ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kar zadeva naravo delovnega razmerja, so na podlagi člena 13 Pravilnika za uslužbence Evropske investicijske banke odnosi med zadnjenavedeno in zaposlenimi načeloma urejeni z individualnimi pogodbami v okviru navedenega pravilnika.

Kadar se pogodbe sklepajo z organom Unije, zadolženim za nalogo v splošnem interesu in pooblaščenim, da, kot to velja v primeru Evropske investicijske banke, s pravilnikom opredeli določbe, ki se uporabljajo za njegove zaposlene, je volja strank v zvezi s tako pogodbo nujno omejena z raznovrstnimi obveznostmi, ki izhajajo iz teh posebnih nalog in so naložene tako vodstvenim organom tega organa kot njegovim zaposlenim.

Odnosi Evropske investicijske banke z njenim pogodbenim osebjem so v veliki meri določeni s Pravilnikom za uslužbence, h kateremu uslužbenci pristopijo s sopodpisom pisma o imenovanju. Natančneje, iz člena 20, prvi in drugi odstavek, ter Prilog I in II Pravilnika za uslužbence izhaja, da so osnovna plača in njeni dodatki določeni s predpisi.

Evropska investicijska banka ima torej pri opravljanju svoje naloge v splošnem interesu diskrecijsko pravico, kar zadeva organizacijo svojih služb in enostransko določitev osebnih prejemkov svojih zaposlenih, in sicer kljub pogodbenim pravnim aktom, na katerih temeljijo navedena delovna razmerja.

(Glej točke 35 in od 37 do 39.)

Sodišče: sodba z dne 14. oktobra 2004, Pflugradt/ECB,C‑409/02 P, ZOdl., EU:C:2000:625, točka 34.
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki označujejo lastnosti blaga ali storitve — Besedna znamka Multi Win (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 30 do 32, 36 in 37.)
(Glej točke 27 in od 31 do 33.)

V okviru ničnostne tožbe mora pravni interes tožeče stranke obstati do razglasitve sodne odločbe, sicer se postopek ustavi, to pa temelji na predpostavki, da ima lahko stranka, ki je vložila tožbo, zaradi izida tožbe korist.

Čeprav ima Svet široko polje proste presoje glede splošnih meril, ki naj se upoštevajo za namene sprejetja omejevalnih ukrepov, učinkovitost sodnega nadzora, ki ga zagotavlja člen 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zahteva, da se sodišče Unije v okviru nadzora zakonitosti razlogov, na katerih temelji sklep o vpisu ali ohranitvi imena določene osebe na seznamu oseb, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, prepriča, da ta sklep, ki je za to osebo posamični akt, temelji na dovolj trdni dejanski podlagi. To pomeni, da je treba preveriti dejstva, ki so navedena v obrazložitvenem memorandumu, na katerem temelji navedeni sklep, tako da sodni nadzor ni omejen na presojo abstraktne verjetnosti navedenih razlogov, temveč se nanaša na vprašanje, ali so ti razlogi – oziroma vsaj eden od njih, za katerega se šteje, da je sam po sebi dovolj za utemeljitev tega sklepa – utemeljeni dovolj jasno in konkretno.

Glede tega imeti Svet za vpis imena osebe na seznam oseb, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, z obrazložitvijo, da je ugotovljeno, da je odgovorna za odtujitev javnih sredstev, na voljo dovolj trdno dejansko podlago, in sicer informacije v zvezi z dejstvi ali ravnanji, ki se očitajo posebej tej osebi.

Poleg tega je pristojni organ Unije tisti, ki mora v primeru izpodbijanja dokazati utemeljenost razlogov, navedenih zoper zadevno osebo, ne pa da bi morala zadnjenavedena predložiti negativni dokaz o neutemeljenosti navedenih razlogov.

(Glej točke 38, 49 in 51.)
Iz člena 118s(1) Uredbe št. 491/2009 o spremembi Uredbe št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) je razvidno, da so imena vin, ki so zaščitena v skladu z, med drugim, členoma 51 in 54 Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino, avtomatično zaščitena na podlagi zadnjenavedene uredbe in da jih Komisija vključi v register iz člena 118n Uredbe št. 491/2009, torej v zbirko podatkov E‑Bacchus. Iz te avtomatičnosti zaščite imen vin, ki so že zaščitena na podlagi Uredbe št. 1493/1999, izhaja, da ni treba, da so navedena imena vin vpisana v zbirko podatkov E‑Bacchus, da bi bila zaščitena v Uniji, saj je ta vpis le posledica avtomatičnega prehoda že obstoječe zaščite iz enega regulativnega sistema v drugega in ni pogoj za to zaščito.

