SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILK E
JULIANE KOKOTT ,
predstavljeni 17. julija 2008 1
I –Uvod 
1. Pravo Skupnosti dolo ča mejne vrednosti za
izpuste trdnih delcev vozil na dizelski pogon.
Nizozemska na črtuje, da bi se lahko registri -
rala samo vozila, ki spo štujejo stro žje mejne
vrednosti. Ta ukrep naj bi prispeval k zni žanju 
deleža trdnih delcev v zunanjem zraku. 
V številnih delih dr žave so namre čmejne
vrednosti za trdne delce v zunanjem zraku, ki
jih dolo ča pravo Skupnosti, prese žene. 
2. Zaradi tega je Nizozemska pri Komisiji na
podlagi člena 95(5) Pogodbe ES vlo žila 
predlog za priznanje odstopanja od ureditve
mejnih vrednosti izpusta trdnih delcev. Komi -
sija je ta predlog zavrnila z izpodbijano 
odlo čbo 2. Sodi šče prve stopnje je to žbo 
1 –Jezik izvirnika: nem ščina. 
2 –Odlo čba Komisije 2006/372/ES z dne 3. maja 2006 o osnutku
nacionalnih dolo čb v zvezi z dolo čitvijo mejnih vrednosti emisij
trdnih delcev vozil na dizelski pogon, o katerih je Kraljevina
Nizozemska na podlagi člena 95(5) Pogodbe ES poslala uradno
obvestilo (UL L 142, str. 16). Nizozemske zoper odlo čbo Komisije zavr -
nilo. 3 
3. Z obravnavano prito žbo Nizozemska 
Komisiji o čita, da ni upo števala pravo časno 
predlo ženega poro čila z novimi podatki 
o onesna ženosti zraka na Nizozemskem. 
Sodi šče prve stopnje pri zavrnitvi teh navedb 
ni upo števalo dol žnosti skrbnega ravnanja 
Komisije in njene obveznosti obrazlo žitve. 
Nadalje preizkus Sodi šča prve stopnje v zvezi 
z obstojem specifi čnosti problema na Nizo -
zemskem v smislu člena 95(5) ES pravno ni 
pravilen. 
II–Pravni okvir 
4. Sodi šče prve stopnje je pravni okvir pred -
stavilo v to čkah od 1 do 9, kot sledi 
v nadaljevanju: 
3 –Sodba z dne 27. junija 2007 v zadevi Nizozemska proti Komisiji
(T-182/06, ZOdl., str. II-1983). 
I - 8304 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
„1 V odstavkih od 4 do 6 člena 95 ES je Če Komisija v tem roku ne sprejme nobene
dolo čeno: odlo čitve, se šteje, da so nacionalne 
dolo čbe iz odstavkov 4 in 5 odobrene. 
‚4. Če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme
usklajevalni ukrep, dr žava članica meni, da 
mora ohraniti nacionalne dolo čbe zaradi 
pomembnih potreb iz člena 30 ali dolo čbe, 
ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega
okolja, o teh dolo čbah pa tudi o razlogih za
njihovo ohranitev uradno obvesti Komi -
sijo. 
Če to upravi čuje zahtevnost zadeve in če ni 
nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija
zadevno dr žavo članico uradno obvesti, da 
se rok iz tega odstavka lahko podalj ša za 
nadaljnje obdobje najve čšestih mesecev. ’
5. Brez poseganja v odstavek 4 pa dr žava 
članica, če po tem, ko Svet ali Komisija
sprejme usklajevalni ukrep, meni, da mora 
na podlagi novih znanstvenih spoznanj
o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti
nacionalne dolo čbe zaradi problema, ki je 
specifi čen zanjo in je posledica sprejetja
usklajevalnega ukrepa, o na črtovanih 
dolo čbah pa tudi o razlogih za njihovo 
uvedbo uradno obvesti Komisijo. 
6. Komisija v šestih mesecih po uradnih
obvestilih iz odstavkov 4 in 5 odobri ali 
zavrne nacionalne dolo čbe, potem ko 
preveri, ali so morda sredstvo samovoljne
diskriminacije ali prikrita omejitev trgo -
vine med dr žavami članicami in ali ovirajo
delovanje notranjega trga. 2 Člen 7(3) Direktive sveta 96/92/ES z dne
27. septembra 1996 o ocenjevanju in 
upravljanju kakovosti zunanjega zraka 
(UL L 296, str. 55) dolo ča, da dr žave 
članice pripravijo na črte ukrepanja,
v katerih navedejo ukrepe, ki jih je treba
kratkoro čno izvesti, če obstaja nevarnost
preseganja mejnih in/ali alarmnih vred -
nosti za ravni onesna ževanja zunanjega 
zraka, da se ta nevarnost zmanj ša in omeji 
trajanje takega pojava. S temi na črti se 
I - 8305 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
lahko, odvisno od posameznega primera,
dolo čijo tudi ukrepi za nadzor, in če je 
potrebno, za časna ustavitev dejavnosti, 
vklju čno s prometom motornih vozil, ki
prispevajo k preseganju mejnih vrednosti. 
3Na podlagi člena 11(1)(a) Direktive 96/92 
države članice v devetih mesecih po koncu 
vsakega obdobja obvestijo Komisijo 
o pojavu ravni onesna ževanja, ki presega
vsote mejnih vrednosti in sprejemljivega
preseganja. 
4Direktiva 98/69/ES Evropskega parla -
menta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 
o ukrepih proti onesna ževanju zraka 
z emisijami iz motornih vozil in o spre -
membah Direktive Sveta 70/220/EGS (UL
L 350, str. 1) je za čela veljati 
28. decembra 1998, z dnem objave 
v Uradnem listu Evropskih skupnosti . 
5Ta akt za vozila na dizelski pogon, ki 
spadajo v kategorijo M (osebna vozila), 
opredeljena v Prilogi II k Poglavju A 
Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. febru -
arja 1970 o pribli ževanju zakonodaje dr žav 
članic o homologaciji motornih in 
priklopnih vozil (UL L 42, str. 1) –razen 
za vozila, katerih najve čja dovoljena masa presega 2 500 kg –in v kategorijo N1, 
razred I (gospodarska vozila z najve čjo 
dovoljeno maso 1 305 kg), dolo ča mejno
vrednost koncentracije mase trdnih delcev
(PM) 25 mg/km. 
6Člen 2(1) Direktive 98/69 dolo ča: 
‚[…] [N]obena dr žava članica zaradi 
razlogov v zvezi z onesna ževanjem zraka
z emisijami iz motornih vozil ne sme, 
– zavrniti podelitve ES-homologacije 
v skladu s členom 4(1) Direkti -
ve 70/156/EGS ali 
– zavrniti podelitve nacionalne homo -
logacije ali 
– prepovedati registracije, prodaje 
oziroma za četka uporabe vozil 
v skladu s členom 7 Direktive 
70/156/EGS, 
I - 8306 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
če vozila izpolnjujejo zahteve Direktive 
70/220/EGS, spremenjene s to direktivo. ‘
7Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 
22. aprila 1999 o mejnih vrednostih 
žveplovega dioksida, du šikovega dioksida 
in du šikov oksidov, trdnih delcev in svinca 
v zunanjem zraku (UL L 163, str. 41) 
skupaj z Direktivo 96/62 dolo ča mejne
vrednosti, ki veljajo zlasti za koncentracije
trdnih delcev ‚PM10 ‘v zunanjem zraku in 
so pravno zavezujo če od 1. januarja 2005. 
8V Direktivi 1999/30 so trdni delci PM10 
opredeljeni kot: 
‚11.‚PM10 ‘trdni delci, ki preidejo skozi
dovod s 50-odstotno u činkovitostjo
za odstranjevanje delcev z aerodina -
mičnim premerom nad 10 μm‘. 
