SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
DÁMASA RUIZ-JARABOJA COLOMERJA,
predstavljeni 17. januarja 20061
I–Uvod
1. Največja razlika med za ščito, ki jo daje
pravica iz znamke, ter zaščito, ki jo dajejo
druge pravice intelektualne in industrijskelastnine, je po vsej verjetnosti v trajanju, saj jeprva podeljena za nedoločen čas pod edinim
pogojem, da se uporablja resno in da seplačujejo dajatve za podaljšanje registracije.Vendar ta značilnost ne varuje pred spre-membami na trgu, močno konkurenco indrugimi okoliščinami, ki bi lahko praviciiz znamke odvzele smisel, sposobnost raz-likovanja proizvodov ali storitev podjetja, kije imetnik znamke, na primer zato, ker jozadevna javnost začne zaznavati drugače.
2. Dejansko stanje te zadeve je primer teh
sprememb in težav, ki iz tega izhajajo. Courde cassation (kasacijsko sodišče, Belgija) želi
izvedeti, kdaj mora oceniti zaznavanje po-trošnikov, da ugotovi, ali obstaja verjetnostzmede med registrirano znamko in simbo-lom, ki ga na isti trg vpelje drugo podjetje, kinaj bi s tem škodovalo prvemu. Vprašanje ni
nepomembno, saj če je pravica
iz nematerialnega blaga ošibela, daje odgovornasprotne rezultate, odvisno od tega, kdaj sešteje, da je primeren trenutek za to, dasodišče oceni omenjeno nevarnost.
3. Treba je pogledati samo število oseb na
cesti, ki vsak dan nosijo kavbojke, da si lahkopredstavljamo gospodarski pomen teh oblačilv trgovini
2in torej ozadje spora, ki poteka
1—Jezik izvirnika: španščina.2—V več kot 150 letih je Levi Strauss prodal skoraj 3500 milijonov
hlač. Adrián, J., Levi’s abandona sus raíces , http://winred.com.LEVI STRAUSS
I - 3705
pred belgijskimi sodišči. Čeprav je njihov
izvor sporen,3dvomim, da obstaja še katero
oblačilo, ki je tako reprezentativnoza ameriški način življenja in ki bi bilo tako
razširjeno po svetu.4
II–Dejansko stanje v sporu o glavni stvari
in vprašanja za predhodno odločanje
4. Levi Strauss & Co. (v nadaljevanju: Levi
Strauss), podjetje s sedežem v državi Dela-ware (Združene države), je leta 1980 priuradu Beneluksa za znamke pridobil regi-stracijo figurativne znamke, imenovane„mouette“
5, ki je sestavljena iz slike dvojnega
šiva, ki se na sredini ukrivlja navzdol in senahaja na sredini peterokotnega žepa terspada v razred 25 Nicejskega aranžmaja,
njena slika pa je ponatisnjena spodaj:
5. Družba Casucci SpA (v nadaljevanju:
Casucci), ki ima sedež v kraju Sant’ Eligio
Alla Vibrata (Termano, Italija), je leta 1997začela prodajati kavbojke, ki imajo prav takodvojni rahlo ukrivljeni šiv proti vrhu na
sredini zadnjih žepov, ki je videti tako:
3—Na splošno so se uporabljale za delo, od petdesetih let naprej
pa so se začele uveljavljati med mladimi. Vendar njihova
zgodovina ni tako dobro znana. Nastale so v Genovi, ko je bilo
to italijansko mesto še samostojna republika in pomorska sila.
Njena vojska, ki je potrebovala odporna oblačila za mornarje,je začela uporabljati to vrsto tekstila, ki se lahko uporablja celomokra (http://es.wikipedia.org).