Ta „avtomatična“ zaščita, čeprav temelji neposredno na upoštevni nacionalni zakonodaji, pa ne pomeni nujno, da mora Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) v skladu z Uredbo št. 491/2009 spoštovati določbe navedene zakonodaje ali pogoje za zaščito, ki jih ta določa. Pri izrazih „zaščitene označbe porekla“ in „zaščitene geografske označbe“ iz člena 118m(1) in (2) Uredbe št. 491/2009 gre namreč zgolj za ponavljanje izrazov iz člena 118n te uredbe, ki zgolj napotuje na označbe porekla in geografske označbe, ki so naštete v zbirki podatkov E‑Bacchus, vključno s tistimi, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje, vendar ne da bi nalagal uporabo pogojev za zaščito, določenih z upoštevnimi pravili navedene zakonodaje.

Nasprotno, v skladu s smislom in sistemom enotnega zakonodajnega okolja skupne kmetijske politike (uvodna izjava 1 Uredbe št. 491/2009) so za področje uporabe Uredbe št. 491/2009 natančni pogoji in obseg te zaščite določeni izključno v členu 118m(1) in (2) te uredbe. Ta člen enotno in izključno ureja tako dovoljevanje kot omejitve oziroma prepovedovanje komercialne uporabe označb porekla in geografskih označb, zaščitenih s pravom Unije, tako da odboru za pritožbe ni treba uporabiti pogojev za zaščito, ki so posebej določeni v upoštevnih pravilih nacionalnega prava, na podlagi katerih so bile označbe porekla ali geografske označbe vpisane v zbirko podatkov E‑Bacchus.

(Glej točke 37, 38 in 41.)
3.

Znamka Skupnosti — Odpoved, razveljavitev ali ničnost — Obravnava zahteve — Dokaz o uporabi prejšnje znamke — Resna in dejanska uporaba — Pojem — Razlaga ob upoštevanju ratio legis člena 57(2) in (3) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 57(2) in (3); Uredba Komisije št. 2868/95, člen 1, pravili 22(3) in 40(6)) (Glej točki 34 in 35.)
1.

Odločba prvega odbora za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 16. januarja 2014 (zadeva R 837/2013‑1) se razveljavi v delu, v katerem je z njo zavrnjena registracija prijavljene znamke za „konzervirano, zmrznjeno, suho in kuhano sadje in zelenjavo; mlečne izdelke“.
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedni znamki UNITED VEHICLEs in Junited (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 18 do 20, 42, 44, 45.)
1.

Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 16. januarja 2014 (zadeva R 836/2013‑1) se razveljavi v delu, v katerem je z njo zavrnjena registracija prijavljene znamke za „konzervirano, zmrznjeno, suho in kuhano sadje in zelenjavo; mlečne izdelke“.
Sodba Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 10. septembra 2015 –

Laverana/UUNT (ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION)

(Zadeva T‑608/14)

„Znamka Skupnosti — Prijava figurativne znamke Skupnosti ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki označujejo lastnosti blaga — Presoja opisnosti znaka — Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točko 14.)

2. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki označujejo lastnosti blaga — Cilj — Zahteva po razpoložljivosti (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točko 15.)

3. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki označujejo lastnosti blaga — Figurativna znamka ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 16 do 18, 20 in 24.)

4. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Ločen preizkus razlogov za zavrnitev vseh proizvodov ali storitev, na katere se nanaša zahteva za registracijo — obveznost obrazložitve zavrnitve registracije — Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 7(1) in 75) (Glej točko 19.)

5. Ničnostna tožba — Razlogi — Zloraba pooblastil — Pojem (člen 263 PDEU) (Glej točko 26.)

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe UUNT z dne 2. junija 2014 (zadeva R 121/2014‑4) glede zahteve za registracijo figurativnega znaka ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION kot znamke Skupnosti.

