SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILC A
PAOLA MENGOZZIJA ,
predstavljeni 20. novembra 2008 1
I –Uvod 
1. Raad van State (Nizozemska) postavlja 
Sodi šču s tem predlogom za sprejetje pred -
hodne odlo čbe štiri vpra šanja, ki se nana šajo, 
prvič, na razlago dolo čb Uredbe Komisije (ES) 
št. 2777/2000 z dne 18. decembra 2000 
o izrednih ukrepih podpore za trg govejega 
mesa 2 in na veljavnost člena 2(2) te uredbe, 
ter, drugi č, na razlago dolo čb Direktive Sveta 
85/73/EGS z dne 29. januarja 1985 o financi -
ranju zdravstvenih in špekcij in nadzora 
svežega in perutninskega mesa, predvidenih 
v direktivah 89/662/EGS, 90/425/EGS, 
90/675/EGS in 91/496/EGS, 3 kot je bila 
spremenjena in kodificirana z Direktivo 
Sveta 96/43/ES z dne 26. junija 1996. 4 
2. Ta vpra šanja so se pojavila v okviru spora 
med dru žbo Exportslachterij J. Gosschalk & 
Zoon BV (v nadaljevanju: Gosschalk) in 
Minister van Landbouw, Natuur en Voed -
1 –Jezik izvirnika: italijan ščina. 
2 –UL L 321, str. 47. 
3 –UL L 32, str. 14. 
4 –Direktiva o spremembi in pripravi pre čiščenega besedila 
Direktive 85/73/EGS z namenom zagotavljanja financiranja
veterinarskih pregledov in kontrol nad živimi živalmi in 
nekaterimi živalskimi proizvodi, in spremembi direk-
tiv 90/675/EGS in 91/496/EGS (UL L 162, str. 1). selkwaliteit (nizozemski minister za kmetij -
stvo, naravno dedi ščino in kakovost živil) 
glede veljavnosti odlo čb o zara čunavanju
pristojbin, zahtevanih za testiranja za ugotav -
ljanje goveje spongiformne encefalopatije
(v nadaljevanju: BSE), ki so bila opravljena
med majem in decembrom 2001 pri dru žbi 
Gosschalk. 
Pravni okvir 
Skupnostna ureditev 
3. V členu 1(2) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financi -
ranju skupne kmetijske politike 5 je dolo čeno: 
„Jamstveni oddelek [Evropskega kmetijskega
usmerjevalnega in jamstvenega sklada] finan -
cira: 
5 –UL L 160, str. 103. 
I - 5370 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
[…] 
(b)intervencije za stabilizacijo kmetijskih 
trgov; 
[…] 
(d)finan čni prispevek Skupnosti za posebne
veterinarske ukrepe, nadzorne ukrepe na
podro čju veterine in programe za izkore -
ninjenje in spremljanje bolezni živali 
(veterinarski ukrepi) kot tudi ukrepe 
zdravstvenega varstva rastlin; 
[…]“
4. V skladu s členom 2(2) Uredbe 
št. 1258/1999 se „[i]ntervencije za stabilizacijo
kmetijskih trgov, ki se izvajajo skladno s pred -
pisi Skupnosti v okviru skupne ureditve 
kmetijskih trgov, [ …] financirajo skladno 
s členom 1(2)(b) “. Poleg tega se na podlagi 
člena 3(2) te uredbe „[v]eterinarski ukrepi in 
ukrepi zdravstvenega varstva rastlin, ki se izvajajo po predpisih Skupnosti, [ …] financi -
rajo skladno s členom 1(2)(d) “. 
5. V členu 38 Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999
z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za
goveje in tele čje meso 6 je dolo čeno: 
„1. Kadar na trgu Skupnosti zabele žijo znaten
dvig ali padec cen in obstaja verjetnost, da se
tak polo žaj nadaljuje, tako pa nastanejo tr žne 
motnje ali grozi, da bodo nastale, se lahko
sprejmejo potrebni ukrepi. 
2. Podrobna pravila za izvajanje tega člena 
sprejme Komisija v skladu s postopkom iz
člena 43. “
6. Na podlagi člena 45 Uredbe št. 1254/1999 
se za proizvode, za katere velja skupna 
6 –UL L 160, str. 21. Ta uredba je bila s 1. julijem 2008 
razveljavljena na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 
z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve 
kmetijskih trgov in o posebnih dolo čbah za nekatere kmetijske
proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, str. 1). 
I - 5371 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
ureditev trga za goveje in tele čje meso, 
uporabljajo Uredba (ES) št. 1258/1999 in 
dolo čbe, sprejete za njeno izvajanje. 
7. V členu 1 Direktive Sveta 89/662/EGS 
z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih 
pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede
na vzpostavitev notranjega trga 7 je predpi -
sano, da morajo dr žave članice zagotoviti, da
se veterinarski pregledi dolo čenih vrst proiz -
vodov živalskega izvora, namenjenih trgo -
vanju znotraj Skupnosti, med katere spada
tudi sve že goveje in tele čje meso, ne izvajajo 
večna mejah, temve čv skladu s to direktivo. 
8. V členu 9 Direktive 89/662 je dolo čeno: 
„1. Vsaka dr žava članica nemudoma obvesti 
druge dr žave članice in Komisijo o vsakem
izbruhu na svojem ozemlju, razen o izbruhu
bolezni, na katere se nana ša Direk -
tiva 82/894/EGS, vseh zoonoz, bolezni ali 
drugih vzrok[ov], ki lahko predstavljajo ve čjo 
nevarnost za živali ali zdravje ljudi. Država članica porekla za čne nemudoma 
izvajati nadzorne in previdnostne ukrepe, ki
jih predvidevajo pravila Skupnosti, predvsem
dolo čanje varovalnih pasov, ki jih predvide -
vajo ta pravila, ali sprejme vse druge ukrepe, ki
se ji zdijo ustrezni. 
Namembna dr žava članica ali tranzitna dr žava 
članica, ki je med pregledom iz člena 5 odkrila 
obstoj ene ali ve čbolezni ali vzrokov, na katere 
se nana ša prvi pododstavek, lahko po potrebi
sprejme previdnostne ukrepe, ki jih predvide -
vajo pravila Skupnosti. 
Do ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu 
z odstavkom 4, lahko namembna dr žava 
članica, če se pojavijo tehtni vzroki, ki vplivajo 
na javno zdravstvo ali zdravstveno varstvo 
živali, sprejme vmesne za ščitne ukrepe v zvezi
z zadevnimi obrati ali v primeru epizootske
bolezni v zvezi z za ščitenim obmo čjem, ki ga 
predvidevajo pravila Skupnosti. 
Ukrepi, ki jih sprejmejo dr žave članice, se 
nemudoma sporo čijo Komisiji in drugim 
državam članicam. 
7 –UL L 395, str. 13. […] 
I - 5372 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
4. Komisija v vseh primerih ob prvi prilo ž-
nosti preveri stanje v Stalnem veterinarskem
odboru. V skladu s postopkom, dolo čenim 
v členu 17, sprejme vse potrebne ukrepe za
proizvode iz člena 1 in, če okoli ščine tako 
zahtevajo, za proizvode s poreklom ali za 
proizvode, pridobljene iz teh proizvodov. 
Komisija spremlja okoli ščine in po istem 
postopku spremeni ali prekli če sprejete odlo -
čitve, odvisno od razvoja danih okoli ščin. 
[…]“
9. Podobno je v Direktivi Sveta 90/425/EGS 
z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in 
zootehni čnih pregledih, ki se zaradi vzposta -
vitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj
Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in 
proizvodi 8 v zvezi z dolo čenimi vrstami živih 
živali, med katere spada tudi govedo, in 
s proizvodi živalskega izvora (druga čnimi od 
svežega mesa) dolo čeno, da se odpravijo 
veterinarski pregledi na mejah in da se 
morajo veterinarski pregledi izvajati v skladu
s pravili, predpisanimi s to direktivo. Člen 10 
te direktive vsebuje dolo čbe, ki se v vsem in 
glede vsega ujemajo z dolo čbami iz člena 9 
Direktive 89/662. 
10.Z Odlo čbo Komisije 2000/764/ES z dne 
29. novembra 2000 o testiranju goveda za 
ugotavljanje goveje spongiformne encefalo -
patije in o spremembi Odlo čbe 98/272/ES 
8 –UL L 224, str. 29. o epidemiolo škem nadzoru nad transmisiv -
nimi spongiformnimi encefalopatijami 9, spre -
jeto na podlagi člena 9(4) Direktive 89/662 in 
člena 10(4) Direktive 90/425, je bil sprejet
revidiran program izvajanja testiranj goveda
glede prisotnosti BSE s ciljem, da bi bilo 
testiranje, ki je bilo pred tem predvideno le za
dolo čene tvegane skupine živali, raz širjeno
v prvi fazi za vse govedo iz tvegane skupine,
starej še od 30 mesecev, v poznej ši fazi pa na 
vse živali te vrste, starej še od 30 mesecev, ki ne 
kažejo klini čnih znakov bolezni in ki so 
namenjene zakolu za prehrano ljudi. Zato je 
v členu 1 Odlo čbe 2000/764, v razli čici, kot 
izhaja iz Odlo čbe 2001/8, dolo čeno: 
„1. Dr žave članice poskrbijo, da je vse govedo, 
starej še od 30 mesecev: 
– zaklano po postopku ‚posebnega zakola 
v sili ‘, opredeljenega v členu 2(n) Direk -
tive Sveta 64/433/EGS[ 10], ali 
9 –UL L 305, str. 35. Ta odlo čba –spremenjena z Odlo čbo 
Komisije 2001/8/ES z dne 29. decembra 2000 o spremembi
Odlo čbe 2000/764/ES o testiranju goveda za ugotavljanje 
goveje spongiformne encefalopatije in o posodobitvi Pri -
loge IV k Odlo čbi 98/272/ES o epidemiolo škem nadzoru nad 
transmisivnimi spongiformnimi encefalopatijami (UL 2001, 
L 2, str. 28) –je bila razveljavljena s 1. julijem 2001 na podlagi
Uredbe Komisije (ES) št. 1248/2001 z dne 22. junija 2001 
o spremembi prilog III, X in XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 
Evropskega parlamenta in Sveta o epidemiolo škem nadzoru 
transmisivnih spongiformnih encefalopatij in ustreznih preis -
kavah (UL L 173, str. 12). 
10–Direktiva Sveta z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih pogojih za
proizvodnjo in tr ženje sve žega mesa (UL 121, str. 2012) je bila 
večkrat spremenjena, z Direktivo Sveta 91/497/EGS z dne
29. julija 1991 pa je bilo pripravljeno tudi njeno pre čiščeno 
besedilo (UL L 268, str. 69). Po nadaljnjih spremembah je bila
Direktiva 64/433 razveljavljena, in sicer s 1. januarjem 2006 na
podlagi Direktive 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 21. aprila 2004 o razveljavitvi nekaterih direktiv o higieni
živil in zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg
nekaterih proizvodov živalskega izvora, namenjenih za 
prehrano ljudi, in o spremembi direktiv Sveta 89/662/EGS
in 92/118/EGS in Odlo čbe Sveta 95/408/ES (UL L 157, str. 33). 
I - 5373 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
– zaklano v skladu s Prilogo I, poglavje VI, nemu zakolu za prehrano ljudi, pregledano
točka 28(c), k Direktivi 64/433/EGS, z enim izmed odobrenih hitrih testov, na štetih 
v Prilogi IV, to čka (a), k Odlo čbi 98/272/ES od, 
najpozneje, 1. julija 2001. 
pregledano z odobrenimi hitrimi testi, na šte-
timi v Prilogi IV(A) k Odlo čbi 98/272/ES, od 
1. januarja 2001. 
[…] 
2. Države članice poskrbijo, da je vse govedo, 
starej še od 30 mesecev, ki je poginilo na 
gospodarstvu ali med prevozom, a ni bilo 
namenjeno zakolu za prehrano ljudi, pregle -
dano v skladu s Prilogo I(A) k Odlo čbi 
98/272/ES od 1. januarja 2001. 
3. Države članice poskrbijo, da je vse govedo, 
starej še od 30 mesecev, namenjeno obi čaj-[…]“
11. V Uredbi št. 2777/2000, ki je bila sprejeta 
na podlagi člena 38(2) Uredbe št. 1254/1999 in 
se je v skladu z njenim členom 11 uporabljala 
od 1. januarja 2001 do 30. junija 2001, je 
dolo čeno: 
„Člen 2 
1. Meso goveda, starej šega od 30 mesecev in
zaklanega v Skupnosti po 1. januarju 2001, je
lahko dano na trg za prehrano ljudi znotraj
Skupnosti ali za izvoz v tretje dr žave le, če je 
bilo predhodno pregledano z enim izmed 
odobrenih hitrih testov za odkrivanje [BSE] iz
Priloge IV(A) k Odlo čbi Komisije 98/272/ES 
in če so rezultati testa negativni. 
