I - 712SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
SODBA SODIŠČA (tretji senat) 
z dne 25. januarja 2007*
V zadevi C-321/03,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki 
ga je vložilo High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division (Združeno kraljestvo), z odločbo z dne 6. junija 2003, ki je prispela na Sodišče 24. julija 2003, v postopku
Dyson Ltd
proti
Registrar of Trade Marks,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi A. Rosas, predsednik senata, J. Malenovský in A. Ó Caoimh (poročevalec), 
sodniki,
* Jezik postopka: angleščina.
I - 713DYSON
generalni pravobranilec: P . Léger, 
sodni tajnik: B. Fülöp, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 25. aprila 2006,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Dyson Ltd H. Carr, QC, in D. R. Barron, solicitor,
– za vlado Združenega kraljestva C. Jackson, nato E. O’Neill in C. White, zastopnice, 
skupaj z M. Tappinom, barrister,
– za Komisijo Evropskih skupnosti K. Banks in N. B. Rasmussen, zastopnika,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 
14.  septembra 2006
izreka naslednjo
Sodbo
1Pr
edlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 3(3) Prve direktive 
Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL 1989, L 40, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva).
I - 714SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
2Predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Dyson Ltd (v nadaljevanju: Dyson) in 
Registrar of Trade Marks (v nadaljevanju: Registrar), ker je Registrar zavrnil registra -
cijo znamk, ki sta sestavljeni iz prozorne zbiralne posode ali komore za zbiranje  
(v nad
aljevanju: zbiralna posoda), ki je del površine sesalnika.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
3V s
kladu s prvo uvodno izjavo Direktive je cilj te približati zakone o blagovnih znam -
kah v državah članicah, da bi se odpravile neskladnosti, ki lahko ovirajo prosti pretok 
blaga in storitev ter izkrivljajo konkurenco na skupnem trgu.
4V s
edmi uvodni izjavi Direktive je navedeno, da „doseganje ciljev, h katerim je usmer -
jeno približevanje zakonodaje, zahteva, da so pogoji pridobivanja in ohranjanja reg i-
strirane znamke na splošno enaki v vseh državah članicah ‚in da‘ je nujno potrebno izdelati seznam znakov, ki lahko sestavljajo znamko, ob pogoju, da je zaradi takšnih znakov mogoče razlikovati blago ali storitve enega podjetja od blaga ali storitev dr u-
gih podjetij […]“.
I - 715DYSON
5Člen 2 Direktive z naslovom „Znaki, ki lahko sestavljajo znamko“ določa:
„Z
namka je lahko sestavljena iz kakršnihkoli znakov, ki jih je mogoče predstaviti 
 grafično, zlasti iz besed vključno z osebnimi imeni, slik, črk, števil, oblike blaga ali 
njegove embalaže, če se s pomočjo teh znakov blago in storitve nekega podjetja lahko ra
zlikuje od blaga in storitev drugih podjetij. “
6Č
len  3 Direktive z  naslovom „Razlogi za zavrnitev  ali neveljavnost“ v  odstavkih 1  
in 3 določa:
„1. Kot znamka se ne smejo registrirati ali, če so registrirani, se jih lahko razglasi za 
neveljavne:
a) znaki, ki ne morejo sestavljati znamke;
b) znamke, ki so brez slehernega razlikovalnega učinka;
c) znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali označbe, ki lahko v gospodarskem 
prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor ali č
as proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga;
I - 716SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
[…]
e) znaki, sestavljeni izključno iz:
 – oblike, ki izhaja iz same narave blaga, ali
 – oblike blaga, ki je nujna za dosego tehničnega učinka, ali
 – oblike, ki daje blagu bistveno vrednost;
[…]
3. Registracija znamke se ne zavrne, znamka pa se ne razglasi za neveljavno v skladu 
z odstavkom 1(b), (c) ali (d), če je pred datumom zahteve za registracijo in z njeno 
up
orabo dobila razlikovalen značaj. Vsaka država članica lahko poleg tega predvidi, 
da ta določba velja tudi, če je znamka dobila razlikovalni učinek po datumu vložitve 
zahteve za registracijo ali po datumu registracije. “
I - 717DYSON
Nacionalna ureditev
7D
oločbe oddelkov 1(1) in 3(1) zakona iz leta 1994 o blagovnih znamkah (Trade Marks 
Act 1994, v nadaljevanju: zakon iz leta 1994) določajo:
„1. (1) V tem zakonu besedna zveza ‚blagovna znamka‘ pomeni vse znake, ki jih 
je mogoče predstaviti grafično in zaradi katerih je mogoče blago in storitve enega 
 podjetja razlikovati od blaga in storitev drugih podjetij.
