18

Ker je Satakunnan käräjäoikeus (prvostopenjsko sodišče v Satakunti) dvomilo o razlagi prava Unije, zlasti člena 3 Direktive 96/71 v povezavi s členoma 56 PDEU in 57 PDEU, je prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali se lahko sindikat, ki deluje v interesu delavcev, proti izvajalcu storitev iz druge države članice neposredno sklicuje na člen 47 Listine kot neposredni vir pravic, če je določba, ki naj bi bila v nasprotju s členom 47 (in sicer člen 84 poljskega zakonika o delovnih razmerjih), popolnoma nacionalna določba? 2. Ali v sodnem postopku zaradi zapadlih terjatev v smislu Direktive 96/71/ES v državi zaposlitve iz prava Unije, predvsem iz načela učinkovitega pravnega varstva, ki izhaja iz člena 47 Listine in členov 5, drugi pododstavek, in 6 zgoraj navedene direktive, ki se razlaga v povezavi s svobodo združevanja na področju sindikalnih zadev, zagotovljeno v členu 12 Listine, izhaja, da nacionalno sodišče ne sme uporabiti določbe delovnega prava matične države delavcev, ki nasprotuje odstopu terjatve iz naslova plače v izterjavo sindikatu v državi zaposlitve, če ustrezna določba države zaposlitve dopušča odstop zapadle terjatve iz naslova plače v izterjavo in s tem tudi procesnega upravičenja sindikatu, ki mu pripadajo vsi delavci, ki so odstopili svojo terjatev v izterjavo? 3. Ali je treba določbe Protokola št. 30 k Pogodbi DEU razlagati tako, da jih morajo upoštevati tudi nacionalna sodišča drugih držav članic, ne le Poljske ali Združenega kraljestva, če je zadevni spor tesno povezan s Poljsko in predvsem če je pravo, ki se uporablja za pogodbe o zaposlitvi, poljsko pravo? Drugače povedano: ali poljsko-britanski protokol finskemu sodišču preprečuje ugotovitev, da zakoni ali drugi predpisi, upravna praksa ali upravni ukrepi Poljske kršijo temeljne načela, svoboščine in pravice iz Listine? 4. Ali je treba člen 14(2) Uredbe št. 593/2008 ob upoštevanju člena 47 Listine razlagati tako, da nasprotuje uporabi nacionalne določbe države članice, v skladu s katero je prepovedano odstopiti terjatve in pravice iz delovnega razmerja? 5. Ali je treba člen 14(2) Uredbe št. 593/2008 razlagati tako, da je pravo, ki se uporablja za odstop terjatev iz pogodbe o zaposlitvi, tisto pravo, ki v skladu z Uredbe št. 593/2008 velja za zadevno pogodbo o zaposlitvi, ne glede na to, ali na vsebino uveljavljane posamezne pravice vplivajo tudi določbe drugega prava? 6. Ali je treba člen 3 Direktive 96/71 ob upoštevanju členov 56 PDEU in 57 PDEU razlagati tako, da pojem minimalnih urnih postavk obsega osnovno plačilo na uro glede na plačni razred, zajamčeno plačilo na akord, regres, fiksno dnevnico in povračilo stroškov za vsakodnevni prevoz na delo v skladu z določitvijo teh pogojev za delo v splošno veljavni kolektivni pogodbi in ob upoštevanju priloge k tej direktivi? (a) Ali je treba člena 56 PDEU in 57 PDEU in/ali člen 3 Direktive 96/71 razlagati tako, da državam članicam preprečujejo, da kot tako imenovana ‚država gostiteljica‘ v svojih nacionalnih predpisih (splošno veljavni kolektivni pogodbi) izvajalce storitev iz drugih držav članic zaveže, da morajo delavcem, napotenim na njeno državno ozemlje, povrniti stroške za prevoz na delo in izplačati dnevnice, ob upoštevanju, da se v skladu z zadevnimi nacionalnimi predpisi šteje, da je napoteni delavec v času celotnega trajanja napotitve na službenem potovanju, tako da je upravičen do povračila stroškov za prevoz na delo in dnevnic? (b) Ali je treba člena 56 PDEU in 57 PDEU in/ali člen 3 Direktive 96/71 razlagati tako, da nacionalnemu sodišču preprečujejo, da ne bi priznalo morebitne uvrstitve delavcev v plačne razrede, ki jo je v svoji matični državi opravilo in uporabilo podjetje iz druge države članice? (c) Ali je treba člena 56 PDEU in 57 PDEU ter/ali člen 3 Direktive 96/71 razlagati tako, da delodajalcu iz druge države članice dopuščajo, da učinkovito in za sodišče države zaposlitve zavezujoče določijo uvrstitev delavcev v plačne razrede, če je v splošno veljavni kolektivni pogodbi države zaposlitve določena drugačna uvrstitev v plačne razrede, ali pa lahko država članica gostiteljica, v katero so bili napoteni delavci izvajalca storitev iz druge države članice, izvajalcu storitev predpiše, katere določbe mora upoštevati pri uvrstitvi delavcev v plačne razrede? (d) Ali je treba pri razlagi člena 3 Direktive 96/71 ob upoštevanju členov 56 PDEU in 57 PDEU šteti, da so namestitev, za katero mora delodajalec nositi stroške na podlagi kolektivne pogodbe, omenjene v [vprašanju 6(a)], in boni za prehrano, ki jih v skladu s pogodbo o zaposlitvi daje izvajalec storitev iz druge države članice, nadomestilo za stroške zaradi napotitve ali pa spadajo pod pojem minimalnih urnih postavk v smislu člena 3(1) Direktive 96/71? (e) Ali je treba člen 3 Direktive 96/71 v povezavi s členoma 56 PDEU in 57 PDEU razlagati tako, da je treba splošno veljavno kolektivno pogodbo države zaposlitve pri razlagi vprašanja glede plačila na akord, povračila stroškov za prevoz na delo in dnevnic šteti za upravičeno zaradi zahtev javnega reda?“