4—Med številnimi omembami tega oblačila v novejši literaturi bi
rad izpostavil pisatelja K. Hosseinija, rojenega v Afganistanu inživečega v Kaliforniji, ki v svoji knjigi Cometas en el cielo,
2. izdaja, prevod Isabell Murillo Fort, izd. Salamandra, Madrid,2003, opisuje glavnega junaka v „črnem usnjenem suknjiču,
rdečem šalu, obledelih kavbojkah“ (str. 93, slovenski prevod
Tek za zmajem, prev. Radovan Kosmoz, Ljubljana, Mladinskaknjiga, 2008, zbirka Žepnice) nekega zimskega dne leta 1975,
ki je zaznamoval njegovo življenje, ko je zmagal na tekmovanju
z letečim zmajem v Kabulu v času predsednika Daouda Khana,
ki je po državnem udaru leta 1973 zrušil svojega bratranca
šaha Zahirja in odpravil monarhijo v državi. Malo zatem
Hosseini dodaja, da se mu je „občudujoči pogled […] ustavil na
mojem usnjenem jopiču in kavbojkah –takrat smo jim rekli
kavbojske hlače. Kdor je imel v Afganistanu na sebi kajameriškega, zlasti če ni bilo iz druge roke, je veljal za bogatega“
(str. 81).
5—V Združenih državah znana pod imenom „arcuate“.SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3706
6. Ker je tožeča stranka v postopku v glavni
stvari ocenila, da ta slika krši pravice, ki
izvirajo iz njenega znaka, je vložila tožbozoper italijansko podjetje pred Tribunal decommerce v Bruslju ter zahtevala, naj topreneha uporabljati znak, upodobljen nahlačah Casucci, in naj se mu naloži plačiloodškodnine.
7. Ker navedeno sodišče ni ugodilo zahte-
vam podjetja Levi Strauss, se je to obrnilo naCour d'appel v istem kraju, ki je s sodboz dne 7. junija 2002 potrdilo prvostopenjskoodločitev in zanikalo, da bi italijanskopodjetje kršilo znamko „mouette“. Poleg tega
je ugotovilo majhno podobnost med spor-nima znakoma in izgubo značaja „močne“
znamke znamke Levi Strauss, in sicer zaradistalne in splošne uporabe njenih najznačil-nejših elementov. Po njegovem mnenjudvojni šiv zdaj pomeni pripadnost oblačil
kategoriji hlač iz platna denim
6, po angleško
„jeans“.7
8. Tudi Cour d'appel je menilo, da imajoslike na zadevnih žepih drugačen pomen, kermora v skladu s točko 23 sodbe SABEL8
presoja verjetnosti zmede temeljiti na celot-
nem vtisu, ki ga dajejo znamke, in da naj bišiv podjetja Levi Strauss spominjal na galebaz razprtimi krili, medtem ko naj bi šiv
podjetja Casucci bolj spominjal na vulkan.Cour d'appel v Bruslju se je oprlo na tosodbo
9in točko 29 sodbe Canon10ter
navedlo, da pomanjkanje konceptualnegaujemanja preprečuje, da bi javnost kavboj-kam, ki jih izdelujeta podjetji v sporuv obravnavanem primeru, pripisovala istitrgovski izvor.
9. Ker podjetje Levi Strauss ni bilo zado-
voljno z odločitvijo, je zadevo predložiloCour de cassation, pri katerem postopekv pričakovanju odgovora na to vprašanjeza predhodno odločanje še vedno poteka.
10. V bistvu Levi Strauss meni, da je Cour
d'appel kršilo člen 5(1)(b) Direktive 89/104/
EGS,
11ker je odločilo, da znamka „mouette“
ni več tako močna kot nekoč. Njegova
pravica industrijske lastnine je leta 1997 še
vedno veljala, ko je italijanska družba za čela
prodajati hlače v Beneluksu, to je čas, na
6—Ta beseda naj bi nastala iz imena kraja izvora tekstila, ki ga
pripisujejo francoskemu mestu Nîmes (serž iz Nîmesa; fran-
cosko: serge de Nîmes, denim). Blago je sestavljenoiz bombaža, čeprav je lahko tudi mešanica bombaža
z najlonom, navadno je modre barve. Tradicionalno se je
uporabljalo za delovna oblačila na rančih in farmah. Ency-
clopedia Britannica, 15. izdaja, izd. Helen Hemingway Benton,Čikago, 1974, zvezek III, str. 466.
7—Etimološko ta beseda izhaja iz nekdanje Genovske republike in
je verjetno nastala iz angleške izgovarjave imena mestaGenova, džins (http://es.wikipedia.org).8—Sodba z dne 11. novembra 1997 (C-251/95, Recueil,
str. I-6191).