Znamka je lahko sestavljena zlasti iz besed, vključno z osebnimi imeni, slik, črk, števil, 
oblike blaga ali njegove embalaže.
[…]
3. (1) Zavrne se registracija:
a) znakov, ki ne izpolnjujejo pogojev, naštetih v oddelku 1(1);
b) blagovnih znamk, ki so brez slehernega razlikovalnega učinka;
I - 718SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
c) znamk, ki jih sestavljajo izključno znaki  ali označbe, ki lahko v  gospodarskem 
prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor 
ali č
as proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga;
d) znamk, ki sestojijo izključno iz znakov in označb, ki so postali običajni v jezikovni 
rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja.
Re
gistracija znamke se ne zavrne v skladu s točkami (b), (c) ali (d), če je znamka pred 
datumom zahteve za registracijo z uporabo pridobila razlikovalno naravo. “
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
8Dr
užba Dyson od leta 1993 izdeluje in trži sesalnik Dual Cyclone brez vrečke, pri 
katerem se umazanija in prah nalagata v prozorni plastični posodi, ki je del naprave.
9Dr
užba Notetry Ltd, katere lastnik je James Dyson, je 10. decembra 1996 pri Registrar 
vložila zahtevo za registracijo šestih znamk za „naprave za čiščenje, poliranje in šam -
poniranje tal in preprog; sesalnike; naprave za šamponiranje preprog; stroje za poli -
ranje tal; dele in pribor za vse navedene proizvode“, ki spadajo v razred 9 Nicejskega 
aranžmaja o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kakor je bil revidiran in spremenjen. To zahtevo je 5. februarja 2002 
prevzela družba Dyson.
I - 719DYSON
10Navedena zahteva je bila umaknjena za štiri od teh znamk, vendar je bila ohranjena 
za preostali znamki, ki sta opisani tako: „[Z]namka je sestavljena iz prozorne zbiralne posode ali komore za zbiranje, ki je del površine sesalnika, kot je prikazana na sliki. “ 
K obema opisoma je bila dodana predstavitev enega ali drugega od teh dveh modelov 
sesalnika brez vrečke, ki ga izdeluje in trži družba Dyson.
11Zahteva je bila zavrnjena z odločbo Registrar, ki jo je 23. julija 2002 potrdil Hear -
ing Officer. Družba Dyson je pri High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division, proti tej odločbi vložila ugovor. Menila je, da sta zadevni znamki brez kak r-
šnegakoli razlikovalnega učinka v smislu oddelka 3(1), prvi pododstavek, točka (b), 
zakona iz leta 1994 in da sta poleg tega opisni za zadevne proizvode iz zahteve za 
registracijo v smislu oddelka 3(1), prvi pododstavek, točka (c), istega zakona. High Court pa se vseeno sprašuje, ali sta navedeni znamki na datum vložitve zahteve, to je leta 1996, z uporabo pridobili razlikovalni učinek v smislu oddelka 3(1), drugi podo d-
stavek, zakona iz leta 1994.
12Gle
de na to High Court meni, da so potrošniki leta 1996 po eni strani prozorno zbi-
ralno posodo dojemali kot znak, da je sesalnik, ki ga gledajo, sesalnik brez vrečke, in da so bili po drugi strani z reklamo in zaradi neobstoja proizvoda tekmeca – družba Dyson je takrat imela dejanski monopol nad to vrsto proizvoda – obveščeni, da sesal -
nike brez vrečke izdeluje družba Dyson. Vendar poudarja, da na ta datum družba 
Dyson še ni dejavno promovirala prozorne zbiralne posode kot znamke. Torej se ob 
upoštevanju točke 65 sodbe z dne 18. junija 2002 v zadevi Philips (C-299/99, Recueil, str. I-5475) sprašuje, ali za podelitev razlikovalnega učinka zadostuje zgolj dejanski monopol, ob upoštevanju miselne povezave med proizvodom in izdelovalcem, ali pa bi bilo poleg tega treba zahtevati promocijo znaka kot znamke.
