Zadeva T‑567/16

Robert McCoy

proti

Odboru regij

„Javni uslužbenci – Uradniki – Socialna varnost – Poklicna bolezen – Poklicni izvor bolezni – Člen 78, peti odstavek, Kadrovskih predpisov – Invalidska komisija – Obveznost obrazložitve – Očitna napaka pri presoji – Odgovornost – Nepremoženjska škoda“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 23. oktobra 2018

(členi 268, 270 in 340(2) PDEU; Kadrovski predpisi, členi 24, 90 in 91)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 53 do 55.)

Sodni nadzor sklepa invalidske komisije ne more zajemati zdravniške presoje v ožjem pomenu, ki jo je treba šteti za dokončno, če je opravljena zakonito. Drugače pa se sodni nadzor lahko opravlja nad zakonitostjo sestave in delovanja invalidske komisije ter nad mnenjem, ki ga ta izda. S tega vidika je Splošno sodišče pristojno, da preuči, ali mnenje vsebuje obrazložitev, ki omogoča presojo preudarkov, na katerih temeljijo sklepi tega mnenja, in ali obstaja razumljiva povezava med zdravniškimi ugotovitvami, ki jih vsebuje mnenje, in sklepi zadevne invalidske komisije. Sodišče Unije kot pri nadzoru, ki se izvaja na področjih, na katerih so potrebne zapletene presoje, med drugim preveriti ne le materialno pravilnost navajanih dokazov, njihovo zanesljivost in doslednost, temveč tudi, ali ti dokazi vsebujejo vse upoštevne podatke, ki jih je treba upoštevati za presojo zapletenega položaja, in ali je z njimi mogoče utemeljiti iz njih izpeljane sklepe. (Glej točki 67 in 98.)

Invalidska komisija mora, kadar odloča o zahtevnih zdravstvenih vprašanjih, ki se nanašajo na vzročno zvezo med boleznijo, ki je prizadela zadevno osebo, in njenim opravljanjem poklicne dejavnosti za neko institucijo, med drugim navesti elemente iz spisa, na katere se opira, ter v primeru bistvene razlike pojasniti razloge, zaradi katerih ni upoštevala nekaterih predhodnih in upoštevnih zdravniških poročil, ki so za zadevno osebo ugodnejša. Poleg tega, tudi če lahko invalidska komisija, ki odloča na podlagi člena 78 Kadrovskih predpisov, oblikuje drugačne sklepe od tistih, ki jih sprejme zdravniška komisija, ki odloča na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov, to ne spremeni dejstva, da mora invalidska komisija predstaviti razloge, zaradi katerih ni upoštevala presoje v zdravniških poročilih, ki so omogočila priznanje poklicnega izvora bolezni na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov, ter te razloge jasno in razumljivo navesti bodisi v svojih sklepih, poslanih organu, pristojnemu za imenovanja, bodisi v svojem zbirnem zdravniškem poročilu, ki se lahko pripravi pozneje. (Glej točki 76 in 77.)

Zdravniška komisija mora v zapletenih primerih, v katerih uradnik zboli zaradi različnih vzrokov na delovnem mestu in zunaj njega, fizičnih ali psihičnih, ki skupaj prispevajo k nastanku bolezni, ugotoviti, ali je opravljanje dela v institucijah Unije neposredno povezano z boleznijo uradnika, na primer kot sprožilni dejavnik te bolezni. V takih primerih se za priznanje poklicnega izvora bolezni ne zahteva, da je vzrok bolezni edini, bistveni, prevladujoči ali glavni pri opravljanju nalog. (Glej točko 102.)

Invalidska komisija mora v okviru svojih pooblastil opraviti zdravniško presojo glede poklicnega izvora invalidnosti, ne pa pravne. Raziskati torej mora, ali je invalidnost uradnika z zdravstvenega vidika posledica poklicne bolezni, ki izvira iz njegovih delovnih pogojev. (Glej točko 107.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 113 in 114.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 119 in 120.)

To da organ, pristojen za imenovanja (OPI), ni preučil zdravniškega poročila, čeprav ga je tožeča stranka pozvala, naj ga pregleda kot pomembno listino za obravnavo pritožbe, je treba šteti za opustitev nadzora nad delom invalidske komisije. Preučitev navedenega poročila bi zadevni instituciji omogočila, da preveri, ali je komisija spoštovala svoje pravne in postopkovne obveznosti. Poleg tega OPI s tem, da se ne posvetuje z zdravniki invalidske komisije, ki jih ni imenovala institucija, ne zagotovi spoštovanja načela nepristranskosti pri preverjanju zakonitosti svojega dela. Natančneje, zagotoviti mora ne le, da institucija deluje nepristransko, ampak tudi, da so njena dejanja zasnovana kot taka v razmerju do zadevnega uradnika in tretjih oseb. Zadevna institucija zato ni opravila popolnega nadzora nad delom invalidske komisije in ni zadostno zagotovila spoštovanja načela nepristranskosti. (Glej točke 138, 140, 142 in 143.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 147 in 148.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točke od 152 do 154 in 156.)

Glej besedilo odločbe. (Glej točki 164 in 165.)