I - 5374 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
2. Skupnost sofinancira testiranja iz odstavka
1. Finan čni prispevek Skupnosti zna ša 100 % 
stroškov (brez DDV) nabave kompletov za 
testiranje in reagentov, do najve č15 EUR za 
posamezen test, za preglede goveda, zakla -
nega pred uveljavitvijo obveznega programa
testiranj, dolo čenega v členu 1(3) Odlo čbe 
2000/764/ES, in v vsakem primeru pred 
1. julijem 2001. 
Iz sofinanciranja so izklju čeni testi za pregled: 
– živali iz člena 1(1) Odlo čbe 2000/764/ES, 
– živali, za katere se uporablja sistem 
odkupa iz člena 3(3) te uredbe. 
Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za 
prepre čevanje dvojnih izpla čil v breme prora -
čuna Skupnosti. Člen 3 
1. Država članica za namene zakola in popol -
nega uni čenja odkupi, ne da bi opravila 
testiranje iz člena 2(1), katero koli žival, 
starej šo od 30 mesecev, ki ji jo ponudi 
proizvajalec ali njegov zastopnik. 
[…] 
4. Države članice, ki lahko po presoji Komi -
sije verodostojno doka žejo, da razpolagajo
z zadostno zmogljivostjo za pregled –skladno 
s členom 2(1) –običajne koli čine goveda, 
starej šega od 30 mesecev in namenjenega 
zakolu, lahko od Komisije v skladu 
s postopkom iz člena 43 Uredbe (ES) 
št. 1254/1999 pridobijo dovoljenje za prene -
hanje uporabe sistema odkupa iz odstavka 1, 
razen če je sprejeta odlo čitev v skladu 
z odstavkom 3. 
[…] 
I - 5375 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
Člen 10 
Ukrepi iz te uredbe se štejejo kot intervencije 
iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1258/1999. 
[…]“
12. Komisija je 3. januarja 2001 na podlagi 
člena 3(4) Uredbe št. 2777/2000 sprejela 
Odlo čbo 2001/3/ES o posebnih ukrepih za
Dansko in Nizozemsko na podro čju govejega 
mesa v skladu z Uredbo (ES) št. 2777/2000 11 , 
s katero je bilo Nizozemski odobreno, da 
preneha uporabljati sistem odkupa, dolo če-
nega v členu 3 navedene uredbe. 
13. Z Uredbo (ES) št. 999/2001 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 
o dolo čitvi predpisov za prepre čevanje,
nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmi -
sivnih spongiformnih encefalopatij 12, ki se 
uporablja od 1. julija 2001, je bil predviden
sistem spremljanja, osredoto čen zlasti na obveznosti dr žav članic, predpisane 
v členu 6(1) te uredbe, da izvajajo letni 
program spremljanja BSE v skladu s poglav -
jem A Priloge III k navedeni uredbi. Sestavni
del tega programa, ki se izvaja zlasti za govedo,
starej še od 30 mesecev in namenjeno obi čaj-
nemu zakolu za prehrano ljudi, so presejalni
pregledi, izvedeni s hitrimi diagnosti čnimi 
testi. 
14. V Odlo čbi Sveta št. 90/424/EGS z dne 
26. junija 1990 o odhodkih na podro čju 
veterine 13 so dolo čeni postopki, ki urejajo 
finan čni prispevek Skupnosti, in sicer zlasti za
nadzorne ukrepe na podro čju veterine in 
programe za izkoreninjenje in spremljanje 
živalskih bolezni. V členu 24(1) te odlo čbe je 
predviden finan čni ukrep Skupnosti za izko -
reninjenje in spremljanje bolezni s seznama iz
Priloge k odlo čbi, med katerimi je tudi BSE, 
uvrščena v skupino, naslovljeno „Zoonoze ali 
epizootske bolezni, ki niso zajete drugod “. Ta 
ukrep se v skladu s členom 24(3) in (4) izvaja 
v obliki finan čnega prispevka, dodeljenega
posameznemu programu, ki ga je predlo žila 
zainteresirana dr žava članica Komisiji in ki ga
je ta odobrila. Poleg tega je v členu 27 Odlo čbe 
90/424 dolo čeno, da Skupnost „prispeva 
k izbolj šanju u činkovitosti veterinarskega 
nadzora “, in sicer tako, da je finan čno 
udele žena pri izvajanju nadzora za prepre če-
vanje zoonoz. Ta udele žba se v skladu 
s členoma 29 in 30 odlo čbe izvaja v obliki 
finan čnega prispevka, za katerega lahko zapr -
osijo dr žave članice v okviru uporabe zako -
nodaje Skupnosti za nadzorovanje zoonoz, in 
11 –UL L 1, str. 23 .
12 –UL L 147, str. 1. 13 –UL L 224, str. 19 .
I - 5376 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
sicer za vsak nacionalni program obvlado -
vanja bolezni, ki je predlo žen Komisiji in ki ga 
ta odobri. 
15.Z Odlo čbo Komisije 2000/773/ES z dne
30. novembra 2000 o sprejetju programov za
spremljanje BSE, ki so jih predlo žile dr žave 
članice za leto 2001, in o dolo čitvi ravni 
finan čnega prispevka Skupnosti, 14 sprejeto na 
podlagi Odlo čbe 90/424 in zlasti njenega 
člena 24, je bil znesek finan čnega prispevka 
Skupnosti za navedene programe, sprva 
dolo čen v Odlo čbi Komisije 2000/639/ES 
z dne 13. oktobra 2000, povi šan. 15 V teh 
programih, ki jih je bilo treba predlo žiti do 
1. junija 2000, namre čni bilo mogo če 
upoštevati obveznosti, izhajajo čih iz revidira -
nega programa izvajanja hitrih testov za 
odkrivanje BSE (v nadaljevanju: hitri BSE -
testi), ki ga je Komisija sprejela šele 
6. decembra tega leta z Odlo čbo 2000/764. 
Tako je v členu 17 Odlo čbe 2000/773 dolo -
čeno, da se „[p]oleg ukrepov, predvidenih 
v odobrenih programih[, …] finan čni 
prispevek Skupnosti nameni tudi za testiranja,
izvedena v skladu s členom 1(3) Odlo čbe 
2000/764/ES, pod pogojem, da dr žave članice, 
ki so vlo žile pro šnjo, Komisiji najpozneje do 
15. junija 2001 predlo žijo spremenjene 
programe “. 16.Z Odlo čbo Komisije 2001/499/ES z dne 
3. julija 2001 o spremembah odlo čb 
2000/639/ES in 2000/773/ES o finan čnem 
prispevku Skupnosti za programe za sprem -
ljanje BSE, ki so jih dr žave članice predlo žile 
za leto 2001, 16 prav tako sprejeto na podlagi 
Odlo čbe 90/424 in zlasti njenega člena 24, je 
bila opravljena še ena revizija najve čjega 
zneska finan čne udele žbe Skupnosti za vsak
posamezen program, in sicer glede na raz ši-
rjeni program za nadzor BSE, uveden 
z Uredbo št. 999/2001. 
17. V členu 18 Odlo čbe 2000/773, kot je bil 
nadome ščen z Odlo čbo 2001/499, je dolo -
čeno: „Finan čni prispevek Skupnosti, ki se 
dodeli odobrenim programom, [ …] je name -
njen kritju: 
– 100 % (brez DDV) stro škov nabave 
testnih kompletov in reagentov, do 
najve č30 eurov na test, za testiranja 
živali iz člena 1(1) in (2) Odlo čbe 
Komisije 2000/764/ES, izvedena med 
1. januarjem in 30. junijem 2001, 
– […], 
14 –UL L 308, str. 35 .
15 –UL L 269, str. 54. 16 –UL L 181, str. 36 .
I - 5377 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
– 100 % (brez DDV) stro škov nabave 
testnih kompletov in reagentov, do 
najve č15 eurov na test, za testiranja 
živali iz Priloge III, poglavje A, del I, 
točke 2.2, 4.2 in 4.3, k Uredbi (ES) 
št. 999/2001, izvedena med 1. julijem in
31. decembrom 2001 “, pri čemer se 
navedena to čka 2.2 nana ša na živali 
vrste goveda „v starosti nad 30 mesecev, 
ki gredo v redni zakol za prehrano 
ljudi “. 17 
18. Finan čni prispevek Skupnosti, namenjen
programu za nadzor BSE, ki ga je predlo žila 
Nizozemska za obdobje od 1. januarja do 
31. decembra 2001, zna ša –kot izhaja iz 
Odlo čbe 2001/499 –najve č5.245.000 EUR. 
19. Nazadnje, z Direktivo 85/73 18, kot je bila
spremenjena z Direktivo 96/43 o spremembi
in pripravi pre čiščenega besedila navedene 
direktive (v nadaljevanju: Direktiva 85/73), so
uvedene usklajene dolo čbe o financiranju 
zdravstvenih in špekcij in veterinarskih 
pregledov živali, med drugim obravnavanih 
v direktivah 89/662 in 90/425, da bi se 
prepre čilo izkrivljanje konkurence, do kate -
rega bi lahko pri šlo, ker se v posameznih 
državah pristojbine, ki se zara čunavajo, finan -
cirajo na razli čne na čine. 
17 –Glej Uredbo št. 1248/2001, navedeno v opombi 9 zgoraj. 
18 –Direktiva 85/73 je bila razveljavljena s 1. januarjem 2008 na
podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se
zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih 
ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in za ščiti živali 
(UL L 165, str. 1). 20. V členu 1 Direktive 85/73 je dolo čeno, da 
morajo dr žave članice „[v] skladu z dogo -
vorom iz Priloge A zagotovi[ti] pobiranje 
pristojbine Skupnosti, ki bo pokrivala 
stroške pregledov in kontrol proizvodov, 
naštetih v Prilogi [ …]“, med katere spada 
sveže goveje meso, ki je predmet Direk -
tive 64/433. 
21. V Direktivi 85/73 je poleg tega dolo čeno 
še: 
„Člen 4 
1. Do sprejetja dolo čil o pristojbinah Skup -
nosti zagotovijo dr žave članice financiranje 
pregledov in kontrol, ki jih ne pokrivajo 
členi 1, 2 in 3. 
2. Za namen odstavka 1 lahko dr žave članice 
zaračunavajo nacionalne pristojbine v skladu 
z na čeli, ki so sprejeta za pristojbine Skup -
nosti. 
I - 5378 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
Člen 5 
1. Pristojbina Skupnosti se dolo či na taki 
ravni, da pokriva stro ške, ki jih ima pristojni 
organ v zvezi s: 
– stroški za pla če in socialno zavarovanje 
inšpekcijske slu žbe; 
– administrativnimi stro ški, ki nastanejo
pri opravljanju kontrole in pregledov, ki
lahko vklju čujejo izdatke za interno 
usposabljanje in špektorjev, za kontrole 
in preglede iz členov 1, 2 in 3. 
[…] 
3. Države članice imajo pravico zara čunati 
znesek, ki presega raven pristojbin Skupnosti, če vse pristojbine skupaj, ki jih zara čunavajo 
države članice, ne presegajo dejanskih stro -
škov pregledov. 
4. Ne glede na organ, ki je pristojen za 
zaračunavanje pristojbin, pa zamenjujejo 
pristojbine Skupnosti vsa druga pla čila ali 
pristojbine za zdravstvene in špekcije, ki jih 
pobirajo nacionalni, regionalni ali lokalni 
organi dr žav članic za in špekcije in nadzor, 
kot to dolo čajo členi 1, 2 in 3 ter njihova 
potrditev. 
Ta direktiva dr žavam članicam ne prepre čuje
pobiranja pristojbin za boj proti epizootskim
in enzootskim boleznim. “
Nacionalna ureditev 
22. Na Nizozemskem je bila obveznost 
pregleda s hitrimi BSE-testi za govedo, 
starej še od 30 mesecev in namenjeno zakolu 
za prehrano ljudi, iz člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764 uvedena in uveljavljena s 1. janua -
rjem 2001 na podlagi člena 14b(1) Onderzoe -
kingsregulatief 1994 (pravilnik iz leta 1994
s podro čja ugotavljanja bolezni), ki ga je izdal 
Minister van Welzijn, Volksgezondheid en 
Cultuur (nizozemski minister za socialno 
I - 5379 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
skrbstvo, zdravje in kulturo), 19 kot je bil 
spremenjen z Wijziging Onderzoekingsregu -
latief 1994 z dne 15. decembra 2000 (pravilnik 
o spremembah pravilnika iz leta 1994 
s podro čja ugotavljanja bolezni), ki ga je
izdal Minister van Volksgezondheid, Welzijn 
en Sport (nizozemski minister za zdravje, 
socialno skrbstvo in šport). 20 V obrazlo žitvi 
tega pravilnika se zakonodajalec sklicuje na
Odlo čbo 2000/764, za izvajanje katere je bil
pravilnik sprejet, in poudarja, da se je 
Nizozemska odlo čila, da se bo obveznost 
pregleda s hitrimi testi tudi za govedo, ki ne
kaže klini čnih znakov ali v zvezi s katerim ne 
obstaja sum bolezni, za čela izvajati že 1. janu -
arja 2001, čeprav je v navedeni odlo čbi 
predpisano, da jo je treba za četi izpolnjevati 
šele 1. julija 2001. Izrecni namen pred časnega
izvajanja obveznosti je bil ta, da si Nizozemska 
omogo či izognitev uporabi sistema o odkupu
goveda, dolo čenega z Uredbo 2777/2000. Kot
je v tem postopku zatrdila nizozemska vlada,
se navedena zakonodaja nana ša le na meso, 
namenjeno prodaji na nacionalnemu trgu. 