I - 720SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
13V teh okoliščinah je High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division, 
prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1. Kadar prijavitelj uporablja znak (pri katerem ne gre za obliko), ki ga sestavlja 
funkcionalna značilnost, ki je del videza proizvoda nove vrste, in ima do datuma pr
ijave znamke dejanski monopol nad takimi proizvodi, ali za to, da znak pridobi 
razlikovalni učinek v smislu člena 3(3) [Direktive], zadostuje, da na datum prijave 
večji del zadevne javnosti povezuje proizvode z zadevnim znakom zgolj s prijav i-
teljem in z nobenim drugim proizvajalcem?
2. Če to ne zadostuje, kaj drugega je potrebno, da bi znak lahko pridobil razlikoval -
ni uč
inek, in zlasti, ali ga je morala oseba, ki ga je uporabljala, promovirati kot 
znamko?“
14S
odišče je s sklepom z dne 12. oktobra 2004 v skladu s členom 54, tretji odstavek, 
Poslovnika Sodišča postopek prekinilo do izreka sodbe Sodišča prve stopnje Evrop -
skih skupnosti v  zadevi Dyson proti UUNT (sesalnik) (T-278/02), v  kateri je bilo 
postavljeno enako vprašanje razlage kot v tej zadevi.
15Dr
užba Dyson je s  tožbo pri Sodišču prve stopnje zahtevala razveljavitev odločbe 
prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), s katero ji je bila zavrnjena registracija znamke za „naprave za čiščenje, poli -
ranje in šamponiranje tal in preprog; sesalnike, naprave za šamponiranje preprog; 
I - 721DYSON
stroje za poliranje tal; dele in pribor za vse navedene proizvode“. V obrazcu zahteve 
za registracijo je družba Dyson prijavljeno znamko opisala tako:
„Znamka je sestavljena iz zbiralne prozorne posode ali komore za zbiranje, ki je del 
površine sesalnika“.
16Dr
užba Dyson je zahtevo za registracijo nato umaknila, tako da je Sodišče prve st o-
pnje s sklepom z dne 14. novembra 2005 odločilo, da je tožba postala brezpredmetna in da je zato v skladu s členom 113 Poslovnika Sodišča prve stopnje postopek treba ustaviti. Postopek pred Sodiščem se je nato še istega dne nadaljeval.
V
prašanja za predhodno odločanje
17Pr
edložitveno sodišče z  vprašanjema v  bistvu sprašuje, pod katerimi pogoji lahko 
znak pridobi razlikovalni učinek v smislu člena 3(3) Direktive, če je imel gospodarski subjekt, ki je ta znak uporabljal, kot v obravnavanem primeru pred vložitvijo prijave znamke nad proizvodom, na katerega se je nanašal ta znak, dejanski monopol.
18Iz pr
edložitvene odločbe je razvidno, da sta bili ti vprašanji postavljeni v zvezi z zah-
tevo družbe Dyson za registracijo dveh znamk, ki naj bi bili glede na besedilo nave -
dene zahteve sestavljeni „iz prozorne zbiralne posode ali komore za zbiranje, ki je del 
površine sesalnika, kot je prikazana na sliki“.
I - 722SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
19Kot je družba Dyson večkrat pojasnila v pisnih stališčih in na obravnavi ter kot je 
ugotovilo tudi nacionalno sodišče v predložitveni odločbi, namen te zahteve ni reg i-
stracija znamke v eni ali več določenih oblikah prozorne zbiralne posode – oblike, ki 
so grafično predstavljene v navedeni zahtevi, naj bi bile zgolj primeri take posode – 
ampak registracija znamke za samo posodo. Poleg tega ni sporno, da teh znamk ne sestavlja barva, pač pa neobstoj posebne barve, namreč prozornost, ki potrošniku omogoča, da ugotovi količino prahu, ki je nakopičena v zbiralni posodi, in vidi, kdaj je ta posoda polna.