9—Konkretno na točke od 16 do 18.
10—Sodba z dne 29. septembra 1998 (C-39/97, Recueil,
str. I-5507).
11—Prva direktiva Sveta z dne 21. decembra 1988 o približevanju
zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami
(UL 1989, L 40, str. 1).LEVI STRAUSS
I - 3707
katerega bi se Cour d'appel moralo opreti, ko
je v skladu s sodno prakso Cour de justice
v Beneluksu v sodbi Quick12presojalo
verjetnost zmede.
11. Končno ameriško podjetje trdi, da Cour
d'appel ni imelo zakonite podlage, ko jeznamko „mouette“ razglasilo za šibko, ker
naj bi izgubila svoj razlikovalni učinek zaradiposploševanja svojih najbolj reprezentativnihelementov, saj ni presodilo, ali bi bilomogoče te okoliščine vsaj deloma pripisatipodjetju Levy Strauss, ker ni bilo dejavnoob naraščajoči konkurenci.
12. V teh okoliščinah je Cour de cassation
prekinilo odločanje in Sodišču v predhodnoodločanje predložilo ta vprašanja:
„1. Ali mora za določitev obsega varstva
znamke, ki ga je ta pravilno pridobilazaradi svojega razlikovalnega učinka napodlagi člena 5(1) Prve direktive 89/104
[…], sodišče upoštevati zaznavanje upo-števne javnosti ob začetku uporabepodobne znamke ali znaka, ki se očita
kot kršitev znamke?2. Če ni tako, ali lahko sodišče upošteva
zaznavanje upoštevne javnosti
v katerem koli trenutku, potem ko seje začela očitana uporaba? Ali lahkozlasti upošteva zaznavanje upoštevnejavnosti v trenutku svoje odločitve?
3. Ali je sodišče, ko na podlagi uporabe
merila, navedenega zgoraj v točki 1,ugotovi kršitev znamke, upravičeno, danačeloma odredi prenehanje uporabeznaka, ki pomeni kršitev?
4. Ali je drugače, če je znamka prijavitelja
v celoti ali delno izgubila svoj razliko-valni učinek, potem ko se je za čela
uporaba, ki pomeni kršitev, vendar le, če
je bila ta izguba v celoti ali delnoposledica dejanja oziroma opustitveimetnika te znamke?“
III–Postopek pred Sodiščem
13. Predložitvena odločba je bila v register
sodnega tajništva Sodišča vpisana31. marca 2005.
12—Sodba z dne 13. decembra 1994 (A 93/3).SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3708
14. Levi Strauss in Komisija Evropskih
skupnosti sta predložila pisna stališča
v roku, določenem v členu 20 Statuta
Sodišča. Nasprotno se je družba Casucciv dopisu zakonitega zastopnika z dne 1. juni-ja 2005 izrecno odrekla tej pravici.
15. Med obravnavo, ki je potekala 17. no-
vembra 2005, sta nastopili tožeča strankaiz postopka v glavni stvari in Komisija terustno predstavili svoje trditve.
IV–Pravni okvir
16. Rešitev spora je povsem odvisna od
razlage Direktive 89/104, katere namen je„približevanje zakonodaje držav članic
v zvezi z blagovnimi znamkami, da se
odpravijo razlike, ki bi lahko ovirale prostipretok blaga storitev ali izkrivile pogojekonkurence na skupnem trgu. Uskladitev, kijoželi ta direktiva doseči, pa je samo delna,
tako da je ukrepanje zakonodajalca Skup-nosti omejeno na določene vidike, ki senanašajo na znamke, pridobljenez registracijo“.