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Družbi Laverana GmbH & Co. KG se naloži plačilo stroškov.
5.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali podatki, ki označujejo lastnosti blaga — Figurativna znamka BIO INGRÉDIENTS VÉGÉTAUX PROPRE FABRICATION (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke od 18 do 21 in 23.)
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Presoja razlikovalnega učinka – Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točki 14 in 15.)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka, ki predstavlja črni trak (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 16 do 18, od 21 do 24, 29 in 34.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Znaki, ki lahko sestavljajo znamko – Barve in kombinacije barv – Zahteva – Razlikovalni učinek – Upoštevanje splošnega interesa, da se neupravičeno ne omejuje razpoložljivost barv (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točki 31 in 32.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 5. maja 2014 (zadeva R 1940/2013‑4) v zvezi z zahtevo za registracijo figurativnega znaka, ki predstavlja črni trak, kot znamke Skupnosti.

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Verein Sterbehilfe Deutschland (Verein StHD) se naloži plačilo stroškov.
6.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Prekrivanje področij uporabe razlogov, navedenih v točkah (b) in (c) člena 7(1) Uredbe št. 207/2009 (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (c)) (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b) in (c)) (Glej točko 39.)
Sodba Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 21. maja 2015 –

adidas/UUNT – Shoe Branding Europe

(vzporedna trakova na čevljih)

(Zadeva T‑145/14)

„Znamka Skupnosti — Postopek z ugovorom — Prijava pozicijske znamke Skupnosti v obliki dveh vzporednih trakov na čevlju — Figurativni znamka Skupnosti in nacionalna znamka ter prejšnja mednarodna registracija treh vzporednih trakov na čevljih in oblačilih — Relativni razlogi za zavrnitev — Verjetnost zmede — Člen 8(1)(b) in (5) Uredbe (ES) št. 207/2009“

1. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 17 do 20, 46, 48.)

2. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Zaznavanje javnosti znaka kot okras — Nevplivanje — Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točko 28.)

3. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Pozicijska znamka v obliki dveh vzporednih trakov na čevlju — Figurativne znamke v obliki treh vzporednih trakov na čevljih in oblačilih (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 33, 43, 49, 50.)

4. Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika enake ali podobne prejšnje znamke z ugledom — Varstvo prejšnje ugledne znamke, razširjeno na proizvode ali storitve, ki niso podobni — Pogoji — Povezava med znamkami (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b) in (5)) (Glej točko 52.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 28. novembra 2013 (zadeva R 1208/2012‑2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbama adidas AG in Shoe Branding Europe BVBA.

Izrek

1. Odločba drugega odbora za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 28. novembra 2013 (zadeva R 1208/2012‑2) se razveljavi.

2. UUNT nosi svoje stroške in stroške družbe adidas AG.
1.

Znamka Skupnosti — Tožbeni postopek — Tožba pred sodiščem Unije — Zahteva, podana v tožbi in s katero se želi doseči predložitev dokaza o resni in dejanski uporabi prejšnje znamke — Nedopustnost (Poslovnik Splošnega sodišča, členi 42(2), 65(2), in 76) (Glej točke od 17 do 19.)
4.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke brez razlikovalnega učinka — Besedna znamka INVESTING FOR A NEW WORLD (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 26 do 41.)
25

Cilj predloga EDP je zlasti sprejetje: — priporočila Sveta „o varstvu in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji“ na podlagi člena 167(5), druga alinea, in člena 165(4), druga alinea, PDEU (oddelek 2.1); — predloga sklepa ali uredbe Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 167(5), prva alinea, in člena 165(4), prva alinea, PDEU, za prilagoditev „programov financiranja za olajšanje dostopa majhnih regionalnih in manjšinskih jezikov do njih“ (oddelek 2.2); — predloga sklepa ali uredbe Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 167(5), prva alinea, in člena 165(4), prva alinea, PDEU, za ustanovitev centra za jezikovno raznolikost, ki bo krepil zavedanje o pomembnosti regionalnih in manjšinskih jezikov, spodbujal raznolikost na vseh ravneh in ga bo pretežno financirala Unija (oddelek 2.3); — predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 177 in 178 PDEU za prilagoditev skupnih določb o regionalnih skladih Unije, tako da bosta varstvo manjšin ter spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti zajeta v njih kot tematska cilja (oddelek 3.1); — predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 173(3) in 182(1) PDEU za spremembo uredbe o programu „Horizon 2020“, da bi se izboljšale raziskave o dodani vrednosti, ki jo nacionalne manjšine ter kulturna in jezikovna raznolikost lahko doprinesejo k socialnemu in gospodarskemu razvoju v regijah Unije (oddelek 3.2); — predloga direktive, uredbe ali sklepa Sveta na podlagi členov 20(2) in 25 PDEU, da bi se v Uniji okrepilo mesto državljanov, ki pripadajo nacionalni manjšini, s ciljem zagotavljati, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo med volitvami poslancev Evropskega parlamenta (oddelek 4); — predlogov učinkovitih ukrepov za boj proti diskriminaciji in za spodbujanje enakega obravnavanja, vključno v zvezi z nacionalnimi manjšinami, in sicer zlasti s pregledom obstoječih direktiv Sveta na področju enakega obravnavanja na podlagi člena 19(1) PDEU (oddelek 5.1); — predlogov sprememb zakonodaje Unije, da se zagotovi približno enako obravnavanje oseb brez državljanstva in državljanov Unije, na podlagi člena 79(2) PDEU (oddelek 5.2); — predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 118 PDEU, da se uvede enotna avtorska pravica, ki bi omogočila, da se celotna Unija na področju avtorskih pravic obravnava kot notranji trg (oddelek 6.1); — predloga spremembe Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (UL 2010, L 95, str. 1), da se zagotovi svobodno opravljanje storitev in sprejemanje avdiovizualnih vsebin v regijah, kjer prebivajo nacionalne manjšine, na podlagi členov 53(1) in 62 PDEU (oddelek 6.2), in — predloga uredbe Sveta ali Komisije ali predloga sklepa Sveta zaradi skupinske izjeme projektov, s katerimi se spodbuja nacionalne manjšine in njihovo kulturo, na podlagi členov 109, 108(4) ali 107(3)(e) PDEU (oddelek 7).
10