9Člen 5 Direktive 1999/30 dolo ča, da dr žave 
članice sprejmejo ukrepe, potrebne za 
zagotovitev, da koncentracije trdnih delcev v zunanjem zraku ne presegajo
mejnih vrednosti iz oddelka I Priloge III. “
5. Medtem je bila izdana Uredba (ES) 
št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih
vozil glede na emisije iz lahkih potni ških in 
gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in 
o dostopu do informacij o popravilu in 
vzdr ževanju vozil. 4 Pravilo o izpustu Euro 5 
dolo ča zmanj šanje mejne vrednosti za 
koncentracijo mase trdnih delcev (PM) na 
5 mg/km. Zaradi tega morajo biti na čeloma 
novi tipi lahkih potni ški in gospodarskih vozil
na dizelski pogon od septembra 2009 oprem -
ljeni s filtri za trdne delce, za nova vozila, ki so
že homologirana, pa to velja z januarjem 2011. 
6. Poleg tega je bila 21. maja 2008 podpisana
Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta
in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in 
čistej šem zraku za Evropo. 5 Direktiva nado -
mešča zlasti Direktivo 96/62 in Direk -
tivo 1999/30. Na podlagi člena 22(1) in (2) 
nove Direktive so dr žave članice pod dolo če-
4 –UL L 171, str. 1. 
5 –UL L 152, str. 1. 
I - 8307 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
nimi pogoji za časno opro ščene obveznosti, da trdnih delcev v vi šini 5 mg/km. Odlok bi veljal 
ne presegajo nekaterih mejnih vrednosti. Za za vsa takšna vozila z dizelskim motorjem, ki 
PM10 velja ta oprostitev tri leta po njeni so prvi čuporabljena po 31. decembru 2006.
uveljavitvi, tj. do leta 2011. To bi pomenilo, da so ta vozila opremljena
s filtrom za delce. “
III –Upravni postopek 
7. Nizozemska je 2. novembra 2005 pri 
Komisiji zahtevala odobritev stro žjih zahtev 
glede izpusta trdnih delcev dolo čenih vozil 
na dizelski pogon, kot jih dolo ča pravo 
Skupnosti. Komisija je v to čki 6 
Odlo čbe 2006/372/ES ukrepe, predlo žene 
v odobritev, predstavila tako: 
„Kraljevina Nizozemska je Komisiji posredo -
vala osnutek odloka, ki za gospodarska vozila
z najve čjo dovoljeno maso 1.305 kg (vozila N1, 
razred I) in osebna vozila (vozila M1) v smislu 
opredelitve v členu 1.1(h) in členu 1.1(at) 
Voertuigreglement (pravilnik o vozilih) 
dolo ča obvezno mejno vrednost emisij 8. Nadaljnji potek postopka je predstavljen
v točkah od 21 do 26 izpodbijane sodbe: 
„21 Komisija je z dopisom z dne 23. novembra
2005 nizozemsko vlado obvestila, da je
prejela uradno obvestilo in da je šestme -
sečni rok, dolo čen v skladu s čle-
nom 95(6) ES za odlo čanje o predlogu 
za odstopanje, za čel te či 5. no -
vembra 2005, dan po prejemu ura -
dnega obvestila. 
22Poro čilo o oceni kakovosti zraka na 
Nizozemskem za leto 2004, izdelano na 
podlagi Direktive 96/62, je bilo Komisiji
posredovano 8. februarja 2006, ta pa ga je
evidentirala 10. februarja 2006. 
I - 8308 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
23Nizozemski organi so z dopisom z dne
10. marca 2006 Komisijo obvestili o tem,
da je Milieu- en Natuurplanbureau 
(nizozemska agencija za ocenjevanje 
okolja [ …]) marca 2006 sestavila poro -
čilo, z naslovom ‚Nieuwe inzichten in de 
omvang van de fijnstofproblematiek ‘
(Novi podatki v zvezi z raz širjenostjo 
problema trdnih delcev). 
24Da bi Komisija ocenila utemeljenost 
trditev, ki so jih predlo žili nizozemski 
organi, je za znanstveni in tehni čni 
nasvet zaprosila skupino svetovalcev 
pod okriljem Nederlandse Organisatie 
voor toegepast-natuurwetenschappelijk
onderzoek (nizozemska organizacija za
aplikativne naravoslovne raziskave [ …]). 
25Ta skupina je Komisiji predlo žila poro čilo 
27. marca 2006. 
26Komisija je z Odlo čbo Komisije 2006/372 
[…] zavrnila prigla šeni osnutek odloka, 
ker Kraljevina Nizozemska ni dokazala
obstoja pecifi čnega problema v zvezi 
z Direktivo 98/69/ES in ‚ker prigla šeni 
ukrep naj ne bi bil sorazmeren z zastav -
ljenimi cilji ‘.“IV –Postopek na prvi stopnji in predlogi 
9. Nizozemska je zoper sporno Odlo čbo 
Komisije 2006/372 12. julija 2006 vlo žila 
tožbo pri Sodi šču prve stopnje. 
10. Nizozemska vlada je, kot izhaja iz to čke 33 
izpodbijane sodbe, poudarila, da je Odlo čba 
v nasprotju s pravili materialnega prava iz 
člena 95 in z obveznostjo obrazlo žitve iz 
člena 253 ES, ker, prvič, ne priznava obstoja 
specifi čnega problema na Nizozemskem, ki se
je pokazal po sprejetju Direktive 98/69, ne da
bi zlasti preu čila odlo čilne podatke, ki jih je 
posredovala zadevna dr žava članica, in drugi č, 
ker meni, da posredovani osnutek odloka ni 
sorazmeren glede na cilje, ki jih zasleduje 
Kraljevina Nizozemska. 
11. Sodi šče prve stopnje je o to žbi odlo čilo po
hitrem postopku s sodbo z dne 27. junija 2007.
Pri tem je preizkusilo samo prvi to žbeni 
razlog, in sicer upo števanje podatkov, ki jih 
je posredovala Nizozemska, in dokaz 
o obstoju specifi čnega problema na Nizozem -
skem. V obeh to čkah je zavrnilo navedbe 
nizozemske vlade. 
I - 8309 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
12. Zoper to sodbo je Nizozemska vlo žila 
obravnavano prito žbo. Nizozemska vlada 
ugovarja zoper oba dela prvostopenjske 
presoje in predlaga, naj se: 
– izpodbijana sodba razveljavi in zadeva pa
naj se zaradi odlo čanja glede drugih 
tožbenih razlogov vrne Sodi šču prve 
stopnje ter 
– nalo ži pla čilo stro škov drugi stranki. 
13.Komisija predlaga, naj se: 
– prito žba izre če za nedopustno oziroma
podredno zavrne in 
– stroški nalo žijo prito žnici. 
14. Stranki sta vsaka vlo žili po en pripravljalni
spis. Ustne obravnave ni bilo. V –Pravna presoja 
15. Nizozemska in Komisija sta v sporu glede
tega, ali je v nasprotju s pravom Skupnosti, če 
se na Nizozemskem dolo čijo stro žje mejne
vrednosti za emisije trdnih delcev vozil, kot so
dolo čene z Direktivo 98/69. 
16. Nizozemska lahko uvede nacionalno 
ureditev, ki odstopa od Direktive 98/69, 
samo če jo predhodno odobri Komisija. 
Navedeno izhaja iz člena 95(5) in (6) ES, saj
bi nizozemska ureditev kasneje odstopala od 
pravnega akta, ki temelji na členu 100a 
Pogodbe ES (po spremembi člen 95 ES). 
