ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zadeva T-149/06

Castellani SpA

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava figurativne znamke Skupnosti CASTELLANI — Prejšnji nacionalni besedni znamki CASTELLUM in CASTELLUCA — Relativni razlog za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 40/94“

Sodba Sodišča prve stopnje (prvi senat) z dne 20. novembra 2007 II - 4758

Povzetek sodbe

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Za povprečnega nemškega potrošnika ne obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti med figurativnim znakom z besednim elementom „castellani“, za katerega se zahteva registracija kot znamke Skupnosti za „alkoholne pijače razen piva, likerja, penečega vina in šampanjca“ iz razreda 33 Nicejskega aranžmaja, in besedno znamko CASTELLUCA, prej registrirano v Nemčiji za „vino“ iz razreda 33.

Čeprav je res, da je prevladujoč element prijavljene znamke njen besedni element, in sicer izraz „castellani“, da sta si besedna elementa „castellani“ in „castelluca“ v določeni meri podobna na vidni ravni, saj sta enako dolga in je njunih prvih sedem črk enakih in postavljenih v enakem zaporedju („c-a-s-t-e-l-l“) in da pozornost potrošnika pogosto pritegne začetni del besed, se beseda „château“ zelo pogosto uporablja za zadevne proizvode, in je treba, da bi potrošniki pravilno določili vino, pri katerem se ime začne z eno izmed teh besed, pazljivo preučiti predpono, ki je povezana s to besedo. V tem primeru so zadnje črke nasprotujočih si znakov, in sicer „a“, „n“ in „i“ prijavljene znamke in „u“, „c“ in „a“ prejšnje znamke, različne. Zato v okviru vidne presoje vseh znakov ugotovljena razlika med besednima elementoma „castellani“ in „castelluca“ zadostuje za izključitev vidne podobnosti nasprotujočih si znakov.

V zvezi s slišno primerjavo v nemškem jeziku razlike med znaki, ki izhajajo iz razlike med končnicama, kljub enakima predponama zadostujejo za slišno razlikovanje.

Glede pojmovne primerjave je treba opozoriti, prvič, da se beseda „château“ v vinskem sektorju pogosto uporablja in da je nemški potrošnik navajen videti veliko število znamk vina, pri katerih se ime začne s „Schloss“, „castello“, „château“, „castel“ ali „castle“, ko kupuje vino v specializirani trgovini, supermarketu, veliki maloprodajni trgovini ali kadar izbira vino, ki je navedeno na vinski karti restavracije. Drugič, prijavljena znamka vsebuje priimek italijanskega izvora, ki ga upoštevna javnost kot takega prepozna.

Tako v okviru celostne presoje zadevnih znamk vidne, slišne in pojmovne razlike med nasprotujočima si znakoma zadostujejo za to, da preprečijo, da bi podobnosti med nasprotujočima si znakoma privedle do verjetnosti zmede pri povprečnem nemškem potrošniku, čeprav so zadevni proizvodi enaki.

(Glej točke od 53 do 60.)
2.

Japan Tobacco, Inc. se naloži plačilo lastnih stroškov in stroškov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT).
Za Komisijo so njena obvestila, ki jih sprejema na področju nadzora nad koncentracijami, če ne odstopajo od standardov, ki jih določata Pogodba in Uredba o združitvah, zavezujoča.

V Smernicah ni podana zahteva, da se v vseh primerih preuči vse elemente, ki jih omenjajo, ampak ima Komisija pravico do proste presoje, kar zadeva (ne)upoštevanje določenih elementov, in Komisiji ni treba podati natančne obrazložitve, kar zadeva presojo določenih vidikov koncentracije, ki se ji zdijo očitno neumestni, brez pomena ali povsem sekundarni za njeno presojo.