Drugi odbor za pritožbe UUNT je z odločbo z dne 28. novembra 2012 (v nadaljevanju: izpodbijana odločba) potrdil odločbo oddelka za ugovore. Najprej je menil, da v delu, v katerem tožeča stranka ni predložila dokazov o uporabi prejšnje neregistrirane znamke v Grčiji, katere obseg ni bil le lokalen v smislu člena 8(4) Uredbe št. 207/2009, ugovor v delu, v katerem se je pri njegovem utemeljevanju sklicevala na to prejšnjo pravico, ni bil dopusten oziroma da je bil v vsakem primeru neutemeljen. Odbor za pritožbe ja nato navedel, da bi morala tožeča stranka za to, da bi nasprotovala registraciji prijavljene znamke, dokazati, da je pridobila pravico do prepovedi uporabe zadnjenavedene pred datumom njene registracije v skladu z nemško zakonodajo, kjer se je prejšnja neregistrirana znamka tudi uporabljala. V zvezi s tem bi morala dokazati, da je velik del upoštevne javnosti priznaval, da ta znamka pripada tožeči stranki v smislu člena 4(2) Markengesetz. Odbor za pritožbe je, tako kot oddelek za ugovore, v zvezi z zadevnimi proizvodi, ki so proizvodi široke potrošnje in jih kupuje širša javnost, ugotovil, da je upoštevno javnost sestavljalo celotno nemško prebivalstvo. Na podlagi dejstva, da je bila znamka zapisana v cirilici ali da so zadevne proizvode v Nemčiji distribuirale trgovine, obiskovalci katerih so bili pretežno rusko govoreči potrošniki, po mnenju odbora za pritožbe ni mogoče ugotoviti, da so upoštevno javnost sestavljali le ti rusko govoreči potrošniki. Nazadnje, odbor za pritožbe je štel, da čeprav so bili dokazi v zvezi z obsegom prodaje slaščičarskih izdelkov pod prejšnjo znamko, ki jih je predložila tožeča stranka, sprejeti, v nobenem primeru ni bilo mogoče, ker ni bilo drugih informacij, oceniti intenzitete te prodaje, da bi določili vpliv znamke na upoštevno nemško javnost. Zato je odbor za pritožbe ugotovil, da tožeča stranka ni dokazala, da je prejšnjo neregistrirano znamko velik del te javnosti poznal kot znamko, ki ji pripada v smislu nemškega prava, in torej ni bil izpolnjen eden od pogojev iz člena 8(4) Uredbe št. 207/2009, in sicer, da je na podlagi te znamke in v skladu z zakonodajo države članice, ki se uporablja za ta znak, pridobila pravico do prepovedi uporabe poznejše znamke.
69