17. Na podlagi člena 95(5) ES mora zadevna 
država članica Komisijo uradno obvestiti 
o razlogih za sprejetje spornih nacionalnih 
dolo čb. 6 S tem nosi dokazno breme za obstoj
teh razlogov. 7 
6 –Sodba z dne 21. januarja 2003 v zadevi Nem čija proti Komisiji 
(C-512/99, Recueil, str. I-845, to čka 80 in naslednje). 
7 –Glej k členu 95(4) ES sodbo z dne 20. marca 2003 v zadevi
Danska proti Komisiji (C-3/00, Recueil, str. I-2643, to čka 84). 
I - 8310 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
18. Najprej mora dr žava članica pokazati, da 
uvedba nacionalnih dolo čb, ki odstopajo od
usklajevalnega ukrepa, temelji na novih znan -
stvenih spoznanjih o varstvu okolja ali delov -
nega okolja. Nadalje mora dokazati, da je ta
uvedba posledica problema, ki je specifi čen 
zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega
ukrepa. 8 
19. Če je bilo to dokazano, Komisija na 
podlagi člena 95(6) ES preveri, ali so pred -
videne nacionalne dolo čbe sredstvo samo -
voljne diskriminacije oziroma prikrita 
omejitev trgovine med dr žavami članicami 
in ali ovirajo delovanje notranjega trga. 
20. Obravnavani prito žbeni postopek se 
nana ša izklju čno na uporabo člena 95(5)
ES. V tej zvezi je sicer Komisija ugotovila, da
je Nizozemska predlo žila nova znanstvena 
spoznanja 9, vendar na Nizozemskem naj ne bi 
obstajal specifi čen problem. Sodi šče prve 
8 –Zgoraj v opombi 6 navedena sodba Nem čija proti Komisiji, 
točka 80, in sodba z dne 13. septembra 2007 v zadevi Land
Oberösterreich proti Komisiji (C-439/05 P in C-454/05 P, 
ZOdl., str. I-7141, to čka 57). 
9 –Glej to čke od 25 do 32 sporne odlo čbe. stopnje je ugovore Nizozemske glede tega 
zavrnilo in potrdilo to ugotovitev. 
21. S prito žbo nizozemska vlada po eni strani 
očita, da je Sodi šče prve stopnje napa čno 
ocenilo, da je Komisija upo števala eno od 
poro čil, ki jih je predlo žila Nizozemska 
(k temu pod A), po drugi strani pa Sodi šču 
prve stopnje o čita, da je glede preizkusa
Komisije, ali na Nizozemskem obstaja speci -
fičen problem (k temu pod B), menilo, da je
zadosten. 
22. Ker oba prito žbena razloga nakazujeta na 
pravne napake v obrazlo žitvi izpodbijane
sodbe, bom v nadaljevanju preizkusila, ali je
izrek sodbe morda pravilen iz drugih pravnih
razlogov (k temu pod C). V tem primeru bi
bilo treba prito žbo prav tako zavrniti. 10 
10 –Sodbe z dne 9. junija 1992 v zadevi Lestelle proti Komisiji
(C-30/91 P, Recueil, str. I-3755, to čka 28); z dne 13. julija 2000 
v zadevi Salzgitter proti Komisiji (C-210/98 P, Recueil, 
str. I-5843, to čka 58) in z dne 21. septembra 2006 v zadevi
JCB Service proti Komisiji (C-167/04 P, ZOdl., str. I-8935,
točka 186). 
I - 8311 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
A –Prvi prito žben razlog –ravnanje z enim 10. februarja 2006 v svojem registru. Sporna
od nizozemskih poro čil odlo čba je bila izdana šele tri mesece kasneje. 
23. Ta prito žbeni razlog temelji na tem, da je
Komisija v sporni odlo čbi nepravilno navajala, 
da poro čilo o oceni kakovosti zraka na 
Nizozemskem v letu 2004 še ni bilo pred -
loženo. 
1. Razli čna poro čila 
24. Države članice morajo na podlagi 
člena 11(1)(a) to čka (i) Direktive 96/62 Komi -
siji vsako leto predlo žiti poro čilo o oceni 
kakovosti zraka, ki zajema obmo čja in 
strnjena naselja, v katerih vrednosti enega ali 
večonesna ževal presegajo vsoto mejne vred -
nosti in sprejemljivega preseganja. 
25. V to čki 41 sporne Odlo čbe je Komisija 
ugotovila, da Nizozemska še ni predlo žila 
uradnih podatkov za leto 2004. Sicer ni 
sporno, da ta ugotovitev ni pravilna. Sodi šče 
prve stopnje v to čki 22 izpodbijane sodbe 
ugotavlja, da je Komisija to poro čilo prejela 
8. februarja 2006 in da ga je evidentirala 26. Od tega poro čila o kakovosti zraka za leto 
2004 je treba razlikovati zlasti dve nadaljnji 
poro čili. 
27. Po eni strani je Nizozemska v marcu 2006
predlo žila poro čilo nizozemske agencije za 
okoljsko na črtovanje 11, tako imenovano poro -
čilo MNP. V to čki 41 sporne Odlo čbe 
Komisija ob sklicevanju na to poro čilo 
ugotavlja, da so ugotovljene koncentracije 
trdnih delcev za 10 –15 % ni žje od prvotno
domnevanih. V skladu z navedenim se bo tudi 
število obmo čij, na katerih bodo mejne 
vrednosti prese žene, leta 2010 v primerjavi 
z letom 2005 prepolovilo, kakor tudi 
v letu 2015 v primerjavi z letom 2010. 
28. Po drugi strani je Komisija za preizkus
nizozemskega predloga zaprosila skupino
svetovalcev pod okriljem nizozemske organi -
11 –Milieu- en Natuurplanbureau, MNP. 
I - 8312 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
zacije za aplikativne naravoslovne znanstvene
raziskave. 12 Rezultati te raziskave so bili 
predstavljeni v tako imenovanem poro čilu 
TNO z dne 27. marca 2006. Pri izdaji sporne
odlo čbe se je Komisija v glavnem oprla na to 
poro čilo. 
29. Poro čilo TNO potrjuje, da so bili novej ši 
podatki v zvezi s kakovostjo zraka na Nizo -
zemskem v letu 2004 znani vsaj izvedencem
Komisije. Sodi šče prve stopnje to poro čilo 
zaradi tega navaja v to čki 44 izpodbijane 
sodbe: 
„Uvodni podatki, ki jih je posredovala Kralje -
vina Nizozemska v zvezi s prekora čitvijo v letu 
2004, prikazujejo druga čno sliko, kot je tista iz 
leta 2003. V vseh conah je bila ugotovljena 
prekora čitev PM10 najmanj za eno od mejnih 
vrednosti, pove čanih za sprejemljivo prese -
ganje. “
2. Pravna presoja prito žbenega razloga 
30. S tem prito žbenim razlogom nizozemska 
vlada Sodi šču prve stopnje o čita, da je pravno 
napa čno razlagalo dol žnost skrbnega ravnanja 
in obveznost obrazlo žitve Komisije. Dopustnost 
31. Komisija meni, da ta o čitek ni dopusten.
Najprej, Nizozemska nima ve čpravice nava -
jati o čitkov v zvezi s poro čilom za leto 2004, 
ker ga je predlo žila s precej šnjo zamudo. Poleg
tega Nizozemska s tem prito žbenim razlogom
izpodbija samo dejanske ugotovitve Sodi šča 
prve stopnje. 
32. Prvi ugovor Komisije zoper dopustnost
tega prito žbenega razloga je treba zavrniti, ker
vsaj v obravnavanem primeru nima nobene
podlage. Vpra šanje, ali mora Komisija 
v upravnem postopku upo števati navedbe 
države članice, predlo žene z zamudo, je 
načeloma vpra šanje utemeljenosti to žbe. 