23. Poleg tega je v to čki (y) člena 2a(1) 
Regeling uitvoer vers vlees en vleesberei -
dingen 1985 (pravilnik iz leta 1985 o izvozu 
svežega mesa in mesnih pripravkov; v nada -
ljevanju: pravilnik o izvozu), ki ga je izdal 
Minister van Landbouw, Natuurbeheer en 
Visserij (nizozemski minister za kmetijstvo,
naravno dedi ščino in ribi štvo), 21 dodani na 
podlagi Wijziging Regeling uitvoer vers vlees
en vleesbereidingen 1985 (pravilnik o spre -
membah pravilnika iz leta 1985 o izvozu 
19 –Staatscourant 1994, št. 10. 
20 –Staatscourant 2000, št. 247, str. 39. 
21 –Staatscourant 1984, št. 252. svežega mesa in mesnih pripravkov), ki ga je
izdal isti minister 21. decembra 2000, 22 
dolo čena prepoved, uveljavljena 1. januarja 
2001, izvoza mesa goveda, starej šega od 30
mesecev, ki ni bilo pregledano z enim izmed
hitrih testov iz Priloge IV(A) k Odlo čbi 
98/272, ali ki je bilo pregledano, vendar so
bili rezultati testa pozitivni. V obrazlo žitvi 
tega drugega pravilnika se zakonodajalec 
sklicuje na Odlo čbo 2000/764, zlasti na njen 
člen 1(3), in navaja, da je namen sprememb, ki
jih uvaja ta pravilnik, predpisati obveznost 
pregleda goveda z navedenimi testi v klav -
nicah, katerih proizvodnja je namenjena 
izvozu, pri čemer poudarja, da se lahko 
Nizozemska, ker razpolaga z zadostnimi 
zmogljivosti za opravljanje teh pregledov, 
izogne uporabi navedene ureditve v zvezi 
z odkupom. 
24. Na podlagi Regeling tarieven keuring 
vlees en vleesprodukten 1993 (pravilnik iz 
leta 1993 o tarifah za in špekcijske preglede
mesa in mesnih proizvodov; v nadaljevanju:
tarifni pravilnik) 23 so stro ške hitrih BSE-testov 
do 31. marca 2001 v celoti krili nacionalni 
organi, razen stro škov nabave testnih 
kompletov in reagentov, za katere se je kritje
zagotavljalo s finan čnim prispevkom Skup -
nosti, in sicer do najve č15 EUR za test. 
Vendar se je od 1. aprila 2001 na podlagi 
člena 3b tarifnega pravilnika, kot je bil 
spremenjen z medministrskima pravilnikoma 
z dne 30. marca 2001 24 in 1. novembra 
2001 25 , za opravljanje navedenih testiranj 
22 –Staatscourant 2000, št. 249, str. 45 .
23 –Staatscourant 1993, št. 99. Nizozemska vlada je pojasnila, da j e
bil navedeni pravilnik razveljavljen 24. decembra 2005. 
24 –Staatscourant 2001, št. 64, str. 31. 
25 –Staatscourant 2001, št. 212, str. 16. 
I - 5380 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
goveda, starej šega od 30 mesecev, za čela 
zaračunavati pristojbina v breme gospodar -
skih subjektov v vi šini 70 NLG (kar ustreza 
31,76 EUR) na žival. Po navedbah nizozemske 
vlade pa je bil od 1. januarja 2002 stro šek 
testiranj –ki je zna šal v povpre čju 198,35 NGL 
(to je 90 EUR) –v celoti prenesen na 
gospodarske subjekte. 
Postopek v glavni stvari in vpra šanja za 
predhodno odlo čanje 
25. Minister van Landbouw, Natuurbeheer 
en Visserj (nizozemski minister za kmetijstvo,
naravno dedi ščino in ribi štvo) je z odlo čbami 
z dne 22. februarja 2002, 8. marca 2002 in 
19. aprila 2002 podjetju Gosschalk zara čunal 
skupaj 1.681.279,12 EUR za hitre BSE-teste,
s katerimi je Rijksdienst voor de Keuring van
Vee en Vlees (dr žavna slu žba za in špekcijske 
preglede živali in mesa) v obdobju med majem 
in decembrom 2001 pregledala govedo 
podjetja, ki je bilo starej še od 30 mesecev, in 
sicer po ceni 31,76 EUR na test. 
26. Družba Gosschalk je te odlo čbe, potem ko 
so bile potrjene tudi po vlo žitvi upravne 
prito žbe, izpodbijala pred pristojnim nacio -
nalnim upravnim sodi ščem in v utemeljitev 
svojega zahtevka navajala, da to ženi organ stroškov za hitre BSE-teste ne bi smel niti 
delno prenesti nanj z zara čunavanjem 
pristojbin, saj morajo v skladu s pravom 
Skupnosti ti stro ški bremeniti javne finance. 
27. V okviru tako spro ženega postopka, 
razčlenjenega na ve čfaz, je Raad van State 
z odlo čbo, vlo ženo 17. septembra 2007, 
Sodi šču v predhodno odlo čanje predlo žilo ta 
vpra šanja: 
„1.Ali je treba za opravljene BSE-teste, ki so
bili od 1. januarja 2001 obvezni na 
podlagi [pravilnika o izvozu], sprejetega 
za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764/ES [ …], šteti, da so testi 
v smislu člena 2(1) Uredbe 
št. 2777/2000 [ …]? 
2.Če je odgovor na prvo vpra šanje pritr -
dilen: ali je treba člen 2(1) Uredbe 
št. 2777/2000 šteti kot intervencijo za 
stabilizacijo trga govejega mesa (podporo
trgu) v smislu člena 1(2)(b) Uredbe 
št. 1258/1999 [ …], ali kot poseben ukrep
veterinarske narave v smislu to čke (d) 
navedene dolo čbe, ali kot oboje? 
I - 5381 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
3.Če gre v obravnavanem primeru (tudi) za
ukrep podpore trgu, ali iz tega izhaja, da
mora ob upo števanju sodbe Sodi šča z dne 
30. septembra 2003 v zadevi C-239/01[ 26]
opravljene teste financirati izklju čno 
Skupnost in da posledi čno člen 2(2) 
Uredbe št. 2777/2000 ni veljaven, ker je 
v nasprotju z Uredbo št. 1254/1999 
v delu, v katerem je dolo čeno, da Skup -
nost le delno prispeva k pokrivanju 
stroškov za BSE-teste? 
4.Če je člen 2(2) Uredbe št. 2777/2000 
veljaven, ali ta uredba dr žavam članicam 
prepre čuje, da bi posameznim gospodar -
skim subjektom zara čunavale stro ške 
opravljanja BSE-testov? 
5.Ali je treba člen 5(4), zadnji stavek, 
Direktive [ …] 85/73/EGS [ …], kot je bila 
spremenjena in kodificirana z Direk -
tivo 96/43/ES, razlagati tako, da ta 
direktiva ne prepre čuje dr žavi članici, da 
posameznim gospodarskim subjektom 
zaračuna stro ške za BSE-teste, ki jih je 
opravila? Če je odgovor na to vpra šanje
pritrdilen, katere pogoje mora izpolnje -
vati pristojbina, ki se zara čuna za oprav -
ljene BSE-teste? “
26 –Sodba v zadevi Nem čija proti Komisiji (Recueil, str. I-10333). 
I - 5382 Pravna presoja 
28. Prva štiri vpra šanja se nana šajo na 
dolo čbe Uredbe št. 2777/2000, ki se je
uporabljala od 1. januarja 2001 do 30. junija
2001. Prav predlo žitveno sodi šče je poudarilo, 
da so zato te dolo čbe upo števne le v zvezi 
z BSE-testi, opravljenimi pri podjetju
Gosschalk v maju in juniju 2001, in ne tudi
v zvezi s testi, opravljenimi v drugi polovici
istega leta. Peto vpra šanje pa se nana ša na vse 
BSE-teste, ki so predmet postopka v glavni
stvari. 
Prva tri vpra šanja za predhodno odlo čanje 
Uvod 
29. Kot je znano, mora v okviru pravosodnega
sodelovanja, dolo čenega v členu 234 ES, pred -
ložitveno sodi šče, ki odlo ča o sporu o glavni 
stvari, v obravnavani zadevi uporabiti 
upoštevne dolo čbe prava Skupnosti, naloga 
Sodi šča pa je, da poda razlago teh dolo čb ali da 
presodi o njihovi veljavnosti. 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
30. Prvo vpra šanje za predhodno odlo čanje,
ki ga zastavlja Raad van State, je treba zato
razumeti tako, da je njegov namen dobiti 
pojasnila Sodi šča glede pojma BSE-testov iz 
člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000, ki bodo 
nacionalnemu sodi šču omogo čila presoditi,
ali BSE-testi, opravljeni maja in junija 2001 na
podlagi pravilnika o izvozu, s katerimi je bilo
pregledano govedo dru žbe Gosschalk, starej še 
od 30 mesecev in namenjeno rednemu zakolu,
spadajo v okvir tega pojma ali ne. 
31. Z drugim vpra šanjem za predhodno 
odlo čanje pa Raad van State spra šuje, ali je 
navedena dolo čba, zlasti pogoj pregleda
z BSE-testom, ki mora biti izpolnjen, da je
dovoljeno dati meso na trg, intervencija za
podporo trgu v smislu člena 1(2)(b) Uredbe 
št. 1258/1999, ali poseben veterinarski ukrep
v smislu člena 1(2)(d) te uredbe, ali pa oboje
navedeno hkrati. 
32. S prvim delom tretjega vpra šanja za 
predhodno odlo čanje se želi izvedeti, ali –če 
je treba člen 2(1) Uredbe št. 2777/2000
razumeti (tudi) kot intervencijo za podporo
trgu –mora teste iz tega člena financirati 
izklju čno Skupnost. 
33. Navedena vpra šanja so zastavljena, da bi 
nacionalno sodi šče preverilo pravilnost razlage, predlagane v predlo žitveni odlo čbi, da 
je člen 2(1) Uredbe št. 2777/2000 –ker tr ženje 
mesa goveda, starej šega od 30 mesecev in 
namenjenega prehrani ljudi, pogojuje z nega -
tivnim rezultatom hitrega BSE-testa, da bi bilo
s tem obnovljeno zaupanje potro šnikov do 
govejega mesa –intervencija za podporo trgu, 
in sicer enake vrste kot sistem odkupa iz 
člena 3(1) iste uredbe št. 2777/2000, zaradi 
česar bi morala stro ške za opravljanje teh 
testiranj, druga če kot stro ške veterinarskih 
pregledov, financirati izklju čno Skupnost ob 
upoštevanju dolo čb uredb 1254/1999 
in 1258/1999. 
34. V tem postopku namre čni sporno, pa 
tudi iz sodbe Nem čija proti Komisiji 27 , na 
katero se sklicuje nacionalno sodi šče v pred -
ložitveni odlo čbi, izhaja, da finan čne obvez -
nosti, nastale z izvajanjem intervencij za 
podporo trgu v skladu z dolo čbami Skupnosti 
v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov, 
v celoti financira Skupnost na podlagi 
členov 1(2)(b) in 2(2) Uredbe št. 1258/1999, 
medtem ko v zvezi s stro ški, povezanimi
z veterinarskimi ukrepi in ukrepi zdravstve -
nega varstva rastlin, ki se izvajajo po predpisih
Skupnosti, Skupnost odobri le finan čni 
prispevek na podlagi členov 1(2)(d) in 3(2) 
Uredbe št. 1258/1999. 
27 –Navedena v opombi 26. 
I - 5383 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
35. V drugem delu tretjega vpra šanja za 
predhodno odlo čanje je Sodi šče pozvano, naj 
odlo či o veljavnosti –glede na Uredbo 
št. 1254/1999 – člena 2(2) Uredbe 
št. 2777/2000 v delu, v katerem je dolo čeno, 
da Skupnost financira stro ške za BSE-teste le 
delno. 
Ukrepi, ki jih je Skupnost sprejela novembra
in decembra 2000 
36. Posredovanje Skupnosti v boju proti 
širitvi bolezni BSE, ki je postopno napredovala 
v devetdesetih letih, se je mo čno okrepilo
konec leta 2000, vzporedno z razvojem u čin-
kovitih testov za odkrivanje BSE in širitvijo 
primerov bolezni BSE v ve čdržavah članicah 
Skupnosti ter s pojavom nove razli čice 
Creutzfeld-Jakobove bolezni, povezane 
z BSE, ki prizadene ljudi, in posledi čnim 
zlomom zaupanja potro šnikov v varnost 
govedine. Skupnost je novembra in decembra
2000 sprejela pomemben sve ženj ukrepov.
