29

Supremo Tribunal Administrativo je glede na te razmisleke in ob upoštevanju, da mora presoditi na zadnji stopnji, prekinilo odločanje in Sodišču postavilo ta vprašanja za predhodno odločanje: „1. Ali je s pravno teorijo Skupnosti o in house oddaji združljivo, da javna bolnišnica, ne da bi opravila postopek javnega naročanja, določen v zakonu za zadevno pogodbo, nepridobitni organizaciji, katere članica je in katere namen je opravljanje nalog javne službe na področju zdravja, da bi se izboljšali učinkovitost in zmogljivost njenih članov, odda naročilo za storitve v zvezi z bolniško prehrano iz svojih pristojnosti, s čimer nanjo prenese odgovornost za svoje naloge s tega področja, če so lahko v skladu s statutom člani te organizacije ne le subjekti iz javnega sektorja, ampak tudi iz socialnega sektorja, pri čemer je bilo ob oddaji javnega naročila od skupno 88 članov 23 subjektov iz socialnega sektorja, in sicer zasebnih organizacij za socialno solidarnost (IPSS), ki so nepridobitne in nekatere med njimi dobrodelne? 2. Ali je mogoče šteti, da je izbrani ponudnik glede odločanja podrejen svojim javnopravnim članom, ki posamezno ali skupaj izvajajo nad njim podoben nadzor kot nad svojimi službami, če mora v skladu s statutom izbrani ponudnik zagotoviti, da imajo večino glasovalnih pravic njegovi člani, glede katerih ima član vlade, pristojen za zdravstvo, pooblastila za vodenje, nadzor in usmerjanje, njegov upravni odbor pa tudi v večini sestavljajo javnopravni člani? 3. Ali je mogoče šteti, da je glede na pravno teorijo Skupnosti o in house oddaji zahteva po ‚podobnem nadzoru‘ izpolnjena, če ima v skladu s statutom pooblastila za usmerjanje izbranega ponudnika član vlade, pristojen za zdravstvo, ki je tudi pristojen za imenovanje predsednika in podpredsednika upravnega odbora, potrjevanje sklepov generalne skupščine o jemanju posojil, ki pomenijo raven neto zadolžitve, ki je enaka ali večja kot 75 % lastnega kapitala v preteklem poslovnem letu, potrjevanje sklepov o spremembah statuta, potrjevanje sklepov generalne skupščine o prenehanju izbranega ponudnika in odločanje o uporabi njegovega premoženja v primeru prenehanja? 4. Ali dejstvo, da je izbrani ponudnik velika in zapletena organizacija, ki deluje na celotnem portugalskem ozemlju in katere člani so vse službe in institucije nacionalnega zdravstvenega sistema, vključno z največjimi bolnišnicami v državi, katere promet je ocenjen na 90 milijonov EUR, katere poslovanje zajema različna in kompleksna področja dejavnosti, katere kazalniki dejavnosti so zelo impresivni, ki ima več kot 3300 delavcev ter sodeluje v dveh dodatnih skupinah podjetij in dveh gospodarskih družbah, omogoča opredeliti razmerja med njo in njenimi javnopravnimi člani zgolj kot notranjo ali in house oddajo naročila? 5. Ali je na podlagi dejstva, da lahko v skladu s statutom izbrani ponudnik v konkurenčnih razmerah opravlja storitve za javne subjekte, ki niso njegovi člani, ali nacionalne ali tuje zasebne subjekte, (i) če to njegovim članom ne povzroča škode ter je zanje in izbranega ponudnika z ekonomskega vidika ali z vidika izboljšanja in tehnološke učinkovitosti koristno in (ii) če opravljanje teh storitev ne pomeni več kot 20 % njegovega skupnega letnega prometa v preteklem poslovnem letu, mogoče šteti, da je izpolnjena zahteva za in house oddajo, namreč zahteva po ‚bistvenem namenu dejavnosti‘ iz člena 5(2)(b) zakonika o javnem naročanju? 6. Če odgovor na katero koli od vprašanj zgoraj ne bi bil sam po sebi dovolj za ugotovitev, da so zahteve iz člena 5(2) zakonika o javnem naročanju izpolnjene ali da niso, ali je mogoče na podlagi skupne presoje teh odgovorov ob upoštevanju pravne teorije Skupnosti glede in house oddaje naročil ugotoviti, da gre za tako oddajo [v obravnavani zadevi]?“