33.Samo v izjemnih primerih lahko prepoved12 –Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschap -
pelijk onderzoek, skraj šano TNO. zlorabe pravice upo števa že v fazi dopustnosti 
I - 8313 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
tožbe ali dolo čenih to žbenih razlogov. Zato pa 
bi morala dr žava članica pri Komisiji izkazati 
upravi čeno zaupanje, da ne bo predlo žila 
nobenih nadaljnjih informacij ali vsaj 
v nobenem primeru ne bo vlo žila to žbe 
v zvezi z upo števanjem dolo čenih doku -
mentov. Za obstoj takšnega posebnega
primera, zlasti utemeljenega zaupanja, Komi -
sija ni predlo žila nobenih naveznih okoli ščin, 
te pa tudi sicer niso razvidne. 
34. Poleg tega bi se lahko ta ugovor kve čjemu 
nana šal na dopustnost to žbe na prvi stopnji, 
ne pa na dopustnost prito žbe. Komisija sicer 
ne navaja, da je Sodi šče prve stopnje v tem 
pogledu neupravi čeno dopustilo to žbo Nizo -
zemske. 
35. Drugi ugovor Komisije glede dopustnosti 
tega prito žbenega razloga se opira na 
priznano na čelo prito žbenega prava: prito žba je na podlagi člena 225 ES in člena 58 Statuta 
Sodi šča omejena na pravna vpra šanja. Zaradi 
tega je izklju čno Sodi šče pristojno ugotavljati 
in presojati upo števna dejstva ter presojati
dokaze. Presoja dejstev in dokaznih sredstev, 
razen če so ponarejeni, ni pravno vpra šanje, ki 
bi bilo predmet preizkusa Sodi šča v okviru 
prito žbe. 13 
36. Očitek nizozemske vlade se v nasprotju 
s stali ščem Komisije ne nana ša na dejanske 
ugotovitve Sodi šča prve stopnje. Te niso 
sporne. Veliko bolj gre za to, ali je Sodi šče 
prve stopnje iz teh dejstev ustrezno sklepalo,
da Komisija ni kr šila niti dol žnosti skrbnega
ravnanja niti obveznosti obrazlo žitve. To je 
pravno vpra šanje. Zaradi tega je treba tudi ta
ugovor Komisije zavrniti. 
13 –Sodbe z dne 11. februarja 1999 v zadevi Antillean Rice Mills in
drugi proti Komisiji (C-390/95 P, Recueil, str. I-769, to čka 29);
z dne 15. junija 2000 v zadevi Dorsch Consult (C-237/98 P,
Recueil, str. I-4549, to čka 35 in naslednje); z dne 7. januarja 
2004 v zadevi Aalborg Portland in drugi proti Komisiji
(C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P
in C-219/00 P, Recueil, str. I-123, to čka 49) in z dne 1. junija
2006 v zadevi P&O European Ferries (Vizcaya) proti Komisiji
ter Diputación Foral de Vizcaya proti Komisiji (C-442/03 P in
C-471/03 P, ZOdl., str. I-4845, to čka 60). 
I - 8314 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
37. Prvi prito žbeni razlog je zaradi tega 
dopusten. 
Utemeljenost 
38. Dolžnost skrbnega ravnanja in obveznost 
obrazlo žitve Komisije je treba obravnavati 
v okviru upravi čenj, ki jih je Komisija izvajala
v obravnavanem primeru. Ker mora Komisija 
v okviru člena 95(5) in (6) ES opraviti 
zapleteno tehni čno presojo, ji je treba v tem 
okviru priznati široko diskrecijo. 14 
39. Če je sodni nadzor zaradi širokega 
manevrskega prostora Komisije omejen, je 
pomembno, da se spo štujejo zagotovila, ki jih 
pravo Skupnosti dolo ča za upravne postopke. 
K tem zagotovilom sodi zlasti obveznost 
pristojnega organa, da skrbno in nepri -
stransko razi šče vse upo števne vidike posa -
meznega primera in da svojo odlo čitev 
14 –V tem smislu tudi sodbi z dne 18. julija 2007 v zadevi 
Industrias Químicas del Vallés proti Komisiji (C-326/05 P,
ZOdl., str. I-6557, to čka 75) in z dne 2. aprila 1998 v zadevi 
Norbrook Laboratories (C-127/95, Recueil, str. I-1531, 
točka 90). ustrezno obrazlo ži. 15 Nadzor sodi šča Skup -
nosti se zato nana ša tudi na to, ali dokazi, ki so 
se upo števali pri odlo čitvi, pomenijo vse 
upoštevne podatke, ki bi jih bilo treba 
upoštevati pri presoji zapletenega polo žaja, 
in ali so lahko podlaga zaklju čkom, ki izhajajo 
iz njih. 16 
40. Zaradi tega je treba najprej preizkusiti, ali 
poro čilo za leto 2004 vsebuje upo števne 
podatke. V tej zvezi iz poro čila TNO izhaja, 
da novi podatki prikazujejo druga čno sliko kot 
starej ši. Sprememba podatkov je nedvomno
pomembna za presojo stanja na Nizozem -
skem. Zaradi tega so bili ti novej ši podatki 
upoštevni. 
41. Čas posredovanja teh podatkov pa odpira 
vpra šanje, ali jih Komisiji ni bilo treba 
upoštevati pri odlo čanju o predlogu Nizo -
zemske. 
15 –Sodbi z dne 21. novembra 1991 v zadevi Technische 
Universität München (C-269/90, Recueil, str. I-5469, 
točka 14) in z dne 7. maja 1992 v zadevi Pesquerias De 
Bermeo in Naviera Laida proti Komisiji (C-258/90 in 
C-259/90, Recueil, str. I-2901, to čka 26), glej tudi sodbo 
Sodi šča prve stopnje z dne 7. novembra 2007 v zadevi Nem čija 
proti Komisiji (T-374/04, ZOdl., str. I-4431, to čka 81). 
16 –Sodba z dne 15. februarja 2005 v zadevi Komisija proti Tetra
Laval (C-12/03 P, ZOdl., str. I-987, to čka 39), v opombi 13
navedena sodba Industrias Químicas del Vallés proti Komisiji,
točka 77, in sodba z dne 22. novembra 2007 v zadevi Španija 
proti Lenzing (C-525/04 P, ZOdl., str. I-9947, to čka 57). 
I - 8315 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
42. Nizozemska bi morala to poro čilo na 
podlagi člena 11(1)(b) Direktive 96/62 Komi -
siji posredovati že 1. oktobra 2005, tj. en 
mesec pred vlo žitvijo predloga na podlagi 
člena 95(5) ES. Predlo žila pa ga je s petme -
sečno zamudo. Roki, dolo čeni z Direktivo 
96/62, pa nimajo nobene zveze s postopkom
na podlagi člena 95(6) ES. Zaradi tega njihova 
kršitev nima pomena za postopek za priznanje
odstopanja. 
43.Člen 95 ES ne vsebuje izrecne odlo čbe 
o tem, kdaj je treba predlo žiti dokumente, ki 
utemeljujejo predlog za odstopanje. Sodi šče 
sicer izhaja iz tega, da dr žava članica uteme -
ljitve na čeloma navede v svojem predlogu 17 , 
vendar dopu šča tudi dopolnitev predlo ženih 
dokumentov. 18 
44. Upo števanje kasneje predlo ženih infor -
macij je poleg tega v skladu s temeljnimi na čeli 
prava varstva okolja in upravnega prava 
Skupnosti. Na podlagi prve alinee 
17 –V opombi 7 navedena sodba Danska proti Komisiji, to čka 48,
in v opombi 8 navedena sodba Land Oberösterreich proti
Komisiji, to čka 38. 