Sodišče Skupnosti se mora pri nadzoru nad kompleksnimi gospodarskimi presojami Komisije pri izvajanju diskrecijske pravice, ki ji jo podeljuje Uredba o združitvah, omejiti na preverjanje spoštovanja postopkovnih pravil in pravil glede obrazložitve ter vsebinske točnosti dejstev, neobstoja očitne napake pri presoji in zlorabe pooblastil. Glede tega mora sodišče Skupnosti preveriti ne samo vsebinsko točnost navedenih dokaznih elementov, njihovo zanesljivost in doslednost, ampak tudi, ali ti elementi vsebujejo vse podatke, ki jih je treba upoštevati pri presoji kompleksne situacije, in ali lahko utemeljijo iz njih izvedene sklepe. Tako se Sodišče prve stopnje pri sodnem nadzoru nad izpodbijano odločbo pri presoji ne sme omejiti na to, ali je Komisija upoštevala ali prezrla elemente, za katere je v Smernicah določeno, da naj bi se upoštevali pri presoji učinkov določene koncentracije na konkurenco. Sodišče prve stopnje mora med izvajanjem tega nadzora še preveriti, ali lahko morebitne opustitve s strani Komisije povzročijo dvome o njenem sklepu.

(Glej točke 55, 57, 58, 60 in 61.)
Prvič, predlog za znižanje globe, naložene tožečim strankam v členu 2(g), (h) in (i) Odločbe Komisije C(2004) 2826 z dne 3. septembra 2004 o postopku uporabe člena 81 [ES] in člena 53 Sporazuma EGP (zadeva COMP/E-1/38.069 – bakrene inštalacijske cevi), in drugič, nasprotna tožba Komisije za povečanje navedenih glob.
Sodba Sodišča prve stopnje (prvi senat) z dne 8. septembra 2009 – AceaElectrabel proti Komisiji

(Zadeva T-303/05)

„Državne pomoči – Sektor energije – Pomoč za naložbo v izgradnjo toplovodnega omrežja – Odločba, s katero je bila državna pomoč razglašena za združljivo s skupnim trgom – Obveznost podjetja, prejemnika pomoči, da prej vrne pomoči, predhodno razglašene za nezakonite – Pojem gospodarske enote“

1. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Odločba Komisije na področju državnih pomoči – Opredelitev, da izkrivlja konkurenco in da vpliva na trgovino med državami članicami (člena 87(1) ES in 253 ES) (Glej točke od 42 do 45 in 51.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Vpliv na trgovino med državami članicami – Škodovanje konkurenci – Ukrep v korist lokalni dejavnosti na liberaliziranem gospodarskem področju (člen 87(1) ES) (Glej točke od 59 do 61, 70 in 71.)

3. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Pomoči, za katere bi se lahko štelo, da so združljive z notranjim trgom – Diskrecijska pravica Komisije (člena 87(3) ES in 88 ES) (Glej točke od 101 do 103 in 110.)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Odločba Komisije, s katero je bilo dovoljenje za izplačilo pomoči pogojeno s predhodnim vračilom s strani zadevnega podjetja pred tem prejete nezakonite pomoči (člena 87(3)(c) ES in 88(2) ES) (Glej točke od 165 do 167.)

Predmet

Zahteva za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2006/598/ES z dne 16. marca 2005, ki jo namerava Italija – regija Lacij – odobriti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL 2006, L 244, str. 8.).

Izrek

1) Tožba se zavrne.

2) AceaElectrabel Produzione SpA se naloži plačilo stroškov, razen stroškov, navedenih v točki 3.
63

Po drugi strani iz člena 3(1) nemških smernic sledi, da se „[p]omoč za konkurenčnost […] lahko dodeli, če so nemške ladjedelnice dokončno sklenile naročila za gradnjo ali predelavo plovil med 1. julijem 1990 in “. Vendar navedene smernice nikakor ne določajo natančneje, da je treba pomoč za konkurenčnost nameniti zgolj za izravnavo izgub v zvezi s pogodbami in ne drugih izgub v zvezi s tekočim poslovanjem ladjedelnic. Poleg tega je neobstoj take navedbe skladen z namenom pomoči za konkurenčnost, katere namen je – kot sledi iz odločbe Komisije z dne (glej točko 10 zgoraj) – omogočiti vsem evropskim ladjedelnicam, ne le ladjedelnici Warnow Werft, boj proti konkurenci, ki jo na svetovnem trgu izvajajo nekatere azijske države, in to ne glede na to, ali navedene ladjedelnice beležijo izgube v zvezi s sklepanjem pogodb o gradnji plovil ali ne.
4

V Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, str. 1, popravek UL L 271, str. 47) je med drugim navedeno: „Člen 11 1. Vzpostavi se sistem za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov. 2. Cilj sistema je prilagoditev proizvodnje tržnemu povpraševanju. 3. Sistem zajema enega ali več naslednjih ukrepov: (a) zamenjava sort, vključno s precepljanjem; (b) sprememba lokacije vinogradov; (c) izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov v skladu s cilji sistema. Sistem ne zajema običajne obnove vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba. […] Člen 13 1. Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev se odobri samo, če so predloženi načrti, ki so jih izdelale in po potrebi odobrile države članice. Podpore se dodelijo v naslednjih oblikah: (a) nadomestila proizvajalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja načrta in (b) prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve. 2. Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka ima lahko naslednjo obliko: (a) dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih nasadov vinske trte za določeno obdobje, ki ni daljše od treh let, ne glede na določbe poglavja I tega naslova; ali (b) finančno nadomestilo, ki ga financira Skupnost. 3. Prispevek Skupnosti za stroške prestrukturiranja in preusmeritve ne sme presegati 50 % teh stroškov. Vendar pa v regijah, uvrščenih pod cilj 1 v skladu z Uredbo Sveta (ES) 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah za strukturne sklade, znaša prispevek Skupnosti največ 75 %. Brez poseganja v člen 14(4) države članice v nobenem primeru ne smejo prispevati k stroškom prestrukturiranja. […] Člen 15 Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75. Ta pravila lahko zajemajo zlasti: (a) najmanjšo velikost zadevnega vinograda; (b) določbe, ki urejajo uporabo pravic do ponovne zasaditve na splošno in uporabo pravic do nove zasaditve, podeljenih v okviru načrtov za materialne izboljšave in mladim kmetom, pri izvajanju programov; (c) določbe, ki preprečujejo povečanje pridelovalnega potenciala, izhajajoče iz določb tega poglavja; (d) najvišji znesek podpore na hektar.“
19

Tožeča stranka meni, da je pri oddelku za ugovore vložila vlogo za podaljšanje roka za predložitev dokazov o uporabi prejšnjih znamk, ki ustreza zahtevam pravila 71 Uredbe št. 2868/95. Ta vloga naj bi bila prva vloga za podaljšanje, oblikovana med postopkom, in naj bi bila obrazložena z dejstvom, da dokazi niso mogli biti zbrani v dodeljenem roku. Poleg tega naj bi bila vloga predložena UUNT pred iztekom roka, in sicer na njegov zadnji dan, in nobeno pravilo naj ne bi prepovedovalo, da vloga za podaljšanje ne bi smela biti vložena na zadnji dan roka. Tožeča stranka obrazložitev svoje vloge šteje za zadostno glede na to, da je bila to njena prva vloga za podaljšanje, zlasti ker je bila predložena v obdobju dopustov. Zatrjuje, da je bila oseba, ki je v okviru družbe odgovorna za spise v zvezi z znamkami, odsotna zaradi daljšega potovanja in zato ni mogla zbrati dokumentov, ki bi potrdili uporabo prejšnjih znamk. Poleg tega navaja, da UUNT običajno ugodi prvim vlogam za podaljšanje, tudi če te niso podrobno obrazložene.
Sodba Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 11. marca 2008 – Guigard proti Komisiji

(Zadeva T-301/05)

„Nepogodbena odgovornost – Nepodaljšanje pogodbe o zaposlitvi, ki jo financira ERS – Neobstoj protipravnega ravnanja Komisije – Pristojnost Sodišča prve stopnje“

1. Postopek – Odškodninska tožba (členi 225 ES, 235 ES, 238 ES in 240 ES) (Glej točke od 33 do 40.)

2. Nepogodbena odgovornost – Pogoji – Nezakonitost – Škoda – Vzročna zveza – Neizpolnitev enega od pogojev (člen 288, drugi odstavek, ES) (Glej točki 43 in 44.)

3. Nepogodbena odgovornost – Pogoji – Dovolj resna kršitev prava Skupnosti (člen 288 ES) (Glej točki 55 in 56.)

4. Nepogodbena odgovornost – Protipravno ravnanje institucij (člen 288 ES) (Glej točke od 55 do 80 in od 82 do 86.)

Predmet

Odškodninska tožba za povrnitev škode, ki naj bi jo utrpela tožeča stranka zaradi domnevno napačnega ravnanja Komisije zaradi nepodaljšanja njene pogodbe o zaposlitvi, ki je bila sklenjena v okviru tehničnega sodelovanja med Skupnostjo in Republiko Niger, ki ga financira Evropski razvojni sklad (ERS).