13Predvsem ne vsebuje po-
stopkovnih pravil.17.Člen 5(1) in (3) Direktive določa:
„1. Registrirana znamka podeljuje imetniku
izključne pravice. Imetnik ima pravico, datretjim osebam prepove, da brez njegovegadovoljenja v gospodarskem prometu upora-bijo:
(a) kateri koli znak, ki je enak znamki,
za enako blago ali storitve, za katere jeregistrirana znamka;
(b) kateri koli znak, pri katerem zaradi
njegove enakosti ali podobnosti
z znamko in enakosti ali podobnosti
blaga ali storitev, označenih s [pravicoindustrijske lastnine in logotipom], ob-staja verjetnost zmede v javnosti, kivključuje verjetnost povezovanja medznakom in znamko;
[…]
13—Točka 3 sklepnih predlogov, ki sem jih predstavil 6. novem-
bra 2001 v zadevi, v kateri je bila izrečena sodba Sieckmannz dne 12. decembra 2002 (C-273/00, Recueil, str. I-11737).Tudi tretja in deveta uvodna izjava Direktive 89/104.LEVI STRAUSS
I - 3709
3. Po odstavkih 1 in 2 je lahko med drugim
prepovedano naslednje:
(a) opremljanje blaga ali njegove embalaže
z znakom;
(b) ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg
ali skladiščenje v te namene pod temznakom ali ponujanje ali opravljanjestoritev pod tem znakom;
(c) uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom;(d) uporaba znaka na poslovni dokumenta-
ciji in v oglaševanju.“
18. V členu 12(2) te direktive je določeno:
„2. Znamka se razveljavi tudi, če po datumu
registracije:(a) zaradi dejanj ali opustitve imetnika
v gospodarskem prometu je znamka
postala obča oznaka za proizvod alistoritev, za katerega je registrirana;
[…]“
V–Preučitev vprašanj za predhodno od-
ločanje
19. Pred preučitvijo vprašanj, ki jih je Cour
de cassation predložilo Sodišču, je trebaopozoriti na bistveni pomen spora o glavnistvari. V obravnavanem primeru je določitev,
kdaj mora nacionalno sodišče ugotoviti
verjetnost zmede, pomembna, ker dejstvo,da je znamka „mouette“ izgubila svoj raz-
likovalni učinek pred vložitvijo tožbev Belgiji, očitno ni sporno. Zato je lahko izidpopolnoma drugačen, odvisno od obdobja,v katerem je ta verjetnost ocenjena, in vplivana izračun časa, ki ga je treba upoštevati
za oceno morebitne odškodnine.SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3710
A–Prvo in drugo vprašanje za predhodno
odločanje
20. S tema vprašanjema želi predložitveno
sodišče za določitev obsega varstva znamke,ki ga je ta pravilno pridobila zaradi svojegarazlikovalnega učinka na podlagi člena 5(1)
Direktive 89/104, izvedeti, kdaj je trebaoceniti zaznavanje znamk zadevne javnosti,in upošteva tri predpostavke, in sicer:trenutek, v katerem se je znak, ki kršiznamko, za čel uporabljati; kateri koli drug
trenutek ali trenutek, v katerem se o zadeviodloča.
21. Treba je opozoriti, da je v skladu
z ustaljeno sodno prakso bistvena nalogaznamke, da potrošniku ali končnemu upo-rabniku zagotavlja izvor proizvodov ali sto-ritev, ki jih označuje znamka, in mu omogočanjihovo prepoznavanje brez morebitne zme-de.
14Zato ni mogoče trditi, da lahko ima
znamka to nalogo samo, če ima razlikovalni
učinek, ker je drugače ne bi bilo mogočeregistrirati, kot izhaja iz člena 3(1)(b)
Direktive 89/104.15
22. Po registraciji pri ustreznem uradu in
objavi v ustreznem biltenu daje znamkasvojemu imetniku pravice iz člena 5 Direkti-
ve 89/104. Čeprav v zvezi s tem ne obstaja
nobena določba, pa pravna logika zahteva, daje izvajanje teh pravic mogoče, dokler jelastnik imetnik znamke.
23. Kot upravičeno navaja Komisija, ima
v skladu s sodbo SABEL
16zaznavanje znamk,
ki ga ima povprečni potrošnik glede vrstezadevnega proizvoda ali storitve, odločilnovlogo pri oceni verjetnosti zmede in jeposebno pomembno merilo za oceno raz-likovalnega učinka. Vendar se način, nakateri javnost dojema te znake, sčasomaspreminja, še zlasti glede na obnašanja
drugih ponudnikov proizvodov in storitevna istem trgu, ki vpliva na njihovo razliko-valno moč.