18 –V opombi 6 navedena sodba Nem čija proti Komisiji, to čka 62. člena 174(3) ES Skupnost pri oblikovanju 
svoje okoljske politike upo števa razpolo žljive 
znanstvene in tehni čne podatke. 19 Upo šte-
vanje novih podatkov je poleg tega podlaga
postopku na podlagi člena 95(5) in (6) ES. 20 
Z vidika upravnega procesnega prava se 
zakonitost pravnega akta presoja na podlagi
informacij, razpolo žljivih ob odlo čanju. 21 
45. V skladu s temi zahtevami je Komisija 
upoštevala izklju čno t. i. poro čilo MNP. To ji 
je bilo vro čeno celo kasneje kot poro čilo 
o oceni kakovosti zraka na Nizozemskem za 
leto 2004. Dejstvo, da poro čilo MNP podpira 
stališče Komisije, hkrati izpostavlja negativno
stran ravnanja s poro čilom za leto 2004. 
19 –Sodba z dne 14. julija 1998 v zadevi Bettati (C-341/95, Recueil,
str. I-4355, to čka 49 in naslednje). V zvezi z uporabo za dr žave 
članice glej sodbe z dne 7. septembra 2004 v zadevi 
Waddenvereniging in Vogelbeschermingsvereniging
(C-127/02, ZOdl., str. I-7405, to čka 54); z dne 8. junija 2006
v zadevi WWF Italia in drugi (C-60/05, ZOdl., str. I-5083,
točka 27) ter z dne 13. decembra 2007 v zadevi Komisija proti
Irski (C-418/04, ZOdl., str. I-10947, to čka 63). 
20 –V opombi 6 navedena sodbi Nem čija proti Komisiji, to čka 41,
in zgoraj v opombi 7 navedena sodba Danska proti Komisiji,
točka 58. 
21 –Sodbe z dne 14. maja 1975 v zadevi CNTA proti Komisiji
(74/74, Recueil, str. 533, to čke od 29 do 32); z dne 7. februarja
1979 v zadevi Francija proti Komisiji (15/76 in 16/76, Recueil,
str. 321, to čka 7); z dne 17. julija 1997 v zadevi SAM Schiffahrt
in Stapf (C-248/95 in C-249/95, Recueil, str. I-4475, to čka 46) 
in z dne 12. januarja 2006 v zadevi Agrarproduktion 
Staebelow (C-504/04, ZOdl., str. I-679, to čka 38). 
I - 8316 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
46. Kljub temu bi lahko bilo neupo števanje 
prepozno predlo ženih podatkov na podlagi
strogih rokov postopka iz člena 95(6) ES 22 
v posameznem primeru izjemoma upravi -
čeno, če na primer preizkus znotraj rokov ne
bi bil ve čmogo č. Če Komisija ne bi upo števala 
z zamudo predlo ženih informacij, bi morala 
obstajati mo žnost sodnega preizkusa takšne 
odlo čitve. Posledi čno bi morala Komisija 
obrazlo žiti, zakaj ni upo števala poro čila za 
leto 2004. Vendar se to v obravnavanem 
primeru ni zgodilo. 
47. Zaradi tega bi se moralo poro čilo o oceni 
kakovosti zraka na Nizozemskem za leto 2004 
upoštevati pri odlo čanju o predlogu za odsto -
panje. 
48. Iz sporne odlo čbe pa ne izhaja, da so se ti 
podatki upo števali. Komisija je nasprotno 
v točki 41 celo ugotovila, da poro čilo ni bilo 
predlo ženo. 
49. V nasprotju z navedenim Sodi šče prve 
stopnje v to čkah 43 in 44 izpodbijane sodbe
ugotavlja, da so izvedenci Komisije v poro čilu 
TNO te številke upo števali in da se je Komisija 
oprla na to poro čilo. Nadalje Sodi šče prve
stopnje napotuje na presojo kasneje predlo -
ženega poro čila MNP. Iz njega Sodi šče prve 
stopnje v to čki 47 sklepa, da Komisiji ni mogo če o čitati, da ni preizkusila novih 
podatkov, ki ji jih je nizozemska vlada 
poslala pred izdajo Odlo čbe. 
50. Poro čilo TNO dejansko dokazuje, da so 
Komisiji številke za leto 2004 morale biti 
znane in da so se v postopku upo števale, in 
sicer posredno prek poro čila TNO. 
51. Vendar ne zado šča, da Komisija 
upoštevne informacije uporabi v kakr šni koli 
obliki. Takšne informacije mora namre č
upoštevati ustrezno. 23 
52. Iz Odlo čbe Komisije ni razvidno, kakšen 
pomen pripisuje prekora čitvi mejnih vred -
nosti na celotnem obmo čju Nizozemske. 
Upo števano poro čilo TNO sicer vsebuje
nekaj navedb glede tega, vendar iz njih ne
izhaja, ali na Nizozemskem obstaja specifi čen 
problem ali ne. 
22 –V opombi 7 navedena sodba Danska proti Komisiji, to čka 48,
in v opombi 8 navedena sodba Land Oberösterreich proti
Komisiji, to čka 39. 23 –V opombi 7 navedena sodba Danska proti Komisiji, to čka 114. 
I - 8317 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
53. Sodi šče prve stopnje je to vpra šanje 
izpostavilo v to čkah 109 in 110 izpodbijane
sodbe. Napotuje na to, da so v letu 2004 štiri 
druge dr žave članice v vseh conah prekora čile 
mejne vrednosti in da se je kakovost zraka na
Nizozemskem v primerjavi s prej šnjim letom, 
gledano v celoti, celo izbolj šala. pa bi se morala opreti vsaj na ustrezno 
poro čilo. Sklepanja Sodi šča prve stopnje 
o primerjavah z drugimi dr žavami članicami 
zaradi navedenega ni mogo če upo števati. 
54. Te ugotovitve Sodi šča prve stopnje ne 
morejo odpraviti pomanjkljivosti sporne 
Odlo čbe. Že obrazlo žitev pravnega akta 
mora sklepanje institucije, ki je avtor akta,
izražati tako jasno in nedvoumno, da se 
prizadeti lahko seznanijo z utemeljitvijo spre -
jetega ukrepa in da pristojno sodi šče lahko 
izvede nadzor. 24 V sodnem postopku se 
pomanjkljiva obrazlo žitev zato ne more 
naknadno dopolniti, zlasti ne pred sodi šči 
Skupnosti. 
55. Če Sodi šče prve stopnje primerja Nizo -
zemsko z drugimi dr žavami članicami, s tem 
med drugim prekora čuje svoje pristojnosti in
se postavlja v vlogo Komisije. 25 Ta bi morala 
primerjavo v sporni Odlo čbi izvesti sama ali 
24 –Sodbe z dne 9. julija 1969 v zadevi Italija proti Komisiji (1/69,
Recueil, str. 277, to čka 9); z dne 7. marca 2002 v zadevi Italija
proti Komisiji (C-310/99, Recueil, str. I-2289, to čka 48); z dne
15. decembra 2005 v zadevi Italija proti Komisiji (C-66/02,
ZOdl., str. I-10901, to čka 26) ter z dne 22. junija 2006 v zadevi
Belgija in Forum 187 proti Komisiji (C-182/03 in C-217/03,
ZOdl., str. I-5479, to čka 137). 
25–Glej v opombi 14 navedeno sodbo Nem čija proti Komisiji, 
točka 81. 56. Ugotovitev Sodi šča prve stopnje, da je 
Komisija upo števala poro čilo Nizozemske za 
leto 2004, zaradi tega ni pravno pravilna, ker
Komisija tega poro čila ni ustrezno upo števala. 
Ali ta pravna napaka vodi v razveljavitev 
izpodbijane sodbe ali k temu prispeva, bo 
mogo če presoditi šele po preizkusu drugega 
prito žbenega razloga. 