20Iz 
tega izhaja, da so predmet zahteve za registracijo znamk v postopku v glavni stvari 
vse mogoče oblike prozorne zbiralne posode, ki so del površine sesalnika.
21K
omisija Evropskih skupnosti je v pisnih stališčih in na obravnavi navedla, da pre d-
met take zahteve ni „znak“ v smislu člena 2 Direktive in da ga zato ni mogoče reg i-
strirati kot znamko. Tudi če predložitveno sodišče tega vprašanja ni postavilo, naj 
bi bilo treba pred morebitno razlago določb člena 3 Direktive preveriti, ali predmet 
navedene zahteve izpolnjuje pogoje iz člena 2 Direktive.
22P
o mnenju družbe Dyson in vlade Združenega kraljestva Sodišče ni pristojno, da 
v okviru predloga za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES po uradni dolžnosti obravnava vprašanje, ki ga ni obravnavalo predložitveno sodišče. Ti stranki sta na obravnavi v zvezi s tem poudarili, da je Registrar, ki je med upravnim postop -
kom navedel ugovore v zvezi s tem, ali je predmet zahteve družbe Dyson znak, ki lahko sestavlja znamko, navedene ugovore umaknil, potem ko je družba Dyson uma -
knila štiri od šestih znamk, za katere se je sprva zahtevala registracija.
I - 723DYSON
23Vsekakor je treba opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso izključno predlo -
žitveno sodišče določi predmet vprašanj, ki jih namerava postaviti Sodišču. Samo 
nacionalna sodišča, ki odločajo o sporu in ki morajo prevzeti odgovornost za sodno 
odločbo, ki jo bodo izdala, glede na posebnosti vsake zadeve presojajo, ali je za 
izdajo njihove sodbe potrebno sprejetje predhodne odločbe in ali so vprašanja, ki jih postavljajo Sodišču, ustrezna (glej v tem smislu sodbi z dne 16. marca 1999 v zadevi Castelletti, C-159/97, Recueil, str. I-1597, točka 14, in z dne 6. julija 2006 v zadevi Kersbergen-Lap in Dams-Schipper, C-154/05, ZOdl., str. I-6249, točka 21).
24T
oda čeprav je na formalni ravni predložitveno sodišče omejilo predlog za sprejetje 
predhodne odločbe na razlago svobode ustanavljanja in prostega pretoka kapitala, 
taka okoliščina Sodišču ne preprečuje, da poda nacionalnemu sodišču vse elemente 
razlage prava Skupnosti, ki so lahko uporabni pri razsodbi v zadevi, o kateri odloča, ne glede na to, ali se je nacionalno sodišče v  svojem vprašanju sklicevalo nanje (glej v  tem smislu sodbi z  dne 29.  aprila 2004 v  zadevi Weigel, C-387/01, Recueil,  
str. I-4981, točka 44, in z dne 21. februarja 2006 v zadevi Ritter-Coulais, C-152/03, 
ZOdl., str. I-1711, točka 29).
25N
a podlagi člena 3(1)(a) Direktive se kot znamka ne smejo registrirati ali se lahko 
razglasijo za neveljavne, če so registrirani, znaki, ki ne morejo sestavljati znamke. 
Ta določba tako pomeni oviro za registracijo znakov, ki ne izpolnjujejo pogojev, ki jih nalaga člen 2 Direktive, katerega cilj je določitev vrst znakov, ki lahko sestavljajo znamko (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Philips, točka 38).
26V t
eh okoliščinah je v nasprotju s tem, kar trdita družba Dyson in vlada Združenega 
kraljestva, tudi če se besedilo vprašanj predložitvenega sodišča nanaša zgolj na člen 3 
Direktive in navedeno sodišče v sporu o glavni stvari ni obravnavalo, ali je predmet 
I - 724SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
sporne zahteve mogoče upoštevati kot znak, ki lahko sestavlja znamko v  smislu 
člena 2 Direktive, najprej treba preučiti to vprašanje (glej v tem smislu sodbo z dne 6. maja 2003 v zadevi Libertel, C-104/01, Recueil, str. I-3793, točka 22).
