Keywords

Summary



Keywords

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Sestavljena znamka

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Podobnost med zadevnima znamkama – Sposobnost pojmovnih razlik, da izničijo vidne ali slušne podobnosti

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede s prejšnjo znamko – Teža elementov podobnosti ali razlikovanja med znaki – Upoštevanje notranjih značilnosti znakov ali pogojev trženja proizvodov ali storitev

(Uredba Sveta št. 40/94, člen 8(1)(b))

Summary

1. Za povprečnega evropskega potrošnika obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti med figurativnim znakom v obliki pokončnega pravokotnika, ki ima v zgornjem delu na sivi podlagi trikotnik, ki vsebuje vijugast element, pod katerim je z zlatimi velikimi tiskanimi črkami na črni podlagi napisana beseda „artesa“, in v spodnjem delu izraz „napa valley“, prav tako napisan z zlatimi velikimi tiskanimi črkami, na črni podlagi, katerega registracija kot znamke Skupnosti je predlagana za „vina, pridelana in ustekleničena v Napa Valley (Kalifornija, ZDA)“, iz razreda 33 Nicejskega aranžmaja, in figurativno znamko v obliki kentavra z jezdecem, ki skupaj držita drog, na katerem sta amfori, pod sliko pa je z velikimi tiskanimi črkami napisana beseda „arteso“, ki je bila prej registrirana kot znamka Skupnosti za „alkoholne pijače (razen piva)“ iz istega razreda.

Proizvodi, na katere se nanašata ti znamki, in sicer vina, so namreč enaki in znaka sta si zelo podobna slušno in tudi malo vidno. V teh okoliščinah ob upoštevanju navado potrošnikov v zvezi z določanjem in prepoznavanjem zadevnih proizvodov glede na besedni element, ki jih označuje, in tega, kakšen pomen je zato treba dati slušni podobnosti, obstaja verjetnost zmede med tema znakoma, in to tudi če so zadevni proizvodi iz različnih krajev proizvodnje.

(Glej točke 30, 40 in od 62 do 64.)

2. Pri preizkusu obstoja verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti se presoja enakosti med znamkama ne more omejiti zgolj na upoštevanje sestavine sestavljene znamke in primerjavo z drugo znamko. Nasprotno, opraviti je treba primerjavo s preučitvijo zadevnih znamk, upoštevajoč vsako kot celoto, kar ne izključuje, da lahko v celotnem vtisu, ki ga v spominu upoštevne javnosti ustvari sestavljena znamka, v nekaterih okoliščinah prevlada ena ali več njenih sestavin. Presojo podobnosti je mogoče opraviti zgolj na podlagi prevladujočega elementa le, če je mogoče vse preostale sestavine znamke zanemariti. To bi veljalo zlasti, če lahko ta sestavina prevlada v predstavi te znamke, ki jo ima v spominu upoštevna javnost, tako da so druge sestavine te znamke v celotnem vtisu, ki ga ustvarja, zanemarljive.

Pri presoji prevladujoče narave ene ali več sestavin sestavljene znamke je treba še posebej upoštevati značilnosti, lastne posamezni sestavini, tako da se primerjajo med seboj. Poleg tega se lahko upošteva relativni položaj posameznih sestavin v sestavi sestavljene znamke.

Če je znak hkrati sestavljen iz figurativnega in besednega elementa, to ne pomeni samodejno, da je treba besedni element vedno obravnavati kot prevladujoč. Pri sestavljeni znamki ima namreč figurativni element enakovredno mesto kot besedni.

Niti takrat, ko sta nasprotujoči si znamki sestavljeni iz podobnih besednih elementov, to samo po sebi ne dopušča zaključka, da obstaja vidna podobnost med nasprotujočima si znakoma. Zaradi figurativnih elementov v znakih, ki so posebne in izvirne oblike, je lahko celostni vtis vsake od znamk različen.

(Glej točke 32, 35, 37 in 43.)

3. Pri presoji verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti lahko pomenske razlike nevtralizirajo vidne in slušne podobnosti, če ima vsaj ena od zadevnih znamk za upoštevno javnost jasen in določen pomen, tako da ga ta javnost lahko takoj dojame.

(Glej točko 51.)

4. Pri celostni presoji verjetnosti zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 40/94 o znamki Skupnosti vidni, slušni ali pomenski vidiki nasprotujočih si znakov nimajo vedno enake teže. Analizirati je treba objektivne okoliščine, v katerih se znamke lahko pojavljajo na trgu.

Pomembnost elementov podobnosti ali razlikovanja med znaki je namreč lahko odvisna zlasti od njihovih notranjih značilnosti ali pogojev trženja proizvodov ali storitev, ki jih sporne znamke označujejo. Kadar se proizvodi, ki jih znamke označujejo, prodajajo v samopostrežnih trgovinah, v katerih si potrošnik sam izbere proizvod in se mora torej zanesti predvsem na videz znaka na proizvodu, je vidna podobnost na splošno pomembnejša. Če pa se, nasprotno, zadevni proizvod prodaja predvsem ustno, ima večjo težo slušna podobnost znakov.

V sektorju vin so potrošniki teh proizvodov navajeni določiti in prepoznati vino glede na besedni element, ki ga označuje, zlasti v barih ali restavracijah, kjer se vino naroča ustno, potem ko so videli ime na vinskem listu. Zato je treba slušni podobnosti med zadevnima znakoma pripisati poseben pomen.

(Glej točke od 60 do 62.)