Izrek

1) Tožba se zavrne.
6

Člen 8(1) Uredbe št. 1663/95 določa: „Če Komisija na podlagi poizvedbe oceni, da izdatki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti, o rezultatih svojih pregledov obvesti zadevno državo članico in navede korektivne ukrepe, ki naj se sprejmejo za zagotovitev prihodnje skladnosti. Sporočilo se sklicuje na to uredbo. Država članica odgovori v dveh mesecih in Komisija lahko temu primerno spremeni svoje stališče. V upravičenih primerih se lahko Komisija strinja, da se podaljša rok za odgovor. Po izteku obdobja, dovoljenega za odgovor, Komisija povabi državo članico na dvostransko razpravo in obe stranki si prizadevata dogovoriti o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in o oceni resnosti kršitve in finančne izgube Skupnosti. Po razpravi in izteku katerega koli roka po razpravi, ki ga določi Komisija, po posvetovanju z državami članicami za zagotovitev nadaljnjih informacij ali, če država članica ne sprejme povabila na srečanje pred rokom, ki ga določi Komisija, po izteku roka Komisija uradno sporoči državi članici svoje ugotovitve, sklicujoč se na Odločbo Sveta 94/442/ES. Brez poseganja v četrti pododstavek tega odstavka to sporočilo vključuje oceno katerega koli izdatka, ki ga namerava Komisija izključiti v skladu s členom 5(2)(c) Uredbe […] št. 729/70. Država članica čim prej obvesti Komisijo o korektivnih ukrepih, sprejetih za zagotovitev skladnosti s predpisi Skupnosti, in o datumu začetka njihove veljavnosti. Kjer je to ustrezno, Komisija sprejme enega ali več sklepov v skladu s členom 5(2)(c) Uredbe […] št. 729/70 do datuma začetka veljavnosti korektivnih ukrepov, zato da bi izključili izdatke, ki so neskladni s predpisi Skupnosti.“
Predlog, naj se na podlagi arbitražne klavzule v smislu člena 238 ES naloži Impetus Symvouloi Michanikoi – Kainotomia kai Technologia EPE, da povrne del zneska, ki ga je Evropska Skupnost izplačala iz naslova pogodbe Invite (Inland Navigation Telematics) pod referenčno številko COP 493 in pogodbe Ausias (Att in Urban Sites with Integration and Standardisation) pod referenčno številko TR 1006, sklenjenih v okviru Sklepa št. 1110/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. aprila 1994 o četrtem okvirnem programu Evropske Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (1994‑1998) (UL L 126, str. 1) ter del zneska, izplačanega iz naslova pogodbe Artis (Advanced Road Transport Informatics in Spain) pod referenčno številko V 2043, sklenjene v okviru Sklepa Sveta 90/221/Euratom, EGS, z dne 23. aprila 1990 o okvirnem programu Evropske Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (1990-1994) (UL L 117, str. 28).
Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom:

mednarodna besedna znamka „RODA“ (št. 703486), španska besedna znamka „BODEGAS RODA“ za vina in likerje iz razreda 33, španske besedne znamke „RODA“ (št. 1757553), „RODA I“ (št. 2006616), „RODA II“ (št. 2006615) in grška nacionalna znamka „RODA“ (št. 137050) za vina in likerje iz razreda 33 ter trgovsko ime „BODEGAS RODA“ za „vinogradništvo in vinarstvo“
Zadeva T-435/05

Danjaq, LLC

proti

Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT)

„Blagovna znamka Skupnosti — Prijava besedne znamke Skupnosti Dr. No — Ugovor imetnika neregistriranih besednih znamk in znakov Dr. No in Dr. NO — Neobstoj pogoja prejšnjih blagovnih znamk — Neobstoj razlikovalnega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu — Člen 8(1)(a) in (b), (2)(c) in (4) Uredbe (ES) št. 40/94 (postal člen 8(1)(a) in (b), (2)(c) in (4) Uredbe (ES) št. 207/2009) — Obveznost obrazložitve — Člen 73 Uredbe (ES) št. 40/94 (postal člen 75 Uredbe (ES) št. 207/2009)“

Sodba Sodišča prve stopnje (drugi senat) z dne 30. junija 2009 II ‐ 2100

Povzetek sodbe

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu (Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(4)) Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu (Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(4)) Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu (Uredba Sveta št. 40/94, člena 8(4) in 52(2)) Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu (Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(4))
Sodba Sodišča prve stopnje (sedmi senat) z dne 23. septembra 2009 – Španija proti Komisiji

