, da je treba člen 2, 
točka 35(g)(iii), Uredbe št. 1013 /2006 razlagati tako, da je treba pošiljko odpadkov, kakršni so ti iz 
Priloge III k navedeni uredbi, ki so namenjeni predelavi, šteti za nezakonito v smislu te določbe, če 
spremni dokument, ki se nanašanatopošiljko, vsebuje napačne ali neskladne informacije 
ECLI:EU:C:2016 :425 12 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
o uvozniku/prejemniku, objektu za predelavo in zadevnih državah, kakršne vsebujeta spremna 
dokumenta iz postopka v glavni stvari, ne glede na to, ali so bile te informacije pravilno navedene 
v drugih dokumentih, ki so bili dani na voljo pristojnim organom, ali je šlo za namerno zavajanje teh 
organov in ali so navedeni organi izvedli postopke iz člena 24 te uredbe. 
Drugo vprašanje 
48 Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 50(1) Uredbe 
št. 1013 /2006 , v skladu s katerim morajo biti kazni, ki jih države članice uporabljajo zaradi kršitev 
določb te uredbe, med drugim sorazmerne, razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakono daji, 
kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki za primer, da spremni dokument vsebuje napačne ali 
neskladne informacije, določa naložitev globe, katere osnovni znesek ustreza znesku globe, ki se naloži 
v primeru kršitve obveznosti izpolnitve tega dokumenta. 
49 V zvezi s tem je treba navesti, da člen 50(1) Uredbe št. 1013 /2006 od držav članic zahteva, da določijo 
„pravila za kazni, ki se uporabijo za kršitve določb te uredbe […]“ in podrobneje določa, da morajo biti 
„[p]redvidene kazni […]učinkovite, sorazmerne in odvračilne“. Treba je ugotoviti, da navedena uredba 
ne vsebuje podrobnejših pravil v zvezi z določitvijo teh nacionalnih kazni in posebej ne uvaja nobenega 
merila za presojo njihove sorazmernosti. 
50 V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodiščapasodržave članice, kadar ne obstaja usklajena zakono daja 
Unije glede sankcij, ki veljajo pri nespoštovanju pogojev, določenih s sistemom, uvedenim s to 
zakono dajo, pristojne izbrati sankcijo, ki se jim zdi primerna. Vendar morajo to pristojnost izvajati 
v skladu s pravom Unije in z njegovimi temeljnimi načeli, torej tudi v skladu z načelom sorazmernosti 
(sodba z dne 9. februarja 2012 , Urbán, C-210/10, EU:C:2012 :64, točka 23 in navedena sodna praksa). 
51 V zvezi s tem je treba spomniti, da je treba pri presoji, ali je neka sankcija v skladu z načelom 
sorazmernosti, med drugim upoštevati naravo in težokršitve, za katero je sankcija predpisana, in 
podrobna pravila za določitev njenega zneska (sodba z dne 20. junija 2013 , Rodopi-M 91, C-259/12, 
EU:C:2013 :414, točka 38 in navedena sodna praksa). Države članice morajo načelo sorazmernosti 
spoštovati tudi pri presoji elementov, ki se upoštevajo pri določitvi globe (sodba z dne 9. februarja 
2012 , Urbán, C-210/10, EU:C:2012 :64, točka 54). 
52 Vendar mora v končni fazi nacionalno sodišče ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin 
zadeve, ki mu je predložena, presoditi, ali znesek sankcije presega to, kar je nujno za uresničitev ciljev 
zadevne zakono daje. Za konkretno uporabo tega načela sorazmernosti je namreč pristojno 
predložitveno sodišče, ki mora preveriti, ali so nacionalni ukrepi v skladu s pravom Unije, Sodišče pa 
je pristojno le, da predložitvenemu sodišču posreduje vse ustrezne elemente razlage prava Unije, ki 
mu lahko omogočijo, da presodi o tej skladnosti (glej v tem smislu sodbo z dne 29. julija 2010 , 
Profaktor Kulesza, Frankowski, Jóźwiak, Orłowski, C-188/09, EU:C:2010 :454, točka 30 in navedena 
sodna praksa). 
53 Glede sankcij, ki se uporabijo v primeru kršitve določb Uredbe št. 1013 /2006 , katere cilj je zagotoviti 
visoko raven varovanja okolja in zdravja ljudi, je Sodišče v sodbi z dne 26. novembra 2015 , Total 
Waste Recycling (C-487/14, EU:C:2015 :780, točka 55), odločilo, da mora nacionalno sodišče v okviru 
preizkusa sorazmernosti take sankcije upoštevati zlasti tveganja, ki jih lahko povzroči taka kršitev na 
področju varovanja okolja in zdravja ljudi. 
54 V obravnavanem primeru so napačne in neskladne informacije, ki sta jih vsebovala spremna lista iz 
postopka v glavni stvari – kot je razvidno iz točke 38 te sodbe – pomenile kršitev določb Uredbe 
št. 1013 /2006 . Za tako kršitev je torej načeloma mogoče določiti sankcijo, enako tisti, ki je določena za 
primer kršitve obveznosti izpolnitve spremnega dokumenta. 
ECLI:EU:C:2016 :425 13 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
55 Vendar se v skladu s sodno prakso Sodišča naložitev globe – s katero se sankcionira pošiljanje 
odpadkov, za katero spremni dokument vsebuje napačne ali neskladne informacije – katere znesek je 
enak znesku globe, ki se uporabi v primeru kršitve obveznosti izpolnitve tega dokumenta, šteje za 
sorazmerno, če je iz okoliščin storjene kršitve mogoče sklepati, da gre za enako hudi kršitvi z vidika 
tveganja, ki ga povzročata za varstvo okolja in zdravja ljudi, kar mora presoditi predložitveno sodišče 
(glej v tem smislu sodbo z dne 26. novembra 2015 , Total Waste Recycling, C-487/14, EU:C:2015 :780, 
točki 54 in 56). 