V nadaljevanju se bom omejil na obravnavo
tistih, ki so pomembni za ta postopek. 
37. Z Odlo čbo 2000/764 je bil 29. novembra
2000 po izrednem postopku sprejet revidiran
program za preglede goveda z BSE-testi. Ta
program, naslovljen na dr žave članice, je bil razčlenjen na dve fazi. Prva se je nana šala na –
od 1. januarja 2001 obvezen –pregled
s hitrimi BSE-testi vsega goveda, starej šega 
od 30 mesecev, zaklanega po posebnem
sistemu zakola v sili, ali goveda, ki ob zakolu
kaže klini čne znake bolezni, in naklju čnega 
vzorca živali, ki niso namenjene zakolu za 
prehrano ljudi in so poginile na gospodarstvu
ali med prevozom ( člen 1(1) in (2) navedene 
odlo čbe), medtem ko je bila v drugi fazi, za
katero je bilo dolo čeno, da jo je treba za četi 
izvajati najpozneje 1. julija 2001, obveznost
pregleda s hitrimi BSE-testi raz širjena na vse 
živali vrste goveda, starej še od 30 mesecev in 
namenjene obi čajnemu zakolu za prehrano 
ljudi ( člen 1(3) iste odlo čbe). 28 
38. Z Odlo čbo 2000/773 je bil 30. novembra
2000 predviden finan čni prispevek Skupnosti, 
namenjen kritju stro škov za BSE-teste, s kate -
rimi so bile od 1. januarja do 31. decembra
2001 pregledane živali iz člena 1(1) in (2) 
Odlo čbe 2000/764 ( člen 18) 29 , kot kritju 
stroškov za teste, opravljene od 1. julija do 
31. decembra 2001 na podlagi člena 1(3) te 
dolo čbe ( člena 17 in 19). 30 
28 –Kot je razlo žila Komisija, je bil kot skrajni rok za izvajanje
druge faze dolo čen 1. julij 2001, ker 1. januarja 2001 dr žave 
članice v ve čini še niso razpolagale z zadostnimi zmoglji -
vostmi, ki bi jim omogo čale, da s hitrimi BSE-testi pregledajo 
vse govedo iz skupine, obravnavane v členu 1(3) 
Odlo čbe 2000/764. 
29 –V tem členu je navedeno, da pokriva prispevek „100 % (brez 
DDV) stro škov nabave testnih kompletov in reagentov, do 
najve č30 EUR za test “. 
30 –Odlo čitev o znesku prispevka, odobrenega za te teste, pa je bila 
odlo žena in naj bi se sprejela pred 1. julijem 2001 z naslednjo 
odlo čbo, dejansko pa je bil znesek opredeljen v Odlo čbi 
2001/499, s katero je bil spremenjen člen 18 Odlo čbe 
2000/773 in predviden prispevek v vi šini 100 % (brez DDV) 
stroškov nabave testnih kompletov in reagentov, do najve č
15 EUR za test. 
I - 5384 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
39. Komisija je 18. decembra 2000 sprejela 
Uredbo št. 2777/2000, katere prva uvodna 
izjava vsebuje ugotovitev, da je trg govejega 
mesa Skupnosti zaradi pojava BSE zajela
globoka kriza in da so strmo upadle potro šnja,
proizvodnja in cena tega mesa. S to uredbo 
so bili na podlagi člena 38(1) Uredbe 
št. 1254/1999 uvedeni „izredni ukrepi za 
podporo “navedenemu trgu. 
40. Šlo je v bistvu za ukrepe treh vrst: i) 
prepoved dajanja na trg za prehrano ljudi 
mesa živali vrste goveda, starej ših od 
30 mesecev in zaklanih v Skupnosti po 
1. januarju 2001, ki niso bile pregledane
z BSE-testom ali so bile pregledane, vendar
je bil rezultat pozitiven ( člen 2(1)); ii) umik iz 
proizvodnje –na podlagi sistema odkupa 
živali s strani dr žav članic, ki ga je sofinanci -
rala Skupnost –in uni čenje katere koli živali 
vrste goveda, starej še od 30 mesecev, ki jo
v odkup ponudi proizvajalec ( člena 3 in 4); iii)
sofinanciranje s strani Skupnosti stro škov za 
BSE-teste v vi šini, ki jo bom podrobneje 
obravnaval v nadaljevanju ( člen 2(2)). 
Presoja 
41. Na prvega izmed treh navedenih ukrepov 
se navezuje prvo vpra šanje za predhodno 
odlo čanje, s katerim je Sodi šče pozvano, naj 
opredeli obseg pojma BSE-testov v smislu 
člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000. 42. BSE-testi, navedeni v tej dolo čbi, so, kot je
izrecno pojasnjeno, tisti testi, ki so izvedeni 
„z enim izmed odobrenih hitrih testov za 
odkrivanje [BSE] iz Priloge IV(A) k Odlo čbi 
Komisije 98/272/ES “31 za pregled „goveda, 
starej šega od 30 mesecev “, in zaklanega za
prehrano ljudi. Gre torej za pojem, ki obsega
obvezne BSE-teste iz člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764, a ne le te, saj vklju čuje tudi BSE -
teste, izvedene na enak na čin za pregled iste 
skupine živali, vendar na prostovoljni podlagi,
to je zunaj programa obveznih testiranj za
odkrivanje BSE, sprejetega za izvajanje nave -
dene odlo čbe. 
43. Glede na tako opredelitev obsega pojma
BSE-testov iz člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000 
bi moralo predlo žitveno sodi šče pri uporabi 
dolo čb upo števati, da spadajo BSE-testi, ki so 
bili v skladu z nizozemsko zakonodajo, 
sprejeto za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764, od 1. januarja 2001 obvezni za 
pregled navedene skupine goveda, v okvir tega
pojma, kot so soglasno ugotovile dru žba 
Gosschalk, nizozemska vlada in Komisija. 
31 –V Prilogi IV(A) k Odlo čbi 98/272, kot je bila spremenjena 
z Odlo čbo 2001/8, so navedene te tri metode: (i) „test 
imunoblot na podlagi postopka western blot za odkrivanje
fragmenta PrPRes, odpornega proti proteinazi K (test Prio-
nics-Check )“; (ii) „kemiluminiscen čni test ELISA, ki vklju čuje 
postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo oja čanega 
kemiluminiscen čnega reagenta (test Enfer )“; (iii) „imunolo ški 
preskus ‚sendvi č‘(sandwich immunoassay ) za odkrivanje
PrPRes, izveden po denaturaciji in koncentraciji (test Bio-
Rad) “. 
I - 5385 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
44. A iz take ugotovitve izhaja le, da za meso
navedene skupine goveda, ki je bilo na 
Nizozemskem pregledano z BSE-testi z nega -
tivnim rezultatom, ne velja prepoved dajanja
na trg iz člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000. Zato 
za odlo čitev v postopku v glavni stvari nima 
večjega pomena, kar je poudarila tudi nizo -
zemska vlada v pisnih stali ščih. 
45. Predlo žitveno sodi šče želi z drugim vpra -
šanjem za predhodno odlo čanje v bistvu 
pridobiti pojasnilo, ali je pogoj pregleda
z BSE-testom v skladu z navedeno dolo čbo, 
ki mora biti izpolnjen, da je meso lahko dano 
na trg za prehrano ljudi, intervencija za 
podporo trgu v smislu člena 1(2)(b) Uredbe 
št. 1258/1999. 
46. V zvezi s tem je treba poudariti, da ukrep
iz navedenega člena 2(1), neposredno naslov -
ljen na gospodarske subjekte, ne nalaga, da
morajo biti živali iz skupine goveda, obravna -
vane v tej dolo čbi, od 1. januarja 2001 obvezno 
pregledane z BSE-testi. Zadevni ukrep 
namre č, kot sem že opozoril, vsebuje le 
prepoved dajanja na trg mesa goveda iz te
skupine, ki ni bilo pregledano z BSE-testom, ki
bi dal negativen rezultat. 47. V skladu s členom 2(1) Uredbe 
št. 2777/2000 je pregled z BSE-testom in 
negativen rezultat tega le pogoj, ki mora biti
izpolnjen za dajanje mesa na trg, in ne 
obveznost. Gospodarski subjekti so imeli na
izbiro tudi druge mo žnosti, saj so lahko žival 
v okviru sistema odkupa iz člena 3 navedene 
uredbe ponudili v odkup ali pa so njen zakol
odlo žili do datuma, s katerim je ta uredba
nehala veljati. Obveznost pregleda z BSE-testi
za govedo, starej še od 30 mesecev in name -
njeno zakolu za prehrano ljudi, je sicer bila
predvidena z Odlo čbo 2000/764, ki je 
državam članicam nalagala, naj jo v svoj
pravni red prenesejo najpozneje do 1. julija
2001. V Uredbi št. 2777/2000 pa ni nobenega
elementa, ki bi podpiral razlago, da je bil 
pregled z navedenimi testi za zadevno skupino
goveda na podlagi te uredbe obvezen že od 
1. januarja 2001. Nasprotno, v tretji uvodni
izjavi Uredbe št. 2777/2000 je poudarjena 
potreba, „da se za čne takoj spodbujati prosto -
voljno testiranje goveda, starej šega od 30 
mesecev “, kar potrjuje, da namen Uredbe ni
bil uvesti novo obveznost ali dolo čiti zgodnej ši 
datum za za četek izpolnjevanja obveznosti 
glede na tistega, predvidenega v Odlo čbi 
2000/764, sprejeti niti dvajset dni prej. 
48. Ukrep iz člena 2(1) Uredbe št. 
2777/2000 –to je prepoved dajanja na trg
mesa goveda iz navedene skupine, ki ni bilo
pregledano z BSE-testi ali je bilo s temi testi
pregledano, a s pozitivnim izidom –je bil
namenjen stabilizaciji trga govejega mesa (glej
zgornjo to čko 39), zato gre gotovo za ukrep za 
podporo trgu v smislu člena 38(1) Uredbe 
št. 1254/1999 . Vendar pa se zato, ker glede na 
I - 5386 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
svoje lastnosti (saj gre le za prepoved) ni 
povzro čal nobenega stro ška, sam po sebi ne 
more šteti kot intervencija, namenjena stabi -
lizaciji kmetijskega trga v smislu in za namene 
člena 1(2)(b) Uredbe št. 1258/1999 , in sicer ne 
glede na besedilo člena 10 Uredbe 
št. 2777/2000, da se ukrepi, ki jih uvaja ta
uredba, „štejejo kot intervencije iz člena 1(2) 
Uredbe (ES) št. 1258/1999 “, saj je treba to
navedbo razumeti tako, da se nana ša le na 
sistem odkupa iz člena 3 in na sofinanciranje 
s strani Skupnosti iz člena 2(2). Iz istega 
razloga, ker gre torej za prepoved, ki ne 
povzro ča stro škov, zadevnega ukrepa tudi ni 
mogo če uvrstiti med posebne veterinarske 
ukrepe v smislu in za namene člena 1(2)(d) 
navedene uredbe . 
49. Prav tako ni mogo če šteti, da so BSE-testi 
iz člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000 sami po 
sebi in zaradi te dolo čbe intervencija za 
podporo trgu. Tisti testi, ki so postali 
obvezni na podlagi Odlo čbe 2000/764, so bili 
in so tudi po sprejetju te uredbe ostali 
veterinarski ukrepi v smislu členov 1(2)(d) in 
3(2) Uredbe št. 1258/1999, za katere je bil 
finan čni prispevek v breme Evropskega 
kmetijskega usmerjevalnega in jamst -
venega sklada predviden v členu 17 
Odlo čbe 2000/773. 50. Poudariti je namre čtreba, da je bila 
Odlo čba 2000/764 sprejeta na podlagi 
členov 9(4) Direktive 89/662 in 10(4) Direk -
tive 90/425, to je na podlagi zakonodaje
Skupnosti o veterinarskih ukrepih, in da je 
v Odlo čbi 2000/773, sprejeti na podlagi 
Odlo čbe 90/424 o finan čni udele žbi Skup -
nosti v zvezi z veterinarskimi ukrepi, 
v dvanajsti uvodni izjavi pojasnjeno, da se 
„[n]a podlagi člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1258/1999 [ …] veterinarski ukrepi in 
ukrepi zdravstvenega varstva rastlin, ki se 
izvajajo po predpisih Skupnosti, financirajo 
s sredstvi jamstvenega oddelka Evropskega 
kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega 
sklada “. 
51. Po drugi strani menim, da ni dvomov 
glede dejstva, da je prispevek Skupnosti za
BSE-teste, dolo čen v členu 2(2) Uredbe 
št. 2777/2000 z namenom „spodbujati prosto -
voljno testiranje goveda, starej šega od 30 
mesecev “(glej tretjo uvodno izjavo), da bi se 
s tem čim prej obnovilo zaupanje potro šnikov 
do govejega mesa, intervencijski ukrep 
v smislu členov 1(2)(b) in 2(2) Uredbe 
št. 1258/1999. 