(Zadeva T-341/05)

„Kmetijstvo — Skupna ureditev trga mleka in mlečnih proizvodov — Odprava izvoznih nadomestil za mlečne izdelke, namenjene v Ceuto ali Melillo — Pogoji — Načelo prepovedi diskriminacije — Sorazmernost“

Kmetijstvo — Skupna ureditev trgov — Mleko in mlečni proizvodi — Izvozna nadomestila (člen 34(2), drugi pododstavek, ES; Uredba Sveta št. 1255/1999, člen 31(2)(c) in(3); Uredba Komisije št. 909/2005) (Glej točke 21, 38, 48, 49, 69, 72, 74 in od 94 do 96.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Uredbe Komisije (ES) št. 909/2005 z dne 16. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (UL L 154, str. 10) v delu, v katerem priloga k tej uredbi Ceuto in Melillo omenja med namembnimi kraji, razvrščenimi v skupino L01.

Izrek

1. Priloga Uredbe Komisije (ES) št. 909/2005 z dne 16. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode se razglasi za nično v delu, v katerem Ceuto in Melillo omenja med namembnimi kraji, razvrščenimi v skupino L01.

2. Komisiji Evropskih skupnosti se naloži plačilo stroškov.

Sodba Sodišča prve stopnje (sedmi senat) z dne 23. septembra 2009 – Španija proti Komisiji

(Zadeva T-341/05)

„Kmetijstvo — Skupna ureditev trga mleka in mlečnih proizvodov — Odprava izvoznih nadomestil za mlečne izdelke, namenjene v Ceuto ali Melillo — Pogoji — Načelo prepovedi diskriminacije — Sorazmernost“

Kmetijstvo — Skupna ureditev trgov — Mleko in mlečni proizvodi — Izvozna nadomestila (člen 34(2), drugi pododstavek, ES; Uredba Sveta št. 1255/1999, člen 31(2)(c) in(3); Uredba Komisije št. 909/2005) (Glej točke 21, 38, 48, 49, 69, 72, 74 in od 94 do 96.)

Predmet

Predlog za razglasitev ničnosti Uredbe Komisije (ES) št. 909/2005 z dne 16. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (UL L 154, str. 10) v delu, v katerem priloga k tej uredbi Ceuto in Melillo omenja med namembnimi kraji, razvrščenimi v skupino L01.

Izrek

1. Priloga Uredbe Komisije (ES) št. 909/2005 z dne 16. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode se razglasi za nično v delu, v katerem Ceuto in Melillo omenja med namembnimi kraji, razvrščenimi v skupino L01.
Zadeva T-68/05

Aker Warnow Werft GmbH in Kvaerner ASA

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„Državne pomoči — Ladjedelništvo — Nekdanja Demokratična republika Nemčija — Pomoči za izravnavo izgub v zvezi s pogodbami o gradnji plovil — Pomoči za konkurenčnost — Neobstoj presežnega plačila“

Sodba Sodišča prve stopnje (prvi senat) z dne 10. marca 2009 II ‐ 357

Povzetek sodbe

Pomoči, ki jih dodelijo države – Prepoved – Odstopanja – Pomoči ladjedelništvu

(Direktiva Sveta 90/684, člen 4(1))

V členu 4(1) Direktive 90/684 o pomoči ladjedelništvu je določeno, da „pomoči za dejavnosti [ladjedelnic] veljajo za združljive s skupnim trgom, če skupna pomoč, dodeljena za posamezno pogodbo [o gradnji ali predelavi plovil], ne preseže največjega skupnega zneska, izraženega v odstotku pogodbene vrednosti pred prejetjem pomoči.“

Tako sta pomoč, izplačana za izravnavo izgub v zvezi s pogodbami o gradnji plovil, in pomoč v zvezi s konkurenčnostjo del skupine pomoči za tekoče poslovanje iz člena 4(1) Direktive 90/684.

Z odločbo Komisije, s katero je ugotovljeno, da bi bilo treba pomoč v zvezi s konkurenčnostjo knjižiti med pomoči, ki so bile prejemniku dodeljene le za izravnavo izgub v zvezi s pogodbami o gradnji plovil, je bila storjena očitna napaka, ker je Komisija v prvotni odločbi razlikovala te pomoči, saj je štela, da bi morale biti različno uporabljene, in sicer za izravnavo nekonkurenčnosti prejemnika in za izravnavo izgub v zvezi z navedenimi pogodbami.