27N
a podlagi člena 2 Direktive je lahko znamka sestavljena iz kakršnihkoli znakov, če jih 
je mogoče na eni strani predstaviti grafično in je na drugi strani z njimi mogoče blago in storitve nekega podjetja razlikovati od blaga in storitev drugih podjetij (zgoraj 
navedena sodba Philips, točka 32, in sodba z dne 12. decembra 2002 v zadevi Siec k-
mann, C-273/00, Recueil, str. I-11737, točka 39).
28Iz t
ega izhaja, da mora predmet vsake zahteve, zato da lahko sestavlja znamko v smi-
slu člena 2 Direktive, izpolnjevati tri pogoje. Prvič, mora biti znak. Drugič, ta znak mora biti mogoče grafično predstaviti. Tretjič, s tem znakom mora biti mogoče blago 
ali storitve nekega podjetja razlikovati od blaga in storitev drugih podjetij (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Libertel, točka 23, in sodbo z  dne 24.  junija 2004 v zadevi Heidelberger Bauchemie, C-49/02, ZOdl., str. I-6129, točka 22).
29P
o mnenju Komisije zahteva, ki jo je vložila družba Dyson, ne izpolnjuje prvega od 
teh pogojev, saj se v tem primeru nanaša na pojem prozorne zbiralne posode sesal -
nika kakršnekoli oblike. Ker pa pojma ni mogoče zaznati z enim od petih čutil, ampak je odvisen zgolj od domišljije, ni „znak“ v smislu člena 2 Direktive. Če bi pojem lahko bil znamka, bi bil izničen namen in cilj člena 3(1)(e) Direktive, ki je preprečitev, da 
bi se z  varstvom prava blagovnih znamk imetniku znamke podelil monopol nad 
I - 725DYSON
tehničnimi rešitvami  ali uporabnimi značilnostmi proizvoda. Zato naj ne bi smela 
obstajati možnost pridobitve te prednosti z registracijo vseh oblik, ki bi lahko imele neko funkcionalno značilnost, kar pa bi bil primer, če bi bilo mogoče registrirati 
pojem, ki bi se lahko raztezal na številne možnosti fizičnih prikazov.
30V na
sprotju s tem je družba Dyson, ki jo glede tega podpira vlada Združenega kralj e-
stva, na obravnavi navedla, da čeprav je res, da pojem ni znak, ki bi ga bilo mogoče 
registrirati kot znamko, se njena zahteva nanaša prav na „znak“ v  smislu člena  2 Direktive. Pojem „znak“, ki ga je sodna praksa pretežno že opredelila, naj bi označeval 
vsako sporočilo, ki ga je mogoče zaznati z enim od petih čutil. Iz postopka v glavni 
stvari naj bi torej izhajalo, da potrošniki povezujejo prozorno zbiralno posodo, ki je predmet zahteve, z družbo Dyson. Poleg tega naj bi potrošnik na eni strani navedeno zbiralno posodo, ki je sestavni del sesalnika, lahko videl in na drugi strani ugotovil, da je prozorna. Prozorno zbiralno posodo naj bi bilo torej mogoče zaznati z očmi in je zato ni mogoče šteti za sad potrošnikove zmožnosti predstavljanja.
31Pr
i tem je treba opozoriti, da so znaki, ki lahko sestavljajo znamke, v skladu s čle -
nom 2 Direktive zlasti besede, vključno z osebnimi imeni, slike, črke, števila, oblika blaga ali njegova embalaža.
32Če
prav so v tej določbi navedeni zgolj dvodimezionalni ali tridimenzionalni znaki, 
ki jih je mogoče zaznati z  očmi  in ki jih je torej mogoče predstaviti s  črkami  ali 
zapisanimi znaki ali sliko, je iz besedila navedenega člena 2 in sedme uvodne izjave 
Direktive, v  kateri je predviden „seznam primerov“ znakov, ki lahko sestavljajo znamko, razvidno, da to naštevanje ni izčrpno. Sodišče je v  skladu s  tem že odlo -
čilo, da čeprav člen 2 Direktive ne omenja znakov, ki jih ni mogoče zaznati z očmi, kot so zvoki ali vonjave, jih izrecno ne izključuje (zgoraj navedena sodba Sieckmann, točki 43 in 44, in sodba z dne 27. novembra 2003 v zadevi Shield Mark, C-283/01, 
Recueil, str. I-14313, točki 34 in 35).
