SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (pritožbeni senat)

z dne 9. decembra 2010

Zadeva T-526/08 P

Evropska komisija

proti

Guidu Stracku

„Pritožba – Nasprotna pritožba – Javni uslužbenci – Uradniki – Zaposlovanje – Razpis prostega delovnega mesta – Zavrnitev prijave – Imenovanje na delovno mesto vodje oddelka – Ničnostna tožba – Dopustnost – Pravni interes – Odškodninska tožba – Nepremoženjska škoda“

Predmet: Pritožba zoper sodbo Sodišča za uslužbence Evropske unije (drugi senat) z dne 25. septembra 2008 v zadevi Strack proti Komisiji (F-44/05, ZOdl. JU, str. I-A-1-303 in II-A-1-1609), s katero se predlaga delna razveljavitev te sodbe. Nasprotna pritožba, ki jo je vložil G. Strack.

Odločitev: Točke 1, 2, 3, 5 in 6 izreka sodbe Sodišča za uslužbence Evropske unije (drugi senat) z dne 25. septembra 2008 v zadevi Strack proti Komisiji (F-44/05) se razveljavijo. V preostalem se nasprotna pritožba zavrne. Zadeva se vrne v ponovno odločanje Sodišču za uslužbence zaradi odločitve o predlogih za razglasitev ničnosti odločbe o imenovanju gospoda A na delovno mesto vodje oddelka „Razpisi in pogodbe“ pri Uradu za uradne publikacije Evropskih skupnosti in odločbe o zavrnitvi prijave G. Stracka na to delovno mesto, o predlogih za povračilo nepremoženjske škode v višini 2000 EUR, ki jo je domnevno utrpel G. Strack, in o stroških. Odločitev o stroških se pridrži.

Povzetek

1. Pritožba – Pravni interes – Preučitev po uradni dolžnosti s strani Splošnega sodišča

(Statut Sodišča, Priloga I, člen 10)

2. Uradniki – Pravno sredstvo – Pravni interes – Tožba zoper zavrnitev prijave na prosto delovno mesto in imenovanje drugega uradnika – Celostna in enotna presoja pravnega interesa v primeru nerazdružljivih odločb

(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)

3. Uradniki – Pravno sredstvo – Odškodninski zahtevek, povezan s predlogom za razglasitev ničnosti

(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)

4. Uradniki – Pravno sredstvo – Odškodninska tožba – Razglasitev ničnosti izpodbijanega nezakonitega akta – Načeloma ustrezno in popolno povračilo nepremoženjske škode

(člen 233, prvi odstavek, ES; Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)

5. Uradniki – Pravno sredstvo – Pravni interes – Tožba zoper zavrnitev prijave na prosto delovno mesto

(člen 233, prvi odstavek, ES; Kadrovski predpisi za uradnike, člena 53 in 78)

6. Uradniki – Pravno sredstvo – Pristojnost sodišča Skupnosti – Prijava ravnanja stranke pristojnim organom pregona – Nepristojnost

7. Uradniki – Pravno sredstvo – Odškodninska tožba – Prepozno pošiljanje odločbe, ki posega v položaj – Napaka službe

(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)

8. Uradniki – Pravno sredstvo – Odškodninska tožba – Razglasitev ničnosti izpodbijanega akta, s katerim ni bilo zagotovljeno ustrezno povračilo nepremoženjske škode – Nepremoženjska škoda, povzročena s posegom v čast, dostojanstvo, samospoštovanje ali ugled uradnika

(Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91)

1. Splošno sodišče lahko po uradni dolžnosti ugotovi neobstoj pravnega interesa stranke za nadaljevanje pritožbe, če zaradi dejstva, ki je nastalo po sodbi Sodišča za uslužbence, postane sodba neškodljiva za pritožnika, in zato ustavi pritožbeni postopek. Obstoj pravnega interesa pritožnika predpostavlja, da ima lahko stranka, ki je vložila pritožbo, zaradi izida pritožbe koristi.

(Glej točko 44.)

Napotitev na:

Sodišče: 19. oktober 1995, Rendo in drugi proti Komisiji, C-19/93 P, Recueil, str. I-3319, točka 13; Sodišče, 25. januar 2001, Lech-Stahlwerke proti Komisiji, C-111/99 P, Recueil, str. I-727, točka 18;

Splošno sodišče: 28. junij 2005, Ross proti Komisiji, T-147/04, ZOdl. JU, str. I-A-171 in II-771, točka 25 in navedena sodna praksa.