56 Glede na zgornje ugotovitve je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 50(1) Uredbe 
št. 1013 /2006 , v skladu s katerim morajo biti kazni, ki jih države članice uporabljajo zaradi kršitev 
določb navedene uredbe, sorazmerne, razlagati tako, da se za pošiljko odpadkov, za katero spremni 
dokument iz Priloge VII k tej uredbi vsebuje napačne ali neskladne informacije, načeloma lahko naloži 
globa, katere znesek ustreza znesku globe, ki se uporabi v primeru kršitve obveznosti izpolnitve tega 
dokumenta. Predložitveno sodišče mora pri nadzoru sorazmernosti take kazni posebej upoštevati 
tveganja, ki jih lahko ta kršitev povzroči na področju varstva okolja in zdravja ljudi. 
Šesto in sedmo vprašanje 
57 Predložitveno sodiščes šestim in sedmim vprašanjem, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu 
sprašuje, kako je treba razlagati pojem „oseba v pristojnosti države odpreme“ iz člena 18(1)(a) Uredbe 
št. 1013 /2006 in izraz „biti v sodni pristojnosti ciljne države“ iz točke 15 Priloge IC k tej uredbi. 
58 V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča postopek, uveden 
s členom 267 PDEU, instrument sodelovanja med Sodiščem in nacionalnimi sodišči, s katerim prvo 
zagotavlja drugim razlago prava Unije, ki jo potrebujejo za rešitev obravnavanega spora (sodbi z dne 
13. marca 2014 , FIRIN, C-107/13, EU:C:2014 :151, točka 29, in z dne 6. oktobra 2015 , Capoda 
Import-Export, C-354/14, EU:C:2015 :658, točka 23). 
59 V okviru tega sodelovanja velja domneva upoštevnosti vprašanj o pravu Unije. V teh okoliščinah lahko 
Sodišče predlog nacionalnega sodišča zavrne samo, čejeočitno, da zahtevana razlaga prava Unije ni 
nikakor povezana z dejanskim stanjem ali predmetom spora o glavni stvari, če je vprašanje hipotetično 
ali če Sodišče nima na voljo potrebnih dejanskih in pravnih elementov, da bi lahko na zastavljena 
vprašanja koristno odgovorilo (sodbi z dne 13. marca 2014 , FIRIN, C-107/13, EU:C:2014 :151, točka 30, 
in z dne 5. marca 2015 , Banco Privado Português in Massa Insolvente do Banco Privado Português, 
C-667/13, EU:C:2015 :151, točka 36). 
60 V obravnavanem primeru je treba ugotoviti, da predložitveno sodišče v predlogu za sprejetje 
predhodne odločbe ni navedlo, zakaj bi bili šesto in sedmo vprašanje potrebni za razrešitev spora 
o glavni stvari, in ni navedlo elementov, ki so potrebni za koristen odgovor nanju. 
61 Zato je šesto in sedmo vprašanje za predhodno odločanje treba razglasiti za nedopustni. 
Stroški 
62 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, 
se ne povrnejo. 
ECLI:EU:C:2016 :425 14 
SODBA Z DNE 9. 6. 2016 – ZADEVA C-69/15  
NUTRIVET  
Iz teh razlogov je Sodišče(četrti senat) razsodilo: 
1. Člen 2, točka 3 5(g)(iii), Uredbe (ES) št. 1 0 1 3 / 2 0 0 6  E v ropskega parlamenta in Sveta z dne 
1 4. junija 2 0 0 6 o pošiljkah odpadkov, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 
št. 2 5 5 / 2 0 1 3  z dne 2 0. mar ca 2 0 1 3 , je treba razlagati tako, da je treba pošiljko odpadkov, 
kakršni so ti iz Priloge III k navedeni uredbi, ki so namenjeni predelavi, šteti za nezakonito 
v smislu te določbe, če dokument iz Priloge VII k tej uredbi, ki se nanašanato pošiljko, 
vsebuje napačne ali neskladne informacije o uvozniku/prejemniku, objektu za predelavo in 
zadevnih državah, kakršne vsebujeta spremna dokumenta iz postopka v glavni stvari, ne 
glede na to, ali so bile te informacije pravilno navedene v drugih dokumentih, ki so bili dani 
na voljo pristojnim organom, ali je šlo za namerno zavajanje teh organov in ali so navedeni 
organi iz vedli postopke iz člena 2 4 te uredbe. 
2. Člen 5 0(1) Uredbe št. 1 0 1 3 / 2 0 0 6 , kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2 5 5 / 2 0 1 3 , v skladu 
s katerim morajo biti kazni, ki jih države članice uporabljajo zaradi kršitev določb navedene 
uredbe, sorazmerne, je treba razlagati tako, da se za pošiljko odpadkov, za katero dokument iz 
Priloge VII k tej uredbi vsebuje napačne ali neskladne informacije, načeloma lahko naloži 
globa, katere znesek ustreza znesku globe, ki se uporabi v primeru kršitve obveznosti 
izpolnitve tega dokumenta. Predložitveno sodišče mora pri nadzoru sorazmernosti take kazni 
posebej upoštevati tveganja, ki jih lahko ta kršitev pov z roči na področju varstva okolja in 
zdravja ljudi. 
Podpisi 
ECLI:EU:C:2016 :425 15