24. Zato imajo pravice, ki izhajajo iz člena 5,
svoj polni učinek v celoti samo, čeipso facto
14—Sodbe z dne 23. maja 1978 v zadevi Hoffman-La Roche
(102/77, Recueil, str. 1139, točka 7); z dne 18. junija 2002
v zadevi Philips (C-299/99, Recueil, str. I-5475, točka 30) in
z dne 15. septembra 2005 v zadevi BioID proti UUNT(C-37/03 P , ZOdl., str. I-7975, točka 27). Tudi deseta uvodnaizjava Direktive 89/104.15—V povezavi s členom 7(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 40/94
z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL 1994, L 11,str. 1), alter ego določbe Direktive 89/104, sodba z dne
16. septembra 2004 v zadevi SAT.1 proti UUNT (C-329/02 P,ZOdl., str. I-8317, točka 23) in zgoraj navedena sodba BioIDproti UUNT, točka 27.
16—Zgoraj navedena sodba, točka 23.LEVI STRAUSS
I - 3711
varujejo svojega imetnika, to pomeni, če se
lahko izvajajo takoj, ko so kršene. Pri blagu s
simbolom, ki krši pravico iz znamke zaradizmede, v kateri se znajde javnost, ki ji jeblago namenjeno, kršitev pravice industrijskelastnine nastane takrat, ko se predmetiprodajajo, in se nadaljuje, vse dokler tapoložaj ni odpravljen.
25. Nacionalno sodišče torej kot časovno
referenco pri ocenjevanju verjetnosti zmedene sme uporabiti nekega trenutka po za četku
tega nezakonitega dejanja, ker bi to zmanj-šalo varstvo, zagotovljeno zakonitemu imet-niku znamke. Vendar tudi ne sme tegavarstva razširiti po datumu, na kateri imetnikni več upravičen do teh pravic. Zato se
v obravnavanem primeru ni treba opreti nadan, na kateri se odloča o tožbi, ker to ne biomogočilo niti ocene učinka verjetnosti
zmede na razlikovalni učinek znamke niti
sprejetja ustreznih ukrepov ali kazni.
26.Če se kot v primeru, v katerem se
zahteva odškodnina in v katerem sodiščepreučuje tožbo, izkaže, da ni več kršena
nobena pravica, ker je zaradi kakršnega kolirazloga izginila sposobnost razlikovanjaznamke, ki je bila na za četku kršena, je treba
določiti tudi, kdaj so se končali pravni učinkizaščitenega znaka, da se izračuna obdobje,za katero se bo lahko zahtevala odškodnina.27. Zato mora nacionalno sodišče, če znak,
podoben znamki, to krši, ker povzroča
verjetnost zmede med obema, za določitevobsega varstva te znamke, ki ga je ta pravilnopridobila zaradi svojega razlikovalnegaučinka na podlagi člena 5(1) Direktive
89/104, oceniti zaznavanje upoštevne javno-sti ob za četku uporabe znaka.
B–Tretje vprašanje
28. Bistvo tega vprašanja je, ali je določen
ukrep, in sicer odredba, da se prenehauporabljati znak, ki pomeni kršitev, primerenpreventivni ukrep v okoliščinah, navedenihv dveh predhodnih vprašanjih: če je sodišče
ugotovilo, da uporaba tega znaka pomenikršitev.
29. Poudaril sem že, da Direktiva 89/104 ne
približuje nacionalnih zakonodaj na postop-kovnem področju, na katerem vlada načeloavtonomije, v skladu s katerim države članice
svobodno izbirajo primerne načineza uskladitev s temeljnimi pravili, ki jih jedoločil zakonodajalec Skupnosti.SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3712
30. Vendar pri prenosu direktiv v notranje
pravo državni ukrep ostaja podrejen načelu
lojalnega sodelovanja iz člena 10 ES. Poleg
tega načela je treba, kot navaja Komisija,upoštevati ustaljeno sodno prakso Sodišča,17
ki od nacionalnih sodišč zahteva, da razlagajo
in uporabljajo zakon za prenos direktivev skladu z zahtevami evropskega prava, takoda sprejete odločitve zagotavljajo pravnovarstvo pravic, ki izhajajo iz teh zakonskihaktov.