2. V primeru tožbe, ki jo uradnik vloži na podlagi členov 90 in 91 Kadrovskih predpisov ter katere predmet je razglasitev ničnosti odločbe o zavrnitvi njegove prijave in odločbe o imenovanju drugega uradnika na želeno delovno mesto, je treba interes tožeče stranke za razglasitev ničnosti teh odločb presojati celostno in enotno, če sta odločbi nerazdružljivi. Za napačno uporabo prava gre, kadar se interes uradnika za razglasitev ničnosti odločbe o zavrnitvi njegove prijave presoja posebej in ločeno od njegovega interesa za razglasitev ničnosti odločbe o imenovanju.

(Glej točki 45 in 46.)

Napotitev na: Sodišče, 28. september 1983, Angelini proti Komisiji, 131/82, Recueil, str. 2801, sklepni predlogi generalnega pravobranilca F. Mancinija, str. 2820 in navedena sodna praksa; Sodišče, 7. junij 2007, Wunenburger proti Komisiji, C-362/05 P, ZOdl., str. I-4333, točka 46.

3. Kadar se predmeta predloga za razglasitev ničnosti in odškodninskega zahtevka pokrivata, se je treba za presojo zakonitosti ravnanja, ki se instituciji očita v okviru odškodninskega zahtevka, sklicevati na razloge in trditve, navedene v podporo predlogu za razglasitev ničnosti izpodbijanih odločb.

Če se predmet predloga za razglasitev ničnosti pokriva s predmetom odškodninskega zahtevka, zavrnitev predloga za razglasitev ničnosti kot nedopustnega zaradi neobstoja pravnega interesa tožeče stranke ne bi povzročila, da bi se sodišču Unije odvzela možnost, da se po potrebi sklicuje na razloge in trditve, navedene v podporo temu predlogu, za presojo zakonitosti ravnanja, ki se instituciji očita v okviru odškodninskega zahtevka.

(Glej točko 50.)

Napotitev na: Splošno sodišče, 31. januar 2007, C proti Komisiji, T-166/04, ZOdl. JU, str. I-A-2-9 in II-A-2-49, točka 29.

4. Ob upoštevanju obveznosti organa za imenovanja, da sprejme ukrepe za izvršitev sodbe, ki izhaja iz člena 233, prvi odstavek, ES, se razglasitev ničnosti akta uprave, ki ga izpodbija uradnik, sama po sebi zdi ustrezno in načeloma zadostno povračilo vsakršne nepremoženjske škode, ki jo je ta uradnik lahko utrpel, razen če ta uradnik dokaže, da je utrpel nepremoženjsko škodo, ki jo je mogoče ločiti od nezakonitosti, na kateri temelji razglasitev ničnosti, in ki je ni mogoče v celoti povrniti s to razglasitvijo ničnosti.

(Glej točki 58 in 99.)

Napotitev na:

Sodišče, 7. februar 1990, Culin proti Komisiji, C-343/87, Recueil, str. I-225, točke od 26 do 29;

Splošno sodišče, 6. junij 2006, Girardot proti Komisiji, T-10/02, ZOdl. JU, str. I-A-2-129 in II-A-2-609, točka 131; C proti Komisiji, navedena zgoraj, točke od 69 do 73.

5. Uradnik, ki je popolno trajno nezmožen za delo in je bil upokojen po uradni dolžnosti v skladu s členoma 53 in 78 Kadrovskih predpisov, je v spremenljivem položaju, saj lahko pozneje znova začne delati v instituciji Skupnosti. Razvoj njegovega položaja v institucijah je podrejen stanovitnosti razmer, ki so upravičile to invalidnost in ki se lahko redno preverjajo.

Tak uradnik ohrani interes, da v okviru izbirnega postopka za zapolnitev prostega delovnega mesta, v katerem mu je bilo dovoljeno sodelovati, predlaga razglasitev ničnosti odločbe o zavrnitvi njegove prijave in odločbe o imenovanju drugega kandidata, da se lahko še naprej poteguje za zadevno delovno mesto v primeru ponovne zaposlitve ali da v takem primeru le prepreči, da se zatrjevane nezakonitosti, ki se nanašajo na podrobna pravila izbirnega postopka, v prihodnosti ne bi ponovile v podobnem postopku, v katerem bi sodeloval. Tak pravni interes izhaja iz člena 233, prvi odstavek, ES, v skladu s katerim morajo institucije, katerih akt je bil razglašen za ničen, sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe.