I - 726SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
33Toda razen če se temu pogoju ne odvzame bistvo, ni mogoče sprejeti, da je predmet 
vsake prijave znamke nujno znak v smislu člena 2 Direktive.
34K
ot je Sodišče že navedlo, je cilj te zahteve zlasti preprečiti, da bi se pravo znamk 
izrabilo za pridobitev neupravičene konkurenčne prednosti (zgoraj navedena sodba Heidelberger Bauchemie, točka 24).
35V 
obravnavanem primeru se ugotovi, da se predmet zahteve iz postopka v  glavni 
stvari ne nanaša zgolj na posebno vrsto prozorne zbiralne posode, ki je del površine sesalnika, ampak splošno in abstraktno na vse oblike take zbiralne posode, ki si jih je mogoče zamisliti.
36Pr
i tem družba Dyson ne more trditi, da je mogoče predmet njene zahteve iz postopka 
v glavni stvari zaznati z očmi. Pravzaprav to, kar lahko potrošnik zazna z očmi, ni predmet te zahteve, ampak sta le dve od njegovih grafičnih predstavitev, kot sta pr i-
kazani v zahtevi. Teh predstavitev pa ni mogoče enačiti s predmetom zahteve, ker sta, 
kakor je družba Dyson večkrat poudarila, zgolj primera zanj.
37Iz t
ega izhaja, da se predmet zahteve iz postopka v glavni stvari v nasprotju z zaht e-
vama, zaradi katerih sta bili izdani zgoraj navedeni sodbi Sieckmann in Shield Mark, 
razteza na množino različnih oblikovnih značilnosti  in da zato ni določen. Kot je v bistvu navedel generalni pravobranilec v točki 51 sklepnih predlogov, oblika, mere, predstavitev in sestava tega predmeta namreč niso toliko odvisne od modelov sesal -
nikov, ki jih je razvila družba Dyson, kakor od tehnoloških novosti. Prozornost pa 
omogoča tudi uporabo številnih barv.
I - 727DYSON
38Glede na izključnost, na kateri temelji pravo znamk, bi zato imetnik znamke s takim 
nedoločenim predmetom v nasprotju s ciljem, ki mu sledi člen 2 Direktive, pridobil neupravičeno konkurenčno prednost, saj bi lahko upravičeno oviral možnost kon -
kurentov, da bi ponujali sesalnike, ki imajo na površini prozorno zbiralno posodo kakršnekoli oblike.
39Iz t
ega izhaja, da je predmet zahteve, ki se obravnava v  postopku v  glavni stvari, 
dejansko zgolj posebna značilnost zadevnega proizvoda in da zato ni „znak“ v smislu člena 2 Direktive (glej v tem smislu zgoraj navedeno sodbo Libertel, točka 27).
40T
ako je treba predložitvenemu sodišču odgovoriti, da je treba člen 2 Direktive razlagati 
tako, da predmet zahteve za registracijo znamk, kot je vložena zahteva iz postopka v glavni stvari, ki se nanaša na vse oblike brezbarvne zbiralne posode ali komore za 
zbiranje, ki si jih je mogoče zamisliti, ki je del površine sesalnika, ni „znak“ v smislu te 
določbe in zato ni znamka v smislu te določbe.
41V t
eh okoliščinah ni treba razlagati člena 3(3) Direktive.
I - 728SODBA Z DNE 25. 1. 2007 – ZADEVA C-321/03
Stroški
42K
er je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku 
pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev 
stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Člen 2 Prve direktive Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju 
zakonodaje držav članic v zvezi z znamkami je treba razlagati tako, da predmet 
zahteve za registracijo znamk, kot je vložena zahteva iz postopka v glavni stvari, 
ki se nanaša na vse oblike brezbarvne zbiralne posode ali komore za zbiranje, ki si jih je mogoče zamisliti, ki je del površine sesalnika, ni „znak“ v smislu te 
določbe in zato ni znamka v smislu te določbe.
Podpisi