31. Glede usklajevanja predpisov o znam-
kah, čeprav Direktiva 89/104 ni izrecno
obravnavala postopkovnih vidikov,
18to kljub
temu posredno vpliva na določene vidike.
32. V členu 5(3) Direktive 89/104, v katerem
je opredeljen ius prohibendi imetnika pravice
iz znamke, so predlagani najprimernejšinačini za doseganje opisanih rezultatov.Glede na točki (a) in (d) tega odstavka bibila odredba, da se mora prenehati uporab-ljati znak, ki pomeni kršitev, učinkovit ukrep;
poleg tega imajo verjetno nacionalni sistemi
na voljo primerljive instrumente.
33. Vendar pa mora nacionalno sodišče
odločiti, ali je tak ukrep glede na vseokoliščine, ki obstajajo, takrat, ko odločao zadevi, primeren za zagotavljanje varstvapravic iz Direktive 89/104.
C–Četrto vprašanje za predhodno odlo-
čanje
34. S tem vprašanjem Cour de cassation
sprašuje, ali je primerno odrediti prenehanjeuporabe znaka, ki krši znamko, če je ta
v celoti ali deloma izgubila svoj razlikovalniučinek zaradi dejanj ali opustitev svojegaimetnika. V bistvu gre za različico prejšnjegavprašanja.
35. Levi Strauss predlaga, naj se na to
vprašanje odgovori pritrdilno, ker bi bilo stem doseženo pravo ravnovesje med interesiimetnika pravice industrijske lastnine ininteresi njegovih konkurentov.
17—Sodbi z dne 10. aprila 1984 v zadevi Von Colson in Kamann
(14/83, Recueil, str. 1891, točke 23, 26 in 28) in z dne20. marca 1997 v zadevi Phytheron International (C-352/95,
Recueil, str. I-1729, točka 18).
18—Medtem so bili koraki k procesnemu usklajevanju na
področju prava intelektualne in industrijske lastnine narejeni
predvsem z Direktivo Evropskega parlamenta in Sve-
ta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravicintelektualne lastnine (UL L 157, str. 45), ki se v skladusčlenom 1 uporablja za znamke.LEVI STRAUSS
I - 3713
36. Ker določitev razlikovalnega učinka te-
melji na objektivnih merilih, Komisija meni,
da izguba takega učinka ne more bitiposledica ravnanja upravičenca do varstva,ki mu ga podeljuje člen 5, saj njegovo
ravnanje vpliva na člena, ki ga izrecno
določata, in sicer člen 9 (omejitev kot
posledica privolitve) in člen 12 (razveljavi-
tev). Poleg tega bi bil izkrivljen smisel čle-
na 5, če bi podjetje, ki je tržilo proizvode ali
storitve, ki kršijo pravice, podeljeneza pravno za ščiteno nematerialno blago, ki
je last drugega gospodarskega subjekta,zaradi storjenega nezakonitega dejanja dobi-lo določene ugodnosti.
37. Treba je opozoriti, da narava pravice
industrijske lastnine, ki jo registracija pod-eljuje znamki, ki ima pravno moč zaradi
vpisa za nedoločen čas, če se znamka
uporablja v trgovini in se zanjo plačujejodajatve, pomeni, da je registracijo mogočerazveljaviti samo z izjavo, ki jo sestavi
pristojni pravni organ. Prav tako Direk-
tiva 89/104 konkurentom, ki uporabljajopodobne znake, v določenih primerih omo-goča, da zahtevajo tako izjavo o preklicu alirazveljavitvi. Spremembe pri zaznavanjupredmetov intelektualne lastnine so pred-pogoj za izvedbo takih ukrepov. Vendar paniso dovolj za to, da bi lahko odvzele varstvo,ki ga daje registracija.38. Komisija upravičeno opozarja na pravice
konkurentov, ki se uporabljajo kot omejitev
in protiutež pravicam imetnika znamke.
