Sporazum mora, da bi bil zajet s prepovedjo iz člena 81(1) ES, imeti za „cilj oziroma posledico preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na skupnem trgu“. Zaradi možnosti izbire, ki jo vsebuje ta pogoj in označuje veznik „oziroma“, je treba najprej preučiti sam cilj sporazuma in pri tem upoštevati gospodarski okvir, v katerem ga je treba izvajati. Da bi presodili, ali je sporazum prepovedan na podlagi člena 81(1) ES, je upoštevanje konkretnih učinkov sporazuma odveč, če se izkaže, da je cilj tega sporazuma omejevanje ali izkrivljanje konkurence na skupnem trgu. Če pa analiza določil tega sporazuma ne izkaže zadostne škodljivosti za konkurenco, je treba preučiti njegove učinke; prepovedati ga je mogoče le na podlagi dejavnikov, ki izkazujejo, da je bila konkurenca dejansko preprečena ali znatno omejena oziroma izkrivljena. Razlika med „kršitvami zaradi cilja“ in „kršitvami zaradi učinka“ se nanaša na dejstvo, da je mogoče nekatere oblike dogovorov med podjetji že zaradi njihove narave obravnavati kot škodljive za dobro delovanje konkurence.

Trditvi, da cilj sporazumov med podjetji ni ovirati konkurenco in blaginjo potrošnika, ampak racionalizirati del dejavnosti in povečati njeno konkurenčnost ter zmanjšati presežne proizvodne zmogljivosti, ne da bi se odpravile, ni mogoče pritrditi. Te dejavnike je glede na okoliščine primera mogoče upoštevati le v okviru člena 81(3) ES, da bi uveljavili izjemo od prepovedi iz odstavka 1 tega člena.

Da bi lahko ugotovili, ali je sporazum prepovedan na podlagi člena 81(1) ES, se je treba navezati na vsebino njegovih določb in cilje, ki se jih želi z njim doseči. V zvezi s tem za uporabo navedene določbe ni pomembna niti morebitna ugotovitev, da stranke sporazuma subjektivno nikakor niso nameravale omejevati konkurence, temveč so želele rešiti sektorsko krizo. Mogoče je namreč šteti, da ima sporazum omejevalen namen, čeprav njegov edini namen ni omejevanje konkurence, ampak se z njim sledi tudi drugim, legitimnim ciljem.

Oblike sporazumov, ki so navedene v členu 81(1), od (a) do (e), ES, ne sestavljajo izčrpnega seznama prepovedanih dogovorov.

Sporazumi, ki so v bistvu namenjeni temu, da več konkurirajočim podjetjem omogočijo izvajanje skupne politike, katere cilj je, da se na podlagi mehanizma za spodbujanje umika nekaterih podjetij znatno spremeni struktura trga in da se tako zmanjšajo presežne zmogljivosti, ki vplivajo na njihovo donosnost, s tem da jim preprečujejo doseči ekonomijo obsega, očitno nasprotujejo zasnovi določb Pogodbe v zvezi s konkurenco, v skladu s katerimi vsak gospodarski subjekt samostojno določi politiko, ki jo namerava voditi na skupnem trgu. Namen člena 81(1) ES je namreč prepovedati vse oblike usklajevanja, ki tveganja konkurence namenoma nadomestijo s praktičnim sodelovanjem med podjetji. Podjetja, ki so podpisala take sporazume, razen stopnjevanja poslovne tekmovalnosti ali dogovora o koncentraciji brez teh sporazumov v konkurenčnem okviru ne bi imela drugih možnosti za povečanje svoje donosnosti. Ti sporazumi bi jim omogočili, da se izognejo takemu ravnanju in si razdelijo velik del stroškov, potrebnih za zvišanje stopnje koncentracije trga.

V zvezi z izvajanjem takih sporazumov uvedba prispevka, ki jih podjetja, ki ostanejo na trgu, izplačajo podjetjem, ki izstopijo, pomeni oviro za naraven razvoj tržnih deležev nekaterih podjetij, ki ostanejo, saj jih bo odvračalna narava tega prispevka odvrnila od preseganja običajnega deleža proizvodnje oziroma bodo zamrznila svojo proizvodnjo, in omejitev s protikonkurenčnim ciljem. Tako je tudi pri omejitvah, ki podjetja, ki izstopijo, obvezujejo glede razpolaganja z njihovimi proizvodnimi napravami in uporabe teh naprav, saj je njihov namen preprečiti, da bi te naprave lahko uporabili novi proizvajalci, ki bi vstopili na trg z namenom konkurirati podjetjem, ki ostanejo. Dejstvo, da so navedene omejitve in klavzula o prepovedi konkurence, ki obvezuje podjetja, ki izstopijo, časovno omejene, ne more biti podlaga za dvom o ugotovitvi, da je njihov cilj protikonkurenčen.

Na področju predelave govejega mesa je cilj sporazuma s takimi značilnostmi, ki ga je sklenilo deset glavnih konkurirajočih podjetij države članice in ki med drugim predvideva zmanjšanje predelovalnih zmogljivosti za približno 25 %, preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence v smislu člena 81(1) ES.

(Glej točke 31 in od 33 do 40 ter izrek.)