(Glej točke 2, 56, 59, 60 in 69.)
Ničnostna tožba, ki jo vloži fizična ali pravna oseba, je dopustna le, če ima tožeča stranka interes, da se razglasi ničnost izpodbijanega akta. Ta interes mora biti obstoječ in dejanski in se ga ugotavlja na dan vložitve tožbe. Obstaja le, če lahko rezultat pravnega sredstva stranki, ki ga je vložila, prinese korist.

Četudi razglasitev ničnosti odločbe Komisije, s katero je bil zavrnjen predlog, vložen kot odgovor na poziv za oddajo predlogov na področju inovativnih ukrepov iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1784/1999 o Evropskem socialnem składu, v nobenem primeru ne more privesti do položaja, ko bi tožeča stranka od Komisije imela pravico zahtevati, naj ji dodeli donacijo na podlagi njenega predloga za finančno pomoč, vloženo v okviru drugega kroga oddaje vlog, pa bi taka razglasitev ničnosti tožeči stranki dala dodatno možnost za pridobitev take donacije. V primeru razglasitve ničnosti bi namreč Komisija morala ponovno presojati predlog tožeče stranke, in sicer ob upoštevanju presoje Sodišča prve stopnje. Tako tožeči stranki ne bi bilo treba spremeniti predloga niti ga posodobiti, kar pa ne bi bilo tako, če bi vlogo v okviru tretjega kroga oddaje vlog morala vložiti ponovno.

(Glej točki 32 in 33.)
Zadeva T-370/05

Francoska republika

proti

Komisiji Evropskih skupnosti

„EKUJS — ‚Jamstveni‘ oddelek — Odhodki, izključeni iz financiranja Skupnosti — Vinogradniški sektor — Pomoč za prestrukturiranje in preusmeritev — Pojem upravičene površine“

Sodba Sodišča prve stopnje (četrti senat) z dne 10. septembra 2008 II ‐ 2243

Povzetek sodbe

Kmetijstvo – EKUJS – Potrditev obračuna – Pomoči za prestrukturiranje in preusmeritev v vinogradniškem sektorju

(uredbi Sveta št. 1258/1999, člen 7(4), in št. 1493/1999, člen 13; Uredba Komisije št. 1227/2000, člen 13)

Zakonodaja Skupnosti, in še posebej člen 13 Uredbe št. 1227/2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi z obsegom vinogradniških površin, izrecno določa, da so države članice pristojne, da sprejmejo predpise, ki urejajo obseg in stopnje premije, ki je namenjena za dodelitev, pri čemer lahko ti predpisi opredeljujejo zlasti izplačevanje pavšalnih zneskov, največje stopnje premije na hektar in spreminjanje premije na podlagi objektivnih meril.

Poleg tega, ker predpisi Skupnosti ne opredeljujejo pojma „upravičena površina“, ni zakonite podlage, da bi se državi članici prepovedalo, da v zadevne površine vključi obračališča, to je stranske površine in površine na koncu vrst, ki so potrebne za prehod in obračanje vinogradniških strojev, in tako določi plačila.

Zaradi nacionalnega sistema dodeljevanja pomoči za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov ni prišlo do dejanskega tveganja prekoračitve praga financiranja Skupnosti v smislu člena 13 Uredbe št. 1493/1999.

Namreč, prvič, izdatki, ki jih upošteva zadevna država članica pri določitvi zneskov, ki se izplačajo vinogradnikom, so pravilni, ker ustrezne podatke zbirajo regionalne kmetijske organizacije.

Drugič, v izračunu pavšala se upoštevajo le načrtni stroški in izključijo vsi slučajno nastali stroški, ki jih imajo vinogradniki, pavšalne stopnje pomoči pa se določijo tako, da se zagotovi, da najvišja stopnja pomoči ne presega 50 % najnižjega stroška zasaditve.

Zato je Komisija, s tem ko je iz financiranja Skupnosti izključila odhodke, ki jih je država članica izvedla v skladu s pravili Skupnosti, kršila določbe člena 7(4) Uredbe št. 1258/1999 o financiranju skupne kmetijske politike.

(Glej točke od 55 do 57, 71, 72, 81 in 82.)