B –Drugi prito žbeni razlog –neobstoj speci -
fičnega problema na Nizozemskem 
57. Drugi prito žbeni razlog se nana ša na 
vpra šanje, ali na Nizozemskem obstaja speci -
fičen problem. Nizozemska nasprotuje 
utemeljitvama sodbe Sodi šča prve stopnje. 
I - 8318 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
58. Po eni strani Sodi šče prve stopnje ni 
upoštevalo posebnih vzrokov za prekora čitev 
mejnih vrednosti na Nizozemskem, ker jih
Direktiva 1999/30 ne dolo ča. Pri teh vzrokih 
gre za vpliv čezmejnih emisij trdnih delcev,
gostoto prebivalstva, cestni promet in obseg
poseljenosti ob cestah. 
59. Po drugi strani je Sodi šče prve stopnje 
sicer priznalo, da se ne zahteva obstoj
edinstvenega problema, v praksi pa vendarle
zahtevalo razliko v primerjavi z vsemi drugimi 
državami članicami, tj. obstoj edinstvenega 
problema. 
60. Sodba Sodi šča prve stopnje je sestavljena
tako, da sta obe utemeljitvi navedeni druga ob
drugi in neodvisno druga od druge podpirata
odlo čitev. Nizozemska mora zaradi tega pri
izpodbijanju podlage sodbe uporabiti oba dela
tega prito žbenega razloga. 1. Merila Direktive 1999/30 
61. Sodi šče prve stopnje v to čkah 92 in 115 
zavra ča upo števanje čezmejnih emisij trdnih
delcev, gostote prebivalstva, gostote cestnega
prometa v ve čconah na Nizozemskem in 
lokacije naselij ob cestnih povezavah. To naj
ne bi bila merila Direktive 1999/30. 
62. Ker Direktiva 1999/30 dolo ča samo 
mejne vrednosti, iz tega posledi čno izhaja, 
da je lahko primerno merilo za obstoj 
specifi čnega problema samo obseg prekora -
čitve mejnih vrednosti. Sodi šče prve stopnje
pri tem sicer ne pojasni, zakaj meni, da morajo
biti vzroki prekora čitve mejnih vrednosti 
dolo čeni v Direktivi 1999/30. 
63. Nizozemska odklanja takšno stali šče 
Sodi šča prve stopnje. Komisija prito žbi v tej 
točki ne ugovarja, temve čpoudarja alterna -
tivno obrazlo žitev izpodbijane sodbe z neza -
dostnimi razlikami v primerjavi z drugimi 
državami članicami. Poleg tega se Komisija 
sklicuje tudi na člen 8(6) Direktive 96/62. Po 
njem se morajo, kadar raven onesna ževala 
I - 8319 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
prese že mejne vrednosti zaradi onesna ževanja 
iz druge dr žave članice, prizadete dr žave 
članice med seboj posvetovati, da najdejo 
rešitev. Nizozemska takšnih posvetovanj ni 
spro žila. programov za dosego tega cilja, ne da bi pri
tem zahtevali sprejetje dolo čenih ukrepov za 
znižanje emisij. Zlasti mejne vrednosti ones -
naženja zunanjega zraka so v skladu s četrto 
uvodno izjavo Direktive 1999/30 minimalne
zahteve, ki splo šno veljajo v vseh dr žavah 
članicah. Stro žje ureditve so mogo če. 26 
64. Za presojo utemeljitev Sodi šča prve 
stopnje v zvezi z merili, ki niso zajeta 
v Direktivi 1999/30, je odlo čilna Direktiva 
96/62. Direktive 1999/30 namre čni mogo če 
uporabljati lo čeno, temve čsamo skupaj
z Direktivo 96/62. Sprejetje Direktive 1999/30
je predvideno v členu 4 Direktive 96/62 in
Prilogi I k tej. Poleg tega ukrepi, ki jih morajo
države članice sprejeti zlasti –vendar ne 
izklju čno –pri preseganju mejnih vrednosti 
v zvezi s kakovostjo zraka, ne izhajajo iz 
Direktive 1999/30, temve čiz Direktive 96/62. 
65. Iz nobene od direktiv ne izhaja, da bi 
urejala, kateri vzroki onesna ženja zraka so 
primerni za utemeljitev obstoja specifi čnega 
problema. Dolo čeni sta relativno na splo šno, 
da bi se lahko upo števale razlike med razli č-
nimi dr žavami članicami. Zaradi tega pred -
pisujeta samo nadzor kakovosti zraka, zasle -
dovani cilj, torej mejne vrednosti, in razvoj 66. Poleg tega skupni pregled direktiv 
1999/30 in 96/62 ka že, da so merila, ki jih je 
zavrnilo Sodi šče prve stopnje, pri presoji
kakovosti zunanjega zraka zelo pomembna. 
67. Člen 8 Direktive 96/62 in Priloga IV k tej 
dolo čata zlasti, katere informacije morajo 
države članice zagotoviti pri prekora čitvi 
mejne vrednosti in jih posredovati Komisiji.
V skladu s to čko 5 te priloge je treba ugotoviti 
izvor onesna ževanja, zlasti glavne vire emisij 
in onesna ževanja zaradi vplivov iz drugih 
regij. Analiza stanja, dolo čena v to čki 6, naj 
bi predstavila podrobnosti o dejavnikih, ki 
povzro čajo čezmerno onesna ženost, ter v tej 
zvezi izrecno navaja prenos, vklju čno 
s čezmejnih prenosom, in nastanek. 
26 –Glej tudi sodbo z dne 15. novembra 2005 v zadevi Komisija
proti Avstriji (C-320/03, ZOdl., str. I-9871, to čka 80). 
I - 8320 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
68. Člen 8(6) Direktive 96/62 v tej zvezi 
v nasprotju s to čko 92 izpodbijane sodbe 
dolo ča, da so čezmejne emisije trnih delcev, 
kot jih najava Nizozemska, vsekakor 
pomembno merilo na ravni prava Skupnosti
za presojo kakovosti zraka. 71. S tem Sodi šče prve stopnje v to čkah 92 in 
115 s sklicevanjem na Direktivo 1999/30 
neupravi čeno ni upo števalo čezmejnega ones -
naženja, gostote prebivalstva, gostote cest -
nega prometa v ve čconah na Nizozemskem in 
lokacije naselij ob cestnih povezavah. 
69. Druga če kot ugotavlja Sodi šče prve 
stopnje v to čki 115 izpodbijane sodbe, je 
treba upo števati tudi gostoto cestnega 
prometa. Sicer ni izpostavljena na enak 
način kot čezmejno onesna ževanje, vendar je 
prav tako vzrok, ki ga je treba upo števati 
v okviru člena 8 Direktive 96/62. 
70. Vskladu s prvo alineo Priloge II k Direktivi
96/62 je treba pri dolo čitvi mejnih vrednosti
na ravni Skupnosti upo števati tudi stopnjo
izpostavljenosti prebivalstva. Zaradi tega je ta
dejavnik tudi primerno merilo za dolo čitev 
teže preseganja mejnih vrednosti v dolo čenih 
državah članicah. Ker so gostota prebivalstva, 
gostota cestnega prometa v ve čconah na 
Nizozemskem in lokacija naselij ob cestnih
povezavah odlo čilne za stopnjo izpostavlje -
nosti prebivalstva, to čka 115 izpodbijane
sodbe pravno ni pravilna, saj Sodi šče prve 
stopnje teh dejavnikov ni upo števalo, ker jih
Direktiva 1999/30 naj ne bi dolo čala. 2. Neobstoj specifi čnega problema 
72. Tako lahko preidemo na drugi vidik 
utemeljevanja Sodi šča prve stopnje, ki se 
nana ša na neobstoj posebnega problema na
Nizozemskem. 