Drugače je lahko le v nekaterih posebnih primerih, ko obravnava konkretnega položaja uradnika, ki mu je priznana invalidnost, pokaže, da pozneje ne more več znova začeti delati v instituciji, ob upoštevanju, na primer, ugotovitev invalidske komisije, pristojne za preučitev njegovega invalidskega položaja, iz katerih je razvidno, da je patologija, ki je povzročila invalidnost, trajna in da torej ne bo potreben ponoven zdravniški pregled, ali upoštevanju izjav zadevnega uradnika, iz katerih je razvidno, da v vsakem primeru ne bo več znova začel delati v instituciji.

(Glej točke od 69 do 71.)

Napotitev na:

Sodišče: Wunenburger proti Komisiji, navedena zgoraj, točki 50 in 51 ter navedena sodna praksa; 22. december 2008, Gordon proti Komisiji, C-198/07 P, ZOdl., str. I-10701, točki 46 in 47; Ross proti Komisiji, naveden zgoraj, točki 9 in 32;

Splošno sodišče, 12. september 2007, Combescot proti Komisiji, T-250/04, ZOdl. JU, str. I-A-2-191 in II-A-2-1251, točki 27 in 29.

6. Pravila, ki urejajo postopek pred Sodiščem za uslužbence, ne predvidevajo pravnega sredstva, ki bi stranki v sporu, o katerem odloča, omogočilo, da pri njem incidenčno vloži predlog, naj to sodišče ugotovi, da je mogoče ravnanje druge stranke v istem sporu med postopkom opredeliti kot kaznivo dejanje, naj odloči, da je treba navedeno ravnanje prijaviti pristojnim organom pregona, in naj pri teh vloži kazensko ovadbo, ter sodišču a fortiori nalagalo, naj odloči o tem predlogu, ker bi se sicer odreklo pravno varstvo. To ne vpliva na možnost, da stranka, ki meni, da je žrtev takega ravnanja, od Sodišča za uslužbence zahteva, naj v skladu s pristojnostmi, ki jih ima na podlagi člena 30(4) Poslovnika, odvzame imuniteto zastopnikom strank, ki nastopajo pred tem sodiščem, v zvezi z izrečeno ali napisano besedo, ki se nanaša na zadevo ali stranke, da bi navedeno ravnanje prijavilo pristojnim organom pregona.

Pravila, ki urejajo postopek pred Splošnim sodiščem in katerih predmet je pritožba zoper odločbo Sodišča za uslužbence, prav tako ne predvidevajo pravnega sredstva, ki bi stranki v postopku na prvi stopnji omogočalo, da pri njem vloži predlog, naj ugotovi, da je lahko ravnanje druge stranke v postopku med postopkom na prvi stopnji opredeljeno kot kaznivo dejanje, in naj odloči, da se navedeno ravnanje prijavi pristojnim organom pregona. Poleg tega ta pravila a fortiori ne določajo, da se odloči o takem predlogu, ker bi se sicer odreklo pravno varstvo.

(Glej točki 82 in 124.)

7. Daljša zamuda uprave pri pripravi ali pošiljanju odločbe, ki posega v položaj, sama po sebi v zvezi z zadevnim uradnikom ni akt, ki posega v položaj in ki ga je mogoče razglasiti za ničnega, temveč napaka službe, zaradi katere lahko navedenemu uradniku nastane nepremoženjska škoda, kadar ta okoliščina pri njem vzbudi negotovost ali skrb v zvezi z njegovimi pravicami in poklicno prihodnostjo.

(Glej točko 103.)

Napotitev na: Splošno sodišče, 12. december 2000, Hautem proti EIB, T-11/00, Recueil, str. II-4019, točka 51 in navedena sodna praksa; Splošno sodišče, 8. december 2005, Rounis proti Komisiji, T-274/04, ZOdl. JU, str. I-A-407 in II-1849, točka 51 in navedena sodna praksa; Splošno sodišče, 20. november 2007, Ianniello proti Komisiji, T-308/04, ZOdl. JU, str. I-A-2-215 in II-A-2-1405, točka 100 in navedena sodna praksa.

8. Izrecno negativne ocene strokovne usposobljenosti ali javno izrečene hude obtožbe v zvezi z uradnikom v aktu, ki posega v njegov položaj, ali v postopku, ki se konča s sprejetjem takega akta, lahko navedenemu uradniku povzročijo nepremoženjsko škodo, ločeno od tega akta, kadar posegajo v njegovo čast, dostojanstvo, samospoštovanje ali ugled.

(Glej točko 108.)

Napotitev na: Sodišče, Culin proti Komisiji, navedena zgoraj, točke od 27 do 29; Splošno sodišče, 10. junij 2004, François proti Komisiji, T-307/01, ZOdl., str. II-1669, točka 110.