Vendar je treba njena stališča razjasniti inpoudariti dva položaja pri izgubi razlikoval-nega značaja, ki bi lahko nastala zaradidejavnikov, povezanih z uporabo znamke sstrani imetnika, in tudi zaradi množičnegaplagiata, ki ga izvajajo tretja podjetja, ter celozaradi vedenja potrošnikov.
39. Najpogostejši primer prvega položaja je
povečana razširjenost znamke med uporab-niki, ki jo uporabljajo za druge proizvode alistoritve,
19kar povzroča njeno popularizacijo.
Nekatere opustitve imetnika, če zoper krši-
telje ne vloži tožbe za ugotovitev ničnosti, paimajo tudi škodljive posledice.20Končno
javnost s tem, ko brez razlikovanja vsepodobne predmete označuje z isto znamko,to spreminja v splošno znamko in ji odvzemanjen razlikovalni učinek.
40.Če razlikovalni učinek izgine zaradi
dejanja tretjih konkurentov na trgu, bizavrnitev možnosti, da nacionalno sodiščeodredi prenehanje uporabe znakov, ki bilahko škodovali znaku imetnika znamke,
spodbudilo podjetja kršitelje, da za čnejo
izvajati usklajena dejanja, da bi trg preplavili
19—Fernández-Nóvoa, C., Tratado sobre Derecho de marcas ,
Marcial Pons, Madrid, 2004, str. 662, prav tako navaja, da sougledne znamke najbolj izpostavljene temu tveganju.
20—Ibidem.SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3714
s podobnimi znaki in nato oznanili, da je
posnemani logotip izgubil moč. V teh
okoliščinah se strinjam s Komisijo, ki meni,da bi jim bila s tem priznana ugodnost,pridobljena zaradi nezakonitih dejanj,za katera bi bila odgovorna.
41. Nasprotno, če bi zaradi zlorabe lastnega
simbola s strani imetnika znamke ali do-končne ocene potrošnika izginila nalogajamstva porekla, bi, ker bi znamka izgubilasvoj razlikovalni učinek, konkurenti podjetjaimetnika te znamke na podlagi člena 12
lahko vložili zahtevo za razveljavitev alizahtevo za razglasitev ničnosti iz čle-
na 3(1)(b). Uradna izjava bi v takih primerih
odpravila pravico, zato ne bi bilo trebaprepovedati uporabe podobnih znakov.
42. Skratka, opustitev sodišča, da odredi
prenehanje uporabe, ki krši znamko, bi bilaupravičena samo, če bi se druga podjetja
lahko sklicevala na posplošitev znamke za-radi razlogov, ki niso povezani z njihovimiznamkami, če bi se ustrezno zahteval izbris
znamke. Poleg tega primera bi bilo neukre-panje sodišča v nasprotju z duhom varstvapravice imetnika v smislu členov 4 in 5
Direktive 89/104.
VI–Predlog
43. Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev predlagam Sodišču, naj na vprašanja
za predhodno odločanje, ki jih je postavilo Cour de cassation, odgovori:
1.Če znak, podoben znamki, krši to znamko, ker povzroča verjetnost zmede, mora
nacionalno sodišče za določitev obsega varstva te znamke, ki je bilo pravilnoLEVI STRAUSS
I - 3715
pridobljeno zaradi svojega razlikovalnega učinka na podlagi člena 5(1) Prve
direktive Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje
držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami, oceniti zaznavanje upoštevne
javnosti ob začetku uporabe znaka.
2.Če ugotovi kršitev registrirane znamke, mora prav tako oceniti, ali je sodna
odredba, da se mora prenehati uporabljati znak, ki pomeni kršitev, glede na vseokoliščine, ki obstajajo takrat, ko sodišče odloča, primeren ukrepza zagotavljanje varstva pravic, ki jih imetniku znamke daje navedena direktiva.
3. Vendar pa lahko nacionalno sodišče opusti sprejetje takega ukrepa, če je znamka
izgubila svoj razlikovalni učinek zaradi dejanja ali opustitve svojega imetnika, če
je bila taka odgovornost izrecno ugotovljena z odločbo pristojnega organa.SKLEPNI PREDLOGI RUIZ-JARABOJA –ZADEVA C-145/05
I - 3716