73. Sodi šče prve stopnje po eni strani 
v točki 63 izpodbijane sodbe ugotavlja, da je 
„vsak problem, ki se pojavi v primerljivih 
okoli ščinah v vseh dr žavah članicah in je zato
v zvezi z njim treba sprejeti re šitve, usklajene 
na ravni Skupnosti, splo šen in torej ni 
specifi čen v smislu člena 95(5) ES “. 
74. Sodi šče prve stopnje tudi pritrjuje nizo -
zemski vladi v to čki 65 izpodbijane sodbe: 
„zato, da bi bil problem specifi čen za dr žavo 
članico v smislu upo števne dolo čbe, ni treba, 
da obstaja nevarnost za okolje le na ozemlju te
države članice “. 
I - 8321 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
75. S prito žbo Nizozemska uveljavlja, da je 
Sodi šče prve stopnje v nasprotju z zgoraj 
navedenimi izvajanji v to čkah 53 in 106 za 
obstoj specifi čnega problema zahtevalo obstoj
razlik v razmerju do drugih dr žav članic. Tako 
je Sodi šče prve stopnje posamezne trditve 
o obstoju specifi čnega problema vsakokrat 
zavrnilo s tem, da je polo žaj v drugih dr žavah 
članicah primerljiv. 
76. V skladu s to čko 53 izpodbijane sodbe
odobritev nizozemskih ukrepov zahteva, da se
prekora čitve mejnih vrednosti, ugotovljene na
nizozemskem ozemlju, „pomembno razliku -
jejo od prekora čitev v drugih dr žavah 
članicah “. Glede na to čko 106 mora zadevna 
država članica dokazati, da bodo nastali 
posebni problemi, „zaradi katerih se bo 
razlikovala od drugih dr žav članic “. Sodi šče 
prve stopnje tako v teh to čkah zahteva obstoj 
razlike v razmerju do vseh drugih dr žav članic. 
77. Točki 63 in 65 izpodbijane sodbe ter 
točki 53 in 106 so si tako med seboj 
v nasprotju. Kljub temu nasprotju je jasno
razvidno, da Sodi šče prve stopnje izpodbijano sodbo opira samo na zaklju ček iz zadnjena -
vedenih to čk, da Nizozemska ni dokazala, da 
se razlikuje od vseh drugih dr žav članic. 
Sodi šče prve stopnje namre čne preizku ša, 
ali je število dr žav članic s podobnimi 
problemi preveliko za priznanje obstoja 
specifi čnega problema na Nizozemskem. 
Omejiti se mora na to, da navede primere
podobno prizadetih dr žav članic. 
78. Zadnje stali šče Sodi šča prve stopnje ni 
pravno pravilno. V skladu s sodbo Land 
Oberösterreich specifi čen problem v smislu 
člena 95(5) ES ni omejen na „edinstvene 
probleme “. 27 Sodi šče prve stopnje in Komisija 
sta v zadevi Oberösterreich pojem „speci -
fično “ustrezno razlagala v smislu „neobi čaj-
nega “. 28 
79. Tako tudi ugotovitve Sodi šča prve stopnje 
o primerjavi med dr žavami članicami ne 
utemeljujejo izpodbijane sodbe. 
27 –Navedena v opombi 8, to čka 65. 
28 –Navedena v opombi 8, to čka 66 in naslednje. 
I - 8322 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
C –Možnost druga čne obrazlo žitve izpodbi- problema prek primerjave z drugimi dr žavami 
jane sodbe članicami (o tem v nadaljevanju pod 2). 
80. Sicer vsebuje izpodbijana sodba pravne
napake, vendar bi bilo treba prito žbo zavrniti 
tudi, če se izrek sodbe izka že kot pravilen iz 
drugih pravnih razlogov. 29 Zaradi tega je treba
preizkusiti, ali je Komisija pravilno ugotovila,
da na Nizozemskem ne obstaja specifi čen 
problem v smislu pravkar omejene sodbe 
Land Oberösterreich, tj. problem, ki ni 
neobi čajen, temve čsplošne narave. 
81. Problem Nizozemske je v tem, da dele ž
PM10 v zunanjem zraku presega mejne vred -
nosti Direktive 96/62 v povezavi z Direktivo
1999/30. 
82. Ali je ta problem specifi čen, Sodi šče prve
stopnje in Komisija glede na do sedaj odlo čene 
primere preverjata s primerjanjem stanja 
v razli čnih dr žavah članicah. V obravnavanem 
primeru pa utemeljuje obstoj specifi čnega 
problema že nasprotujo či si cilji predpisov
prava Skupnosti (o tem v nadaljevanju pod 1).
Zaradi tega bom samo v pomo čpreizkusila 
tudi utemeljitev obstoja specifi čnega 
29 –Glej sklic v opombi 10. 1. Utemeljitev obstoja specifi čnega problema 
z nasprotujo čimi si cilji predpisov prava 
Skupnosti 
83. V obravnavanem primeru problem, ki ga 
želi Nizozemska re šiti z odstopanjem od 
Direktive 98/69, utemeljujejo zahteve drugih 
dolo čb prava Skupnosti: zunanji zrak na 
Nizozemskem ne dosega stanja, ki ga dolo ča 
Direktiva 96/62 v povezavi z Direk -
tivo 1999/30. 
84. To dejansko ni nujno neobi čajno in velja 
tudi za druge dr žave članice. Vendar cilji prava 
Skupnosti glede kakovosti zunanjega zraka 
dolo čajo stanje, ki ga mora imeti zunanji zrak
povsod v Skupnosti. Kr šitve teh standardov 
kakovosti v pravnem smislu zaradi tega ni 
mogo če šteti za „običajno “. Spo štovanje prava 
Skupnosti in ne njegova kr šitev je namre č
normativni cilj predpisov. Kr šitev standarda je 
treba zaradi tega šteti za specifi čno na podlagi 
člena 95(5) ES. 
I - 8323 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
2. Primerjavi z drugimi dr žavami članicami 
85. Če Sodi šče ne bo sledilo mojemu stali šču 
ali ga ne bo sprejelo, ker stranki do njega doslej
nista zavzeli stali šča, bom v nadaljevanju 
preu čila, ali na Nizozemskem obstaja speci -
fičen problem na podlagi primerjave 
z drugimi dr žavami članicami. 
86. Glede sodnega preizkusa je treba Komi -
siji, kot že navedeno, priznati širok manevrski 
prostor, če primerjava stanja v razli čnih 
državah članicah zahteva zapleteno tehni čno 
presojo. Komisija mora skrbno in nepri -
stransko raziskati vse upo števne vidike posa -
meznega primera in svoje odlo čitve ustrezno 
obrazlo žiti. Nadzor sodnika Skupnosti se 
zaradi tega nana ša tudi na to, ali dokazi, ki 
so se upo števali pri odlo čitvi, pomenijo vse 
upoštevne podatke, ki bi jih bilo treba 
upoštevati pri presoji zapletenega polo žaja, 
in ali so lahko podlaga zaklju čkom, ki izhajajo 
iz njih. 30 87. Nadalje je treba spomniti, da je dokazno
breme za obstoj specifi čnega problema na 
državi članici, ki vlo ži predlog, to je v obrav -
navanem primeru na Nizozemski. 31 Komisiji
zaradi tega ni treba dokazati, da ne obstaja
specifi čen problem. Če ne prizna obstoja 
specifi čnega problema, pa mora pojasniti, 
zakaj je zavrnila upo števne navedbe dr žave 
članice. 
88. Kot je že bilo ugotovljeno, je v obravna -
vanem primeru –v nasprotju z izpodbijano 
sodbo –treba zlasti upo števati čezmejno 
onesna ženje, gostoto prebivalstva, gostoto 
cestnega prometa v ve čconah na Nizozem -
skem in lokacijo naselij ob cestnih povezavah,
kakor tudi poro čilo o oceni kakovosti zraka za 
leto 2004. 