V vsakem primeru se zdi, da je izpodbijani sklep dovolj utemeljen. Spomniti je treba, da v skladu z ustaljeno sodno prakso člen 7 Uredbe št. 1/2003 pritožniku ne daje pravice, da vztraja pri tem, da Komisija sprejme končno odločbo glede obstoja ali neobstoja zatrjevane kršitve, in ne zavezuje Komisije k temu, da nadaljuje postopke, ne glede na okoliščine, do končne odločitve (sodbi z dne 18. oktobra 1979, GEMA/Komisija, 125/78, Recueil, EU:C:1979:237, točka 18, in z dne 17. maja 200, IECC/Komisija, C‑449/98 P, EU:C:2001:275, točka 35). Na drugi strani, Komisija mora podrobno preučiti vse dejanske in pravne okoliščine, na katere opozarja pritožnik (sodbi z dne 11. oktobra 1983, Schmidt/Komisija, 210/81, Recueil, EU:C:1983:277, točka 19, in z dne 17. novembra 1987, British American Tobacco in Reynolds Industries/Komisija, 142/84 in 156/84, Recueil, EU:C:1987:490, točka 20). Pritožniki imajo pravico, da o njihovi pritožbi odloči Komisija s sklepom, zoper katerega je mogoče vložiti tožbo (sodba z dne 18. marca 1997, Guérin automobiles/Komisija, C‑282/95 P, Recueil, EU:C:1997:159, točka 36, in zgoraj navedena sodba IECC/Komisija, točka 35).
3

Proizvodi in storitve, za katere se je zahtevala registracija, spadajo v razrede 29, 32 in 35 Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kakor je bil revidiran in spremenjen, in za vsakega od teh razredov ustrezajo temu opisu: — razred 29: „Meso, ribe, perutnina in divjačina; mesni izvlečki; konzervirano, suho in kuhano sadje in zelenjava; želeji (želeji), marmelade, kompoti; Jajca, mleko in mlečni izdelki; jedilna olja in masti“; — razred 32: „Piva; Mineralne in gazirane vode in druge brezalkoholne pijače; Sadne pijače in sadni sokovi; Sirupi in drugi preparati za pripravo pijač“: — razred 35: „Reklamne storitve; Storitve na področju upravljanja v trgovinski dejavnosti; Poslovno administrativne storitve; Pisarniške funkcije; Storitve organizacije razstav za komercialne ali oglasne namene, storitve prodaje na debelo in/ali na drobno v obratih mesa, rib, perutnine in divjačine, mesnih ekstraktov, konzerviranega, zmrznjenega, suhega in kuhanega sadja in zelenjave, želejev, marmelad, kompotov, jajc, mleka in mlečnih izdelkov, jedilnega olja in masti, piv, mineralnih vod in sodavic in drugih brezalkoholnih pijač, sadnih pijač in sokov, sirupov in drugih pripravkov za proizvodnjo pijač; Storitve prodaje na debelo in/ali na drobno in preko svetovnih računalniških omrežij mesa, rib, perutnine in divjačine, mesnih ekstraktov, konzerviranega, zmrznjenega, suhega in kuhanega sadja in zelenjave, želejev, marmelad, kompotov, jajc, mleka in mlečnih izdelkov, jedilnega olja in masti, piv, mineralnih vod in sodavic in drugih brezalkoholnih pijač, sadnih pijač in sokov, sirupov in drugih pripravkov za pripravo pijač“.
1.

Kmetijstvo–Skupna kmetijska politika–Financiranje s strani EKSRP–Podpora za razvoj podeželja–Upravičenost dejavnosti in izdatkov–Znižanja in izključitve–Obveznost držav članic, da vzpostavijo učinkovit sistem administrativnih kontrol in kontrol na kraju samem–Možnost istočasne izvedbe kontrol–Pogoji–Kontrole za preizkus intenzivnosti paše, ki so predvidene za izplačilo odškodnine kmetom na območjih z naravnimi omejitvami–Nujnost, da se dokaže, da so bile upoštevane posebnosti dveh vrst kontrol (Uredba Komisije št. 1975/2006, členi 5(2), 10(2) in 12.) (Glej točke 55, od 62 do 64 in 68.)
1.

Omejevalni sporazumi — Škodovanje konkurenci — Potencialna konkurenca — Dejanska in konkretna možnost proizvajalca generičnih zdravil, da tvegano vstopi na trg, na katerem so zdravila, zaščitena s patenti — Dogovor med imetnikom patentov in proizvajalci generičnih zdravil, ki bi lahko oviral ta vstop — Omejitev potencialne konkurence (člen 101(1) PDEU) (Glej točke od 69 do 75, 87, od 93 do 97, 102, 105, 106, 110, 113, 116, 117, 120 in 220.)