52. Vendar se zdi, da tudi ta ugotovitev ni
pomembna za re šitev spora, o katerem mora 
odlo čiti predlo žitveno sodi šče, saj –če 
pravilno razlagam podro čje uporabe tega 
sofinanciranja –BSE-testi, ki so postali 
obvezni na podlagi nizozemskih predpisov, 
I - 5387 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
sprejetih za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764, kot so tisti, ki so bili v obravna -
vanem primeru zara čunani dru žbi Gosschalk, 
ne spadajo na navedeno podro čje. 
53. Res je sicer, da vzbuja besedilo člena 2(2), 
prvi pododstavek, Uredbe št. 2777/2000 nekaj 
dvomov v zvezi z razlago glede podro čja 
uporabe tega sofinanciranja. 
54. Natan čneje, gre za to, da bi lahko na 
podlagi prvega stavka te dolo čbe, če bi ga
obravnavali zunaj sobesedila, sklepali, da se
v njem dolo čeno sofinanciranje nana ša na vse 
preglede mesa goveda, starej šega od 30 
mesecev, opravljene z odobrenimi BSE-testi
iz Priloge IV(A) k Odlo čbi 98/272 po 1. janu -
arju 2001 (in pred 1. julijem 2001, to je 
datumom, s katerim je Uredba št. 2777/2000 
nehala u činkovati). 
55. Vendar se po podrobnej ši preu čitvi 
izkaže, da ni tako. 
56. Prvič, opozoriti je treba, da je bila 
finan čna udele žba Skupnosti za BSE-teste, 
opravljene leta 2001, že dolo čena v Odlo čbi 
2000/773, s katero je bilo sofinanciranje 
predvideno tako za testiranje živali iz 
člena 1(1) in (2) Odlo čbe 2000/764 (glej 
člen 18, v katerem je dolo čena tudi vi šina prispevka Skupnosti za stro ške teh testov) kot 
za testiranja, „izvedena v skladu s členom 1(3) 
Odlo čbe 2000/764/ES “(glej člen 17 Odlo čbe 
2000/773). Te žko bi trdili, da je želel zakono -
dajalec Skupnosti s členom 2(2) Uredbe 
št. 2777/2000 finan čni prispevek, ki je bil za 
BSE-teste že predviden z Odlo čbo 2000/773, 
nadomestiti z druga čno finan čno udele žbo, 
dolo čeno na podlagi druge zakonske podlage. 
Če bi bilo tako, bi to izrecno pojasnil in 
upoštevne dolo čbe Odlo čbe 2000/773 razve -
ljavil. Zato je treba člen 2(2) Uredbe 
št. 2777/2000 razlagati o žje in ne tako, kot 
predlaga besedilo prvega stavka njegovega 
prvega pododstavka. 
57. Drugi č, ugotavljam, da je prav v drugem
stavku tega istega pododstavka pojasnjen in
opredeljen obseg zadevnega sofinanciranja, 
saj naj bi se to nana šalo le na teste „za preglede 
goveda, zaklanega pred uveljavitvijo obve -
znega programa testiranj, dolo čenega 
v členu 1(3) Odlo čbe 2000/764/ES, in 
v vsakem primeru pred 1. julijem 2001 “. 
58. To navedbo je treba razlagati tako, da so
predmet sofinanciranja le BSE-testi, oprav -
ljeni v dr žavi članici, preden je bila v njej
uveljavljena nacionalna zakonodaja, ki gospo -
darske subjekte zavezuje k testiranju goveda, 
I - 5388 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
starej šega od 30 mesecev. 32 „Obvezni 
program testiranj “, na katerega se nana ša 
dolo čba, je namre člahko le nacionalni 
program, naslovljen na gospodarske subjekte
in sprejet za izvajanje –morebiti tudi pred 
1. julijem 2001 –člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764; ni pa mogo če šteti, da se navedena 
besedna zveza nana ša na obveznost, ki iz te 
dolo čbe izhaja za dr žave članice , saj je treba to 
obveznost za četi izpolnjevati šele 1. julija 
2001, sicer bi bilo besedilo „v vsakem 
primeru pred 1. julijem 2001 “, navedeno na 
koncu stavka, odve čno. 
59. Res je, da je jezikovna razlaga drugega
stavka prvega pododstavka člena 2(2) Uredbe 
št. 2777/2000 negotova, saj besedilo ve č
jezikovih razli čic Uredbe ni enotno, razlikuje
se zlasti glede uporabe lo čil. Dvom v zvezi 
z razlago se ne nana ša toliko na predmet
navedbe kot na njen namen, ki ima omeje -
valno vrednost, da gre za teste „za preglede 
goveda, zaklanega pred uveljavitvijo obve -
znega programa testiranj, dolo čenega 
v členu 1(3) Odlo čbe 2000/764/ES, in 
v vsakem primeru pred 1. julijem 2001 “. 
32 –Menim, da lahko zanemarimo dejstvo, da se dolo čba ne 
nana ša na teste, izvedene pred dolo čenim datumom, temve č
na teste, s katerimi je bilo pregledano „goved[o], zaklan[o] “
pred dolo čenim datumom. Iz druge uvodne izjave Uredbe 
št. 2777/2000 namre čizhaja, da se BSE-test navadno opravi 
„ob zakolu “. 60. Zdi se namre č, da se ta navedba v neka -
terih jezikovnih razli čicah (francoski, španski, 
grški, danski in švedski) nana ša na najvi šji 
znesek sofinanciranja, opredeljen v dolo čbi, ki 
znaša 15 EUR na test. To pa zato, ker navedbi
tega najvi šjega zneska, pred katero je vejica,
sledi obravnavana opredelitev, ne da bi bila
vmes postavljena še ena vejica. 
61. Glede drugih jezikovnih razli čic pa se zdi, 
da se zadevna opredelitev nana ša na finan čno 
udele žbo Skupnosti, in sicer bodisi zato, ker je
navedba o najvi šjem znesku v vrinjenem 
polstavku, zamejenem z dvema vejicama
(italijanska, nizozemska in portugalska razli -
čica), bodisi zaradi druga čne zgradbe stavka, 
ki prepre čuje, da bi navedbo o najvi šjem 
znesku, ker je ume ščena na za četek, povezali 
z zadevno opredelitvijo (nem ška razli čica). 
62. Druge jezikovne razli čice, kot angle ška in 
finska, so, kot se zdi, skladne z obema 
razlagama, saj niti pred navedbo o najvi šjem 
znesku niti po njej ni vejice. 
63. Za razlago namena obravnavane navedbe
se mi torej zdi klju čno upo števati že navedeno 
tretjo uvodno izjavo Uredbe št. 2777/2000, iz 
katere jasno izhaja, da je cilj zadevnega 
sofinanciranja Skupnosti „spodbujati prosto-
I - 5389 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
voljno testiranje goveda, starej šega od 30 nalne zakonodaje, sprejete za izvajanje 
mesecev “, saj je v Odlo čbi 2000/764 obvez- člena 1(3) Odlo čbe 2000/764. 33 
nost pregleda goveda z BSE-testi predvidena
šele od najpozneje 1. julija 2001, kot je 
navedeno v drugi uvodni izjavi te uredbe. 
64. Seveda bi lahko sprva pomislili, da se 
tretja uvodna izjava nana ša na testiranje, ki ga 
lahko države članice izvajajo prostovoljno, in
da je torej sofinanciranje iz člena 2(2) –enako 
kot oprostitev od uporabe sistema odkupa iz
člena 3(4) Uredbe št. 2777/2000 –spodbuda 
državam članicam, da bi obvezni program 
testiranj, dolo čen v členu 1(3) Odlo čbe 
2000/764, uveljavile pred skrajnim rokom, to
je pred 1. julijem 2001, ter da se posledi čno 
nana ša na vse teste goveda, ki je predmet tega 
člena, opravljene pred 1. julijem 2001. 
65. Vendar menim, da ugotovitve, ki sem jih
predstavil v zgornji to čki 58, tako razlago 
izklju čujejo. Menim, da iz tretje uvodne izjave 
in člena 2(2), prvi pododstavek, Uredbe 
št. 2777/2000, če ju upo števamo skupaj, 
izhaja, da je bilo sofinanciranje, dolo čeno 
v navedenem členu, namenjeno spodbujanju –
in se torej nana ša izklju čno na to –izvajanja 
pregledov z BSE-testi za zadevno skupino 
goveda pred datumom, s katerim je to 
testiranje postalo obvezno na podlagi nacio -66. Posledi čno za obravnavani primer velja,
da tudi testi, opravljeni pri dru žbi Gosschalk 
v maju in juniju 2001, in ne le tisti, opravljeni
pozneje, ne spadajo med teste, za katere je 
v Uredbi št. 2777/2000 dolo čeno, da jih
sofinancira Skupnost. Ti testi so bili namre č
izvedeni po 1. januarju 2001, to je po tem, ko je
bila na Nizozemskem uveljavljena zakono -
daja, sprejeta za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764, ki gospodarskim subjektom nalaga,
naj vse govedo, starej še od 30 mesecev in 
namenjeno zakolu, pregledajo z BSE-testi. 
67. Če je zgornja presoja, za katero Sodi šču 
predlagam, naj ji sledi, pravilna, je torej treba
skleniti, da dolo čbe Uredbe št. 2777/2000 niso 
upoštevne za re šitev spora o glavni stvari. 
33 –Namen besedila „in v vsakem primeru pred 1. julijem 2001 “,
s katerim se kon čuje člen 2(2), prvi pododstavek, Uredbe 
št. 2777/2000, je iz zadevnega sofinanciranja izklju čiti teste,
izvedene po tem datumu, a pred uvedbo na nacionalni ravni
obveznega programa testiranj, dolo čenega v členu 1(3) 
Odlo čbe 2000/764, v dr žavi, ki je v zamudi in obveznosti ni
izpolnila do skrajnega roka, dolo čenega za za četek izvajanja 
navedene dolo čbe, to je do 1. julija 2001. 
I - 5390 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
68. Zato v okviru tega postopka ni treba 
preu čiti, ali bi morala BSE-teste iz člena 2(2) 
navedene uredbe v celoti in izklju čno financi -
rati Skupnost, in torej niti, ali je ta dolo čba 
veljavna glede na dolo čbe uredb št. 1254/1999 
in 1258/1999. Skupnosti, ki se je „izklju čno iz prakti čnih 
razlogov “in glede na nujnost zagotovil iz 
prora čunske postavke, že odprte za potrebe 
izvajanja člena 2(2) Uredbe št. 2777/2000,
nikakor ne more vplivati na zgornjo pravno
presojo. 35 
69. V primeru BSE-testov, kakr šni so tisti, 
opravljeni pri dru žbi Gosschalk v maju in 
juniju 2001, gre torej –kot trdita nizozemska 
vlada in Komisija 34 –za izpolnitve, predvidene
z veterinarskimi ukrepi in ne predpisane ali
sofinancirane v okviru ukrepov za podporo
trgu govejega mesa. Zato so lahko upravi čeni 
kvečjemu do finan čnega prispevka Skupnosti 
na podlagi člena 1(2)(d) Uredbe št. 1258/1999. 
70. Dejstvo, na katero je na obravnavi opozo -
rila Komisija, da je bil za BSE-teste, kakr šni so 
tisti, ki so bili pri dru žbi Gosschalk opravljeni 
maja in junija 2001, odobren prispevek 
34 –Nizozemska vlada in Komisija sta izpeljali enak sklep na 
podlagi utemeljitev, ki se deloma razlikujejo od mojega. Po
mnenju Komisije se sofinanciranje Skupnosti iz člena 2(2) 
Uredbe št. 2777/2000 za Nizozemsko ni uporabljalo, ker je bila 
ta dr žava opro ščena –na podlagi Odlo čbe 2001/3 in ob 
upoštevanju dejstva, da je obveznost izvajanja BSE-testov za
pregled goveda iz člena 1(3) Odlo čbe 2000/764 uvedla že od 
1. januarja 2001 –uporabe sistema odkupa iz člena 3 navedene 
uredbe, zaradi česar je bila mo žnosti za uporabo člena 2(2) te 
uredbe izklju čena, saj naj bi bila ta po mnenju Komisije 
uvedena kot izjema od uporabe pravil o odkupu. 71. Zato Sodi šču predlagam, naj na prva tri 
vpra šanja za predhodno odlo čanje odgovori: 
BSE-testi za pregled goveda, starej šega od 30
mesecev in namenjenega zakolu za prehrano
ljudi, opravljeni v skladu z obveznostjo, dolo -
čeno v nacionalni zakonodaji, sprejeti za 
izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 2000/764,
spadajo v okvir pojma BSE-testov v smislu in 
za namene člena 2(1) Uredbe št. 2777/2000.