89. Komisija se v to čkah od 41 do 43 sporne 
Odlo čbe v glavnem opira na dve trditvi: prvi č, 
obremenitev s trdnimi delci naj na Nizozem -
30 –Glej zgoraj navedeno to čko 38 in naslednje. 31 –Glej zgoraj navedeno to čko 17 in naslednje. 
I - 8324 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
skem v celoti ne bi bila vi šja kot v sedmih 
drugih dr žavah članicah. Drugi č, obstaja
dvom, ali obstaja problem v zvezi z Direk -
tivo 98/69, ker posebna obremenitev s trdnimi
delci na Nizozemskem ni posledica emisij 
tamkaj šnjih vozil. morebitni problemi upravi čujejo ukrepe
v zvezi z vozili na dizelski pogon, za preizkus
obstoja specifi čnega problema ni upo števno. 
To bi bilo treba preu čiti v okviru naknadnega 
preizkusa na podlagi člena 95(6) ES. 
90. Prva trditev bi sicer lahko na čeloma 
prepri čala, če v nasprotju s tukaj zastopanim 
stališčem izhajamo iz tega, da preseganje 
mejnih vrednosti, dolo čenih na ravni Skup -
nosti, v danih okoli ščinah še ne utemeljuje 
obstoja specifi čnega problema. Vendar 
v obravnavanem primeru ne prepri ča že 
zaradi tega, ker se Komisija ni ukvarjala
z obremenitvijo s trdnimi delci, kot izhaja iz 
poro čila Nizozemske za leto 2004. 
91. Druga trditev Komisije, neobstoj speci -
fičnega problema v zvezi z vozili na dizelski
pogon, je primerna, da se ovr že del nizozem -
skega utemeljevanja v predlogu za odstopanje.
Kot sedaj priznava tudi Nizozemska, je na
Nizozemskem registriranih manj vozil na 
dizelski pogon kot ve čini drugih dr žav članic. 
92. Vendar navedeno ne izklju čuje, da v zvezi 
z drugimi navedenimi to čkami na Nizozem -
skem obstajajo specifi čni problemi. Ali ti 93. Glede naslednje upo števne navedbe 
Nizozemske Komisija v to čki 40 sporne 
Odlo čbe priznava, da precej šen dele žtrdnih 
delcev, ki obremenjujejo Nizozemsko, prehaja
prek meja. Vendar poudarja, da ta dele žni višji 
kot v ostalih dr žavah Beneluksa. 
94. Ta argument me ne prepri ča, saj se ne 
zahteva, da mora biti specifi čen problem 
izklju čne narave. Da so dr žave Beneluksa 
zaradi svoje osrednje lege in majhne povr šine 
posebej obremenjene s čezmejnimi trdnimi 
delci, je zanje zna čilen problem, ki se ga 
vsekakor lahko šteje za specifi čnega. 
I - 8325 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
95. V to čki 40 sporne Odlo čbe Komisija prav
tako priznava velik posredni vpliv roterdam -
skega pristani šča na obremenitev s trdnimi 
delci, ne da bi obenem pojasnila, zakaj glede
tega ne gre za specifi čen problem. 98. Zaradi tega Komisija, s tem ko je zavrnila
priznanje obstoja specifi čnega problema 
Nizozemske, odlo čilnih lastnosti Nizozemske 
ni presodila oziroma jih ni presodila zadostno.
Njene ugotovitve o neobstoju specifi čnega 
problema na Nizozemskem zaradi tega ne 
utemeljujejo sporne Odlo čbe. 
96. V to čkah od 34 do 36 sporne Odlo čbe 
Komisija navaja tudi gostoto prebivalstva, 
gostoto cestnega prometa v ve čconah na 
Nizozemskem in lokacijo naselij ob cestnih
povezavah. Sicer se ne opredeli glede tega, ali
se s tem lahko utemelji obstoj specifi čnega 
problema, vendar obstajajo vsaj tovrstne 
izjave v upo števanem izvedenskem mnenju
Komisije. V skladu z navedenim mnenjem je
polo žaj na Nizozemskem v tem pogledu 
primerljiv z drugimi dr žavami Beneluksa, 
osrednjim Zdru ženim Kraljestvom in 
zahodno Nem čijo. 
97. Te ugotovitve pa ne zado ščajo, saj se ni 
zavzelo nobenega stali šča glede tega, ali je ta
prostorsko relativno omejeni del Skupnosti
zadosti neobi čajen, da bi ga lahko prizadel 
specifi čen problem. 3. Vmesni rezultat 
99. Izpodbijane sodbe zaradi tega ni mogo če 
ohraniti z druga čno obrazlo žitvijo. V obravna -
vanem primeru obstoj specifi čnega problema 
na Nizozemskem utemeljuje že kr šitev Direk -
tive 96/62 v povezavi z Direktivo 1999/30.
Tudi pomo žni preizkus primerjave med 
državami članicami vodi k temu rezultatu, 
saj Komisija ni zadostno presodila upo števnih 
navedb Nizozemske. 
I - 8326 
NIZOZEMSKA PROTI KOMISIJI 
D –Odlo čitev o prito žbi 
100. Na podlagi člena 61(1), poved 2, Statuta 
lahko Sodi šče pri razveljavitvi izpodbijane 
sodbe v zadevi samo odlo či, ali stanje 
postopka to dovoljuje. V nasprotnem 
primeru zadevo vrne v razsojanje Sodi šču 
prve stopnje. 
101. Dosedanji preizkus še ne zado šča za 
odlo čanje o to žbi Nizozemske zoper sporno 
Odlo čbo Komisije. Odlo čba namre čne 
temelji le na zavrnitvi obstoja specifi čnega 
problema na Nizozemskem. Komisija se je 
poleg tega oprla še na eno obrazlo žitev, ki jo je
Nizozemska prav tako izpodbijala: nizozemski
ukrep naj ne bi bil zdru žljiv s členom 95(6) ES. 103. Lahko se samo vpra šamo, ali je treba 
sporno odlo čbo razveljaviti že zaradi tega, ker
Komisija pri preizkusu na podlagi člena 95(6) 
ES ni upo števala niti nizozemskega poro čila 
o oceni kakovosti zraka za leto 2004. Odlo -
čitev o tem vpra šanju bi predhodno zahtevala 
zasli šanje strank. Ker se to v postopku pred 
Sodi ščem doslej ni zgodilo, Sodi šče o celotni 
zadevi ne more odlo čiti. 
104. Zaradi tega se zadeva vrne v razsojanje 
Sodi šču prve stopnje. 
VI –Stro ški postopka 
102. Vzvezi s to to čko Sodi šče prve stopnje še 
ni zavzelo stali šča in ta tudi ni bila predmet 105. Če Sodi šče zadevo vrne v razsojanje 
postopka pred Sodi ščem. Zaradi tega obsta- Sodi šču prve stopnje, se v skladu s členom 122 
jajo precej šnji dvomi o tem, ali stanje Poslovnika odlo čitev o stro ških postopka 
postopka dovoljuje odlo čanje o zadevi. pridr ži za kon čno sodbo. 
I - 8327 
SKLEPNI PREDLOGI J. KOKOTT –ZADEVA C-405/07 P 
VII –Predlog 
106. Sodi šču predlagam, naj odlo či, tako: 
1.Sodba Sodi šča prve stopnje z dne 27. junija 2007 v zadevi Nizozemska proti
Komisiji (T-182/06, ZOdl., str. II-1983) se razveljavi. 
2.Zadeva se vrne v razsojanje Sodi šču prve stopnje Evropskih skupnosti. 
3.Odlo čitev o stro ških postopka se pridr ži. 
I - 8328