SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2015 :362 1Zadeva C-1 5 / 1 4 P
E v ropska komisija
proti
MOL M agyar Olaj- és Gázipari Nyrt.
„Pritožba — Državna pomoč — Pogodba, sklenjena me d M adžarsko ter naftno in plinsko dr užbo M OL 
v zvezi z rudarskimi pristojbinami za pridobivanje ogljikovodikov — Poznejša spremem ba zakonskega 
sistema, ki d oloča zvišanje stopnje pristojbin — Zvišanje, ki s e ne uporabi za družbo M OL — Sklep 
o razglasitvi nezdružljivosti pomoči s skupnim trgom — Selektivnost“
Povzetek – Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 4. junija 2015
1. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Selektivnost ukrepa — Razlikovanje m ed z ahtevo 
selektivnosti in dokazom g ospodarske prednosti ter med sistemom p omoči in individualno pomočjo
(člen 107(1) PDEU)
2. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Selektiven predlagani ukrep — Nacionalna zakonodaja 
o načinu določitve zneska rudarske pristojbine — Fakultativne določbe, ki določajo naložitev 
dodatnih bremen — Polje proste presoje nacionalnih organov — Dopustnost — Meje
(člen 107(1) PDEU)
3. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Selektiven predlagani ukrep — Določitev upravičencev 
glede n a objektivna merila — Okoliščina, ki zadošča za sklep o selektivnosti ukrepa — Meje
(člen 107(1) PDEU)
4. Pomoči, ki jih dodelijo države — Pojem — Zaporedni državni posegi, ki med n jimi vzpostavlja 
neločljive povezave — Merila presoje
(člen 107(1) PDEU)
1. Na področju dr žavnih pomoči je treba zahtevo selektivnosti, ki i zhaja iz člena 107(1) PD EU, jasno 
razlikovati od dokaza gospodarske p rednosti, ke r m ora K omisija po tem, ko j e ugotovila obstoj 
prednosti v širokem s mislu, ki i zhaja posredno a li neposredno i z določenega ukrepa, me d dr ugim 
dokazati, da s e ta prednost nanaša na posamezno p odjetje ali podjetja. Natančneje, dokazati mora, da 
zadevni ukrep u vaja razlikovanje me d podjetji, ki s o glede na uresničevani cilj v primerljivem p oložaju. 
Prednost mora biti torej dodeljena selektivno in biti taka, da p ostavlja posamezna podjetja v ugodnejši 
položaj v primerjavi z drugimi.
2 ECLI:EU:C:2015 :362POVZETEK–ZADEVAC-15/14P
KOMISIJA/MOL
Vendar s e zahteva selektivnosti razlikuje glede na to, ali je zadevni ukrep p redviden ko t splošen sistem 
pomoči ali pa ko t individualna pomoč. V zadnjenavedenem p rimeru opredelitev gospodarske p rednosti 
načeloma omogoča domnevo, da j e ukrep s elektiven. Nasprotno j e okviru presoje splošnega sistema 
pomoči nujno u gotoviti, ali zadevni ukrep n e glede na to, da da je splošno p rednost, da je prednost 
izključno n ekaterim podjetjem a li nekaterim sektorjem d ejavnosti.
(Glej točki 59 in 60.)
2. Na področju dr žavnih pomoči obstaja bistvena ra zlika me d na eni strani presojo selektivnosti 
splošnih sistemov oprostitev ali olajšav, ki p o definiciji samodejno da jejo prednost, in na drugi strani 
presojo selektivnosti fakultativnih določb nacionalnega prava, ki d oločajo naložitev d odatnih bremen. 
Kadar n acionalni organi taka b remena naložijo, da b i ohranili enako o bravnavanje gospodarskih 
subjektov, zgolj to, da i majo ti organi določeno p olje proste presoje, ki g a določa zakon i n ki n i 
neomejeno, ne more zadostovati za dokaz o selektivnosti takega sistema.
V zvezi s tem s e po eni strani polje proste presoje, katerega namen je prilagoditi dodatno b reme, 
naloženo g ospodarskim s ubjektom, zaradi u poštevanja zahtev, ki i zhajajo iz n ačela enakega 
obravnavanja, po naravi razlikuje od primerov, ko j e uporaba takega polja proste presoje povezana 
z dajanjem p rednosti določenemu gospodarskem u subjektu.
Po dr ugi strani dejstvo, da s o stopnje rudarske p ristojbine za pridobivanje ogljikovodikov surove n afte 
in zemeljskega plina, ki s o določene za vsako l eto ve ljavnosti pogodbe o podaljšanju rudarskih 
pristojbin podjetja, ki j e pogodba me d podjetjem i n organi dr žave č lanice, rezultat pogajanj, ne 
zadostuje za ugotovitev selektivnosti te pogodbe. To ne bi moglo biti drugače, razen če bi nacionalni 
organi uporabili polje proste presoje tako, da b i dali prednost navedenemu podjetju s tem, da b i 
sprejeli nizko stopnjo pristojbine brez objektivnega razloga, ob upoštevanju namena zvišanja pristojbin 
v primeru podaljšanja dovoljenj za izkoriščanje in v škodo vseh dr ugih gospodarskih subjektov, ki b i 
želeli podaljšati svoje rudarske p ravice.
(Glej točke o d 64 d o 66.)
3. Čeprav selektivnosti določenega sistema pomoči ni mogoče izključiti zgolj iz ra zloga, da s o 
upravičenci določeni na podlagi objektivnih me ril, okoliščina, da j e le to podjetje z državnimi organi 
sklenilo pogodbo o podaljšanju izkoriščanja v sektorju ogljikovodikov, nujno n e pomeni pokazatelja 
selektivnosti, ker so me rila za sklenitev take p ogodbe objektivna in se uporabljajo za vse potencialno 
zainteresirane gospodarske s ubjekte, in da j e neobstoj dr ugih tovrstnih pogodb lahko p osledica 
odločitve p odjetij, da n e zaprosijo za podaljšanje rudarskih pravic.
(Glej točki 76 in 77.)
4. Glede na to, da i majo na področju dr žavnih pomoči državni posegi različne oblike in jih je treba 
analizirati glede na njihove u činke, ni mogoče izključiti, da j e treba za namen uporabe člena 107(1) 
PDEU ve č zaporednih dr žavnih posegov obravnavati ko t en sam p oseg. Tako je lahko z lasti, kadar 
med zaporednimi posegi – me d dr ugim z vidika n jihovega časovnega razporeda, njihovega namena in 
položaja podjetja ob teh posegih – obstaja tako tesna povezava, da j ih ni mogoče ločiti.
(Glej točko 97.)