Vendar ti testi niso predmet sofinanciranja
Skupnosti, dolo čenega v členu 2(2) navedene 
uredbe, temve čgre za izpolnitve, predvidene
v okviru veterinarskih ukrepov, ki so lahko
upravi čene kve čjemu do finan čnega prispevka 
Skupnosti na podlagi člena 1(2)(d) Uredbe 
št. 1258/1999. 
35 –Zastopnik Komisije je na obravnavi pojasnil, da to dejstvo ne
vpliva na pravni polo žaj, ki ga je treba priznati zadevnim BSE -
testom, ki naj bi bili tudi po njegovem mnenju veterinarski
ukrepi, ki bi lahko bili financirani s strani Skupnosti druga če, 
na primer na podlagi Odlo čbe 90/424. 
I - 5391 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
Četrto vpra šanje za predhodno odlo čanje 
72. Predlo žitveno sodi šče želi s četrtim vpra -
šanjem za predhodno odlo čanje izvedeti, ali 
Uredba 2777/2000 –če je treba na tretje 
vpra šanje odgovoriti, da člen 2(2) navedene 
uredbe ni neveljaven –državam članicam 
prepre čuje, da bi posameznim gospodarskim
subjektom zara čunavale stro ške opravljanja 
BSE-testov. 
73. Predlo žitveno sodi šče se namre čsprašuje, 
ali ima dru žba Gosschalk prav, ko trdi, da že iz 
samega pojma „sofinanciranja “Skupnosti, 
navedenega v tretji uvodni izjavi Uredbe, 
izhaja, da morajo dele žstroškov, ki ni pokrit
s sredstvi iz navedenega sofinanciranja, finan -
cirati dr žave članice, in da posledi čno dr žave 
članice stro škov, niti delno, ne bi smele 
zaračunavati gospodarskim subjektom. 
74. Kot izhaja iz preu čitve v zvezi s prvimi 
tremi vpra šanji za predhodno odlo čanje, se 
dolo čbe o financiranju BSE-testov s strani 
Skupnosti, vsebovane v Uredbi št. 2777/2000, 
ne nana šajo na testiranja, kakr šna so tista, 
opravljena pri dru žbi Gosschalk v maju in 
juniju 2001, ki so bila obvezna na podlagi
nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje
člena 1(3) Odlo čbe 2000/764. Zato je o čitno, 
da iz navedenih dolo čb ni mogo če izpeljati sklepa, da dr žave članice posameznim gospo -
darskim subjektom ne bi smele zara čunavati 
stroškov za opravljene teste. 
75. Seveda pa bi se lahko vpra šanje pred -
ložitvenega sodi šča postavilo v zvezi z BSE -
testi, upravi čenimi do navedenega sofinanci -
ranja. Vendar na to vpra šanje v tem postopku
ni treba odgovoriti, saj odgovor nikakor ne bi
vplival na re šitev spora o glavni stvari. 
76. Vendar opozarjam, da mora Sodi šče 
v skladu s sodno prakso glede vpra šanj, ki 
niso zastavljena ustrezno ali ki presegajo 
podro čje njegove pristojnosti v smislu 
člena 234 ES, iz vseh povezanih elementov,
ki jih je predlo žilo nacionalno sodi šče, in zlasti 
iz obrazlo žitve predlo žitvene odlo čbe zbrati 
elemente prava Skupnosti, ki jih je treba 
razlo žiti, ob upo števanju predmeta spora. 36 
Sodi šče lahko, da bi dalo nacionalnemu 
sodišču, ki mu je zastavilo vpra šanje za 
predhodno odlo čanje, uporaben odgovor, 
upošteva tudi dolo čbe prava Skupnosti, na 
katera se nacionalno sodi šče v besedilu 
svojega vpra šanja ni sklicevalo. 37 
36 –Glej, ex multis , sodbi z dne 20. marca 1986 v zadevi Tissier
(35/85, Recueil, str. 1207, to čka 9) in z dne 18. novembra 1999
v zadevi Teckal (C-107/98, Recueil, str. I-8121, to čka 34). 
37 –Zgoraj navedene sodba Tissier (to čka 9) in sodbi z dne 
2. februarja 1994 v zadevi Verband Sozialer Wettbewerb 
(C-315/92, Recueil, str. I-317, to čka 7) ter z dne 7. novembra 
2002 v zdru ženih zadevah Bourrasse in Perchicot (C-228/01
in C-289/01, Recueil, str. I-10213, to čka 33). 
I - 5392 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
77. Da bi dali uporaben odgovor na četrto 
vpra šanje za predhodno odlo čanje, ki ga je 
zastavilo predlo žitveno sodi šče, bi se torej 
lahko vpra šali, ali prepoved dr žavam 
članicam, da na gospodarske subjekte prene -
sejo stro ške BSE-testov, opravljenih na 
podlagi nacionalne zakonodaje, sprejete za 
izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 2000/764 ali –po 
30. juniju 2001 –Uredbe št. 999/2001, ne 
izhaja –enako kot to domneva predlo žitveno 
sodišče v zvezi z Uredbo št. 2777/2000 –iz 
dolo čb, ki morebiti predvidevajo udele žbo 
Skupnosti pri financiranju navedenih stro -
škov. 
78. Zato je treba upo števati 
Odlo čbo 2000/773. 
79. V členu 17 te dolo čbe je dolo čeno, da se 
„finan čni prispevek Skupnosti nameni tudi za
testiranja, izvedena v skladu s členom 1(3) 
Odlo čbe 2000/764/ES “, in sicer na podlagi 
osme uvodne izjave Odlo čbe, v kateri je 
navedeno, da je „treba zagotoviti finan čni 
prispevek Skupnosti za opravljanje testiranj,
ki spadajo v drugo fazo revidiranega 
programa “, sprejetega z Odlo čbo 2000/764. 
80. Ta prispevek pa v Odlo čbi 2000/773 ni bil 
konkretno dolo čen, saj je bilo v njenem 
členu 19 predvideno, da bo do 1. julija 2001
opravljena revizija Odlo čbe „z namenom dolo čiti finan čni prispevek Skupnosti za 
obdobje od 1. julija do 31. decembra 2001 
[…] za izvedbo testiranj živali iz člena 1(3) 
Odlo čbe 2000/764/ES “. 
81. Ta revizija je bila nato opravljena 
z Odlo čbo 2001/499 tudi ob upo števanju 
razširjenega programa nadzora bolezni BSE,
ki je bil medtem uveden z Uredbo št. 999/2001 
(glej četrto, peto in šesto uvodno izjavo 
navedene odlo čbe). Natan čneje, s členom 2 
Odlo čbe 2001/499 je bil člen 18 Odlo čbe 
2000/773 (v katerem je bil dolo čen finan čni 
prispevek Skupnosti le za teste, izvedene leta
2001 na podlagi člena 1(1) in (2) Odlo čbe 
2000/764) nadome ščen z novim besedilom, 
v njegovi tretji alinei pa je bilo v povezavi
s točko 2.2 Priloge III, poglavje A(I), k Uredbi 
št. 999/2001, kot je bila spremenjena z Uredbo
št. 1248/2001, predvideno, da se finan čni 
prispevek Skupnosti za nacionalne programe
za nadzor BSE nameni tudi za kritje stro škov 
nabave testnih kompletov in reagentov, do
najve č15 EUR za test, „za testiranja, oprav -
ljena med 1. julijem in 31. decembrom 2001 “, 
goveda, starej šega od 30 mesecev in name -
njenega obi čajnemu zakolu za prehrano ljudi. 
82. Poudariti je treba, da je bil s tako spreme -
njeno Odlo čbo 2000/773 v skladu z dolo čbami 
njenega člena 19 finan čni prispevek Skupnosti
za BSE-teste, namenjene pregledu navedene
skupine goveda, konkretno opredeljen le za 
I - 5393 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
obdobje od 1. julija do 31. decembra 2001. Zdi
se torej, da s tem prispevkom niso bili pokriti
testi, opravljeni za pregled iste skupine goveda
v prvi polovici leta 2001, čeprav je v členu 17 
odlo čbe dolo čeno na čelo, v skladu s katerim je 
finan čni prispevek Skupnosti odobren za vse
teste, izvedene na podlagi člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764, ne glede na datum njihove izvedbe. 
83. V Odlo čbi 2000/773 je torej razhajanje 
med členoma 17 in 19 glede obdobja, ki se 
upošteva za namene finan čne udele žbe Skup -
nosti v zvezi s testi, izvedenimi na podlagi
člena 1(3) Odlo čbe 2000/764. 
84. Ni mogo če izklju čiti, da je prav neobstoj 
odlo čbe Komisije, v kateri bi bil konkretno 
dolo čen finan čni prispevek Skupnosti za teste, 
izvedene na podlagi člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764 pred 1. julijem 2001 (kakr šni so 
tisti, ki so bili izvedeni pri dru žbi Gosschalk 
maja in junija 2001), razlog za „izklju čno 
prakti čno “rešitev Komisije, za katero se je 
odlo čila, ko naj bi vendarle izpla čala prispevek
tudi za navedena testiranja iz sredstev prora -
čunske postavke, odprte za potrebe izvajanja
člena 2(2) Uredbe št. 2777/2000. 85. Vendar tega problemati čnega vidika ni 
treba podrobneje preu čiti, saj se med drugim 
ne nana ša na testiranja, opravljena pri dru žbi 
Gosschalk v drugi polovici leta 2001, ki so
vsekakor upravi čena do finan čnega prispevka 
na podlagi člena 18, tretja alinea, Odlo čbe 
2000/773, kot je bila spremenjena z Odlo čbo 
2001/499. Za uporaben odgovor predlo žitve -
nemu sodi šču na njegovo četrto vpra šanje za 
predhodno odlo čanje je pomembno, prvi č, da 
v Odlo čbi 2000/773, druga če kot v Uredbi 
št. 2777/2000, ni uporabljen izraz „sofinanci -
ranje “, temve čbesedna zveza „finan čni 
prispevek“ –zato utemeljitev dru žbe 
Gosschalk, ki temelji na prvem izrazu, 
uporabljenem v navedeni uredbi, ne bi 
mogel veljati v zvezi z zadevno odlo čbo –in, 
drugi č, da ta odlo čba po mojem mnenju ne
vsebuje niti nobenega drugega elementa, ki bi
podpiral tezo, da mora dele žstroškov za 
izvajanje BSE-testov, ki ni pokrit s finan čnim 
prispevkom Skupnosti, nujno bremeniti 
države članice in da zato ne sme biti prenesen,
deloma ali v celoti, na gospodarske subjekte.
Enako velja glede Odlo čbe 90/424 in zlasti 
njenega člena 24, ki je pravna podlaga za 
sprejetje Odlo čbe 2000/773. 
86. Iz dejstva, ki ga je dru žba Gosschalk 
poudarila v pisnih stali ščih, in sicer da 
v členu 24 Odlo čbe 90/424 ni navedeno, da 
imajo dr žave članice mo žnost gospodarskim 
subjektom zara čunavati pristojbino, o čitno ne 
izhaja, da je bil namen navedenega člena to 
možnost izklju čiti. Ni namre čmogo če 
priznati, da obstaja v pravu Skupnosti 
splošno pravilo, v skladu s katerim –razen 
v primeru izrecne nasprotne dolo čbe –bi le iz 
dejstva, da Skupnost odobri finan čni 
I - 5394 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
prispevek za dolo čene stro ške, ki jih ima 
država članica, izhajalo, da dr žava članica 
preostalega dele ža stro škov ne sme delno ali 
v celoti zara čunati zainteresiranim gospodar -
skim subjektom. 
87. Zato Sodi šču predlagam, naj na četrto 
vpra šanje za predhodno odlo čanje odgovori: 
Odlo čbi 90/424 in 2000/773 dr žavam 
članicam ne prepre čujeta, da zainteresiranim
gospodarskim subjektom zara čunavajo dele ž
stroškov, ki ni pokrit s finan čnim prispevkom 
Skupnosti, za BSE-teste, ki so jih njihovi 
organi izvedli na podlagi nacionalne zako -
nodaje, sprejete za izvajanje člena 1(3) 
Odlo čbe 2000/764. 
Peto vpra šanje za predhodno odlo čanje 
88. Predlo žitveno sodi šče želi s petim vpra ša-
njem za predhodno odlo čanje v bistvu izve -
deti, ali Direktiva 85/73, zlasti ob upo števanju 
njenega člena 5(4), drugi pododstavek, dr žavi 
članici prepre čuje ali ne, da gospodarskim 
subjektom zara čunava stro ške za izvedbo 
BSE-testov, kakr šni so tisti, ki so bili opravljeni 
pri dru žbi Gosschalk in ki so predmet 
postopka v glavni stvari. Če je odgovor na 
zgornje vpra šanje nikalen, želi predlo žitveno 
sodišče pridobiti še pojasnilo, katere pogoje mora izpolnjevati pristojbina, ki jo dr žava 
članica zara čunava za navedene stro ške. 
89. V predlo žitveni odlo čbi je navedena 
domneva, da BSE-testi, opravljeni pri dru žbi 
Gosschalk, ne spadajo na podro čje uporabe 
členov 1, 2 in 3 Direktive 85/73 in da zanje
torej ni bila dolo čena pristojbina Skupnosti na 
podlagi te direktive. Predlo žitveno sodi šče 
zato sklepa, da se lahko dr žava članica glede 
BSE-testov odlo či za zara čunavanje nacio -
nalne pristojbine v skladu s členom 4(2) 
Direktive 85/73 ali pristojbine, utemeljene
na drugi pravni podlagi v zvezi z bojem proti
epizootskim boleznim, ki je torej na podlagi
člena 5(4), drugi pododstavek, navedene 
direktive izvzeta s podro čja njene uporabe. 
90. Komisija je v podporo svojemu stali šču 
navedla, da je lahko pobiranje nacionalnih 
pristojbin za pokrivanje stro škov izvajanja 
BSE-testov upravi čeno bodisi na podlagi 
člena 5(4), drugi pododstavek, Direk -
tive 85/73 (saj spada BSE tako med epizootske
kot enzootske bolezni) bodisi na podlagi 
njenega člena 4(2) (saj v času nastanka 
dejanskega stanja za te teste ni bila predvidena
pristojbina Skupnosti v skladu s členi 1, 2 in 3 
Direktive). 
91. Vendar ugotavljam, da pravna ureditev
nacionalnih pristojbin v smislu navedenih 
dolo čb ni enaka. Medtem ko je namre čza 
I - 5395 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
nacionalne pristojbine iz člena 4(2) izrecno 
dolo čeno –prav v tej dolo čbi –da so lahko 
zaračunane ob spo štovanju na čel, sprejetih za 
pristojbine Skupnosti, imajo dr žave članice pri 
dolo čanju nacionalnih pristojbin za boj proti
epizootskim in enzootskim boleznim v skladu 
s členom 5(4), drugi pododstavek, ve č
svobode, saj v zvezi s temi v Direktivi 85/73
ni dolo čen noben poseben pogoj. 
92. Zato v nasprotju s stali ščem nizozemske 
vlade in Komisije menim, da ni mogo če 
zanemariti vpra šanja o tem, ali spada pristoj -
bina, ki je bila v obravnavanem primeru 
zaračunana dru žbi Gosschalk za BSE-teste, 
opravljene na njenem gospodarstvu, na 
podro čje uporabe prve ali druge dolo čbe. 
93. V zvezi s tem ni pomembna pravna
kvalifikacija, ki so jo za to pristojbino dolo čili 
nacionalni organi, 38 temve čobjektivne last -
nosti in namen pristojbine. 
94. Zastopnik dru žbe Gosschalk je na obrav -
navi trdil, da zadevna pristojbina ne spada na
podro čje uporabe člena 5(4), drugi 
38 –Nizozemska vlada je v to čki 53 pisnih stali ščnavedla, 
da navedena pristojbina „temelji (zlasti) na členu 5(4) Direk -
tive 85/73 “. pododstavek, Direktive 85/73, ker so BSE -
testi, opravljeni za pregled na čeloma zdravih 
živali, „preventivni “ukrep in ne ukrep 
„boja “proti BSE. Vendar menim, da ta 
utemeljitev ni prepri čljiva, saj se pojem „boj “, 
uporabljen v členu 5(4), drugi pododstavek,
Direktive 85/73, ne nana ša nujno na ukrepe 
v zvezi z bolnimi živalmi in ga lahko 
dojemamo tudi v splo šnejšem smislu, tako 
da vklju čuje tudi preventivne ukrepe za 
prepre čevanje bolezni. 
95. Menim pa, da v pojem „boj proti epizoot -
skim in enzootskim boleznim “v smislu nave -
dene dolo čbe ne spada pristojbina, pobrana
posebej za opravljanje in špekcijskih pregledov
ali veterinarskih kontrol, da bi se tako delno ali 
v celoti pokrili stro ški zanje. Za tako pristoj -
bino veljajo pravila, dolo čena v Direk -
tivi 85/73. Namen te direktive je uvesti 
usklajena pravila o financiranju veterinarskih
inšpekcij in pregledov, ki naj prepre čijo, da bi 
razlike med pristojbinami, pobranimi v ta 
namen v razli čnih dr žavah članicah, privedle
do izkrivljanja konkurence med proizvodnimi
panogami, zajetimi v skupnih ureditvah trgov,
in do odklonov v trgovanju (glej peto in šesto 
uvodno izjavo Direktive 96/43). Koristni 
učinki Direktive pa bi bili ogro ženi, če bi 
državam članicam dopustili, da pobirajo 
pristojbine, ki bi bile –čeprav jasno name -
njene financiranju veterinarskih pregledov in 
kontrol –opredeljene na podlagi meril, 
druga čnih od tistih, ki jih dolo čajo usklajena
pravila, le na podlagi zatrdil, da so povezane 
I - 5396 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
z bojem proti epizootskim in enzootskim 
boleznim. 
96. V obravnavanem primeru ni sporno, da je
pristojbina, katere pla čilo se zahteva od 
družbe Gosschalk na podlagi tarifnega pravil -
nika, namenjena delnemu kritju stro škov za 
BSE-teste, opravljene na gospodarstvu te 
družbe, in da je na splo šno zara čunana le 
gospodarskim subjektom, lastnikom goveda,
ki je bilo dejansko pregledano z BSE-testi. 
97. Zato menim, da člen 5(4), drugi
pododstavek, Direktive 85/73 za obravnavano
zadevo ni upo števen. 
98. Glede uporabe člena 4(2) navedene di -
rektive pa je treba opozoriti, da ta dr žavam 
članicam dopu šča, da pobirajo nacionalne 
pristojbine „[z]a namen odstavka 1 “tega 
člena, to je za zagotovitev „financiranj[a] 
pregledov in kontrol, ki jih ne pokrivajo 
členi 1, 2 in 3 “. 39 
99. Postavlja se torej vpra šanje, na katero je, 
glede na razmeroma nejasno besedilo 
upoštevnih dolo čb, te žko odgovoriti, in sicer 
39 –Moj poudarek. ali BSE-testi, kot so tisti, opravljeni pri dru žbi 
Gosschalk, spadajo v okvir pregledov in 
kontrol, ki jih pokriva kateri izmed navedenih
členov. 
100. Ker gre za sve že meso goveda, vzreje -
nega v Skupnosti, je treba, kot je potrdila 
Komisija v odgovoru na pisna vpra šanja 
Sodi šča, upo števati le člen 1 Direktive 85/73. 
101. Na podlagi tega člena „[v] skladu z dogo -
vorom iz Priloge A zagotovijo dr žave članice 
pobiranje pristojbine Skupnosti, ki bo pokri -
vala stro ške pregledov in kontrol proizvodov, 
naštetih v Prilogi [ …]“. 
102. V Prilogi A, poglavje I, k Direktivi 85/73
so dolo čena usklajena pravila za „[p]ristojbine 
za meso, ki ga pokrivajo “nekatere direktive, 
med katerimi je za obravnavani primer 
pomembna Direktiva 64/433, ki v skladu 
s svojim členom 1 razli čice, veljavne leta 
2001, „dolo ča zdravstvena pravila za proiz -
vodnjo in dajanje sve žega mesa [dolo čenih] 
vrst doma čih živali za prehrano ljudi na trg “, 
pri čemer je med navedenimi vrstami tudi
govedo. 
I - 5397 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
103. Zastopnik dru žbe Gosschalk je na 
obravnavi predlagal pritrdilen odgovor na 
vpra šanje iz zgornje to čke 99 in sklenil, da so 
stroški opravljanja BSE-testov že pokriti 
s pristojbino Skupnosti, dolo čeno „za stro ške 
pregledov, [ …] povezan[ih] s klanjem “, iz 
točke 1 poglavja I Priloge A k Direk -
tivi 85/73, in da jo je dru žba Gosschalk že 
poravnala. 40 Pri teh testih naj bi namre č šlo za 
„laboratorijske analize “, ki morajo biti „po 
potrebi “opravljene v okviru pregledov po 
zakolu v skladu s to čko 40(e) poglavja VIII
Priloge I k Direktivi 64/433 v razli čici, veljavni 
v času nastanka dejanskega stanja. Zato naj 
državam članicam ne bi bilo dovoljeno, da 
pobirajo posebno dodatno pristojbino za 
opravljanje BSE-testov. 
104. Komisija pa trdi, da –čeprav bi lahko 
BSE-testi teoreti čno spadali med preglede in 
kontrole iz člena 2 Direktive 85/73 41 –
pristojbina Skupnosti v smislu tega člena 
v času nastanka dejanskega stanja ni bila 
konkretno dolo čena. Če pravilno razlagam to 
trditev, bi bilo treba zaradi te okoli ščine 
uporabiti člen 4 Direktive, ker gre za polo žaj, 
ki je enak tistemu, izrecno predvidenemu 
v tem členu, in torej za preglede in kontrole, ki
jih ne pokrivajo členi 1, 2 in 3. 
40 –V to čki 1 navedenega poglavja je dolo čeno, da zna šajo 
standardni zneski pristojbine, ki jo dr žave članice pobirajo 
„za stro ške pregledov, [ …] povezan[ih] s klanjem “, 4,5 EUR na 
žival za odraslo govedo in 2,5 EUR na žival za mlado govedo. 
41 –Glej pisna stali šča Komisije, to čka 47. 105. Priznam, da je logiko te trditve te žko 
razumeti. Če lahko BSE-testi, ki so povezani
s postopki zakola, spadajo med preglede in
kontrole iz Direktive 64/433, bi morala 
pristojbina Skupnosti, dolo čena v to čki 1(a)
poglavja I Priloge A k Direktivi 85/73 pokri -
vati –kot trdi dru žba Gosschalk –tudi stro ške 
opravljanja teh testov, zato torej ne bi bilo niti
razloga niti mo žnosti za opredelitev posebne
pristojbine Skupnosti za BSE-teste. 
106. V zadevi Stratmann 42 je bilo Sodi šče 
pozvano, naj pojasni zlasti, ali pristojbina 
Skupnosti, zara čunana za in špekcijski 
pregled sve žega mesa, opravljen na podlagi
Direktive 64/433, vklju čuje tudi stro ške bakte -
riolo ške analize, ki se je izkazala za potrebno
v primeru, ki je bil predmet spora o glavni
stvari. Sodi šče je odgovorilo pritrdilno, saj je
menilo, da spada tak pregled v okvir pojma 
„laboratorijske analize “, ki se „po potrebi “
opravi v skladu s to čko 40(e) poglavja VIII
Priloge I k Direktivi 64/433. 
107. V času nastanka dejanskega stanja BSE -
testi niso bili izrecno upo števani v dolo čbah 
Direktive 64/433. Čeprav, kot je poudarila
Komisija, ti testi ne bi bili rutinski pregledi 
svežega govejega mesa, preden je Komisija 
sprejela Odlo čbo 2000/764, pa bi lahko 
42 –Sodba z dne 30. maja 2002 (zdru ženi zadevi C-284/00 in 
C-288/00, Recueil, str. I-4611). 
I - 5398 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
ustrezali ne le opredelitvi iz dolo čbe, na 
katero se sklicuje dru žba Gosschalk, to je iz 
točke 40(e) poglavja VIII Priloge I k Direktivi
64/433, ki se nana ša na „laboratorijske 
analize “, ki morajo biti „po potrebi “opravljene
v okviru pregledov po zakolu, temve čtudi 
opredelitvi iz to čke 27(a) poglavja VI Priloge I
k Direktivi 64/433, v skladu s katero je treba
s pregledom pred zakolom ugotoviti zlasti, „ali 
so živali zbolele za boleznijo, ki se prena ša na 
ljudi in živali “. 
108. Okoli ščina, da so bili v času dejstev 
zadevni testi za govedo iz skupine, ki ni 
pomenila tveganja, obvezni le za živali, 
starej še od 30 mesecev, sama po sebi ni 
takšna, da bi lahko te teste izklju čevala iz 
obsega navedenih dolo čb Direktive 64/433 in 
posledi čno iz obsega povezanih dolo čb člena 1 
Direktive 85/73 in to čke 1(a) poglavja I 
Priloge A k tej direktivi. Sodi šče je namre č
v navedeni sodbi Stratmann izklju čilo razlago, 
da naj bi zadevna pristojbina Skupnosti 
pokrivala le stro ške pregledov, ki se izvajajo 
v vseh primerih. 43 
109. Generalni pravobranilec P. Léger je
v sklepnih predlogih, predstavljenih v zadevi, 
v kateri je bila izdana navedena sodba, 44 v zvezi z bakteriolo škimi analizami menil, da 
te, čeprav niso izrecno navedene v dolo čbah 
Direktive 64/433, spadajo v okvir ustreznih 
„laboratorijskih analiz “, s katerimi je treba 
v skladu s temi dolo čbami preveriti, da je
pregledano meso primerno za prehrano ljudi
in da ni nevarno za zdravje ljudi, ter da dejstvo,
da so bakteriolo ške analize drage in dolgo -
trajne, ni zadosten razlog, da bi jih lahko 
izklju čili iz obsega „laboratorijskih analiz “, 
predvidenih v navedenih dolo čbah. 
110. Podaril je še, da je sicer res, da usklajeni
sistem financiranja veterinarskih pregledov in
kontrol vpliva na to, da morajo del stro škov za 
dolo čene preiskave nositi lastniki živali, ki teh 
pregledov ne potrebujejo, vendar da je „zara -
čunavanje lastnikom živali pristojbine, ki 
v dolo čenih primerih presega dejanske 
stroške izvajanja in špekcijskih ukrepov in 
pregledov, ki jih potrebujejo njihove živali, 
v drugih primerih pa je glede na te stro ške 
nižja, v skladu z na čelom pav šalno dolo čene 
pristojbine “. 45 
111. Kljub ugotovitvam, predstavljenim 
zgoraj v to čkah od 107 do 110, pa menim, da 
je treba zaradi dveh dejavnikov izklju čiti 
43 –Zgoraj navedena sodba Stratmann (to čka 50) .
44 –Sklepni predlogi, predstavljeni 21. marca 2002 (to čka 39). 45 –Ibidem (točka 58) .
I - 5399 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
možnost, da bi lahko BSE-teste uvrstili med 
preglede in kontrole iz Direktive 64/433, ki so
kot taki pokriti s pristojbino Skupnosti iz 
povezanih dolo čb člena 1 Direktive 85/73 in 
točke 1(a) poglavja I Priloge A k tej direktivi. 
112. Po eni strani se zdi, da je vi šina 
povpre čnega stro ška BSE-testa –ki je po 
navedbah nizozemske vlade v času dejstev 
znašal 90 EUR za material, odvzem in trans -
port vzorca ter izvedbo testa 46 –absolutno 
nesorazmerna, saj je dvajsetkrat vi šja od 
zadevne standardne pristojbine Skupnosti 
(4,5 EUR na odraslo žival vrste goveda). 
113. Po drugi strani pa BSE-testi, ki so 
predmet postopka v glavni stvari, čeprav so
prav tako namenjeni preverjanju, ali je pregle -
dano meso primerno za prehrano ljudi in ali 
za njihovo zdravje ni nevarno, niso bili 
izvedeni le za dolo čene živali dru žbe 
Gosschalk, izbrane na podlagi presoje, ki bi
jo od primera do primera opravil uradni 
veterinar, pristojen za preglede pred zakolom
in po njem, temve čsistemati čno, saj so bile 
z BSE-testi pregledane vse živali te vrste v lasti 
navedenega podjetja, starej še od 30 mesecev. 
Z Direktivo 64/433 je bila predvidena vrsta 
46 –Pisna stali šča nizozemske vlade, to čka 30. preiskav, ki jih mora „sistemati čno opraviti “
uradni veterinar v okviru pregleda po zakolu
(Priloga I, poglavje VIII, to čka 42(A)) –med 
katere spada na primer pregled sve žega 
prašičjega mesa s skeletnim mi šičjem, to je 
progastimi mi šicami, na trihinelozo, ki ga je
skupaj z bakteriolo škimi analizami upo števalo 
Sodi šče v sodbi Stratmann –vendar med temi 
niso navedeni BSE-testi. S temi testi je bilo
sistemati čno pregledano vse govedo dru žbe 
Gosschalk, starej še od 30 mesecev, na podlagi 
obveznosti, dolo čene z nacionalno zakono -
dajo, sprejeto za izvajanje Odlo čbe 2000/764, 
to je predpisom, druga čnim od Direktive 
64/433. Če bi bilo splo šno izvajanje zadevnih 
testiranj že vklju čeno med ukrepe pregledov 
in kontrol, usklajenih s to direktivo, te 
obveznosti ne bi bilo treba uvesti 
z Odlo čbo 2000/764. 
114. Znatna vi šina stro škov za BSE-teste 
glede na vi šino standardne pristojbine Skup -
nosti iz to čke 1(a) poglavja I Priloge A 
k Direktivi 85/73 in sistemati čnost zadevnih 
testov, s katerimi je bil pregledan velik del
črede, ne da bi bile v Direktivi 64/433 
predvidene izrecne dolo čbe v tem smislu, se 
zdita taki, da bi lahko –če bi šteli, da so ti testi 
vklju čeni med preglede, ki jih pokriva nave -
dena pristojbina –omajali reprezentativnost
standardne pristojbine, dolo čene kot pribli žek 
razumnega povpre čnega stro ška za oprav -
ljanje pregledov in kontrol v zvezi z govedom,
usklajenih z Direktivo 64/433. Ravnovesje 
vrednosti, na katerih temelji opredelitev 
zneska te pristojbine, bi se najbr žporu šilo. 
I - 5400 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
115. Zato menim, da je treba na vpra šanje iz 
zgornje to čke 99 odgovoriti nikalno, to je tako, 
da BSE-testi, kakr šni so tisti, ki so bili 
opravljeni pri dru žbi Gosschalk, ne spadajo
med preglede in kontrole iz členov 1, 2 in 3 
Direktive 85/73, in da posledi čno niso pokriti
s pristojbino Skupnosti na podlagi te direktive. 
116. Iz tega izhaja, da –kot trdita Komisija in 
nizozemska vlada –se za obravnavani primer 
uporablja člen 4(2) navedene direktive. 
V skladu s to dolo čbo je torej Nizozemska
gospodarskim subjektom lahko zara čunavala 
nacionalno pristojbino, da bi zagotovila finan -
ciranje BSE-testov, izvajanje katerih je bilo 
naloženo v členu 1(3) Odlo čbe 2000/764. 
117. Glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni 
za zara čunavanje nacionalne pristojbine iz 
člena 4(2) Direktive 85/73 –ta problem se 
pojavi v drugem delu petega vpra šanja za 
predhodno odlo čanje –naj tako kot Komisija
opozorim le, da je prav v tej dolo čbi pojas -
njeno, da mora biti ta pristojbina zara čunana 
ob spo štovanju „načel [ …], ki so sprejeta za 
pristojbine Skupnosti “. Kot je poudarila 
Komisija, so navedena na čela dolo čena v členu 5, od (1) do (3), te direktive. Za 
nacionalno pristojbino torej velja, da: 
– mora biti dolo čena na taki ravni, da 
pokriva stro ške, ki jih ima pristojni 
organ v zvezi s stro ški za pla če in socialno 
zavarovanje in špekcijske slu žbe ter 
z administrativnimi stro ški, ki nastanejo
pri opravljanju kontrole in pregledov, ki
lahko vklju čujejo izdatke za interno 
usposabljanje in špektorjev ( člen 5(1)); 
– ne more biti predmet posrednega ali 
neposrednega vra čanja ( člen 5(2)); 
– je lahko dolo čena v znesku, ki presega
raven pristojbin Skupnosti, če vse pristoj -
bine skupaj, ki jih zara čunajo dr žave 
članice, ne presegajo dejanskih stro škov 
pregledov ( člen 5(3)). 
118. Seveda bo treba v tem okviru upo števati 
le dele žstroškov, ki je dejansko ostal v breme
pristojnega organa, zato bo treba od celotnega
zneska od šteti finan čni prispevek, ki ga je 
I - 5401 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
odobrila Skupnost. V zvezi s tem naj
opozorim, da je zastopnik nizozemske vlade
na obravnavi pojasnil, da je bila pristojbina, 
zaračunana dru žbi Gosschalk za opravljene 
BSE-teste, dolo čena na podlagi tarifnega
pravilnika, tako da se je od dejanskih stro škov 
za opravljena testiranja od štel znesek finan č-
nega prispevka Skupnosti. 
119. Druga čen pa bi bil odgovor, ki bi ga bilo
treba dati na drugi del petega vpra šanja za 
predhodno odlo čanje, če bi bilo treba 
v nasprotju z mojim predlogom in v skladu
s trditvami dru žbe Gosschalk šteti, da BSE -
testi spadajo med usklajene kontrole in 
preglede, za katere je dolo čena standardna 
pristojbina Skupnosti iz to čke 1(a) poglavja I 
Priloge A k Direktivi 85/73. 
120. V tem primeru bi bilo treba glede 
manevrskega prostora, ki ga ta direktiva 
dopu šča dr žavi članici, upo števati to čki 4 in 
5 poglavja I Priloge A k tej direktivi. V to čki 4 
je dolo čeno, da lahko dr žave članice „[z]a 
pokrivanje pove čanih stro škov “bodisi „pove -
čajo standardne zneske pristojbin, ki so 
dolo čeni v to čkah 1 in 2(a) za posamezen 
obrat “(točka 4(a)), bodisi „zara čuna[jo]
posebno pristojbino, ki bo pokrivala dejanske
stroške“(točka 4(b)). V to čki 5 pa je dolo čeno, 
da je navedene standardne zneske dovoljeno
znižati, tako da dose žejo realne stro ške 
pregleda, če so izpolnjeni dolo čeni pogoji. 121. V zvezi s to čko 4 je Sodi šče v sodbi 
Stratmann 47 pojasnilo, prvi č, glede dolo čbe iz 
točke 4(a), da „se mora vsako povi šanje, za 
katero se odlo či dr žava članica, nana šati na 
standardni znesek pristojbine Skupnosti, in da 
mora biti to sprejeto v obliki povi šanja 
standardnega zneska “, ter, drugi č, glede 
dolo čbe iz to čke 4(b), da „mora posebna
pristojbina, ki presega raven pristojbine Skup -
nosti, pokrivati celotne dejanske stro ške“. 
122. S stali šča mo žnosti, ki sem jo podredno
predlagal v zgornji to čki 119, bi bil torej sklep, 
izpeljan na podlagi navedenih ugotovitev 
Sodi šča, ki ga je na obravnavi zagovarjal 
zastopnik dru žbe Gosschalk, pravilen, saj 
Nizozemska –poleg pristojbine Skupnosti , ki 
jo je to podjetje že poravnalo –od njega ne bi 
smela zahtevati še pla čila posebne pristojbine 
za pokritje stro škov BSE-testov, četudi le 
delno. Nizozemska bi lahko za pokritje teh 
stroškov le povi šala „za posamezen obrat “
standardno raven pristojbine Skupnosti 
iz to čke 1(a) poglavja I Priloge A k Direk -
tivi 85/73 ali namesto te pristojbine naložila 
pristojbino v druga čnem znesku, ki bi v celoti 
pokrival stro ške na ravni Skupnosti usklajenih 
47 –Navedena zgoraj (to čka 56). 
I - 5402 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
kontrol in pregledov iz to čke 1(a) poglavja I
Priloge A k navedeni direktivi. 
123. Glede druge mo žnosti je Sodi šče v sodbi 
v zadevi Feyrer 48 odlo čilo, da jo lahko dr žave 
članice „na splo šno in po prosti presoji “
izkoristijo le „pod pogojem, da pristojbina ne
presega dejansko nastalih stro škov “. Kot je 
poudaril generalni pravobranilec P. Léger
v sklepnih predlogih, predstavljenih v zadevi
Stratmann 49 , „spo štovanje tega pogoja nalaga 
[…], da so v celoti upo števani vsi dejanski 
stroški, ki so dr žavi članici nastali z izvajanjem
usklajenih ukrepov kontrol in pregledov, ter
posledi čno prepre čuje se števanje standardne
pristojbine Skupnosti in posebne pristojbine,
dolo čene za posamezen ukrep “. 
124. Nazadnje je treba le na kratko obravna -
vati trditev podjetja Gosschalk, utemeljeno na
sodbah v zadevi Conceria Bresciani 50, v zadevi 
Ligur Carni in drugi 51 ter v zadevi Dubois in 
Général Cargo Services 52, v skladu s katero naj 
bi pravo Skupnosti nalagalo, da morajo 
stroški, ki nastanejo zaradi izvajanja pregledov
v javnem interesu, bremeniti skupnost in ne
zadevnih gospodarskih subjektov. 
48 –Sodba z dne 9. septembra 1999 (C-374/97, Recueil, str. I-5153,
točka 27). 
49 –Navedena zgoraj (to čka 62). 
50 –Sodba z dne 5. februarja 1976 (87/75, Recueil, str. 129). 
51 –Sodba z dne 15. decembra 1993 (zdru žene zadeve C-277/91,
C-318/91 in C-319/91, Recueil, str. I-6621). 
52 –Sodba z dne 11. avgusta 1995 (C-16/94, Recueil, str. I-2421). 125. Res je sicer, da je Sodi šče v teh sodbah 
ugotovilo, da: 
– „se dejavnosti dr žavne uprave, namenjena
izvajanju sistema zdravstvenega nadzora
v splo šnem interesu, ne more [ …] šteti kot 
storitev, opravljena za posameznega
uvoznika, od katerega bi se lahko zato
zahtevalo nadomestilo v obliki pla čila 
dajatve “, tako da „ti stro ški bremenijo 
nacionalno skupnost, ki je kot celota 
deležna prednosti prostega pretoka 
blaga “; 53 
– se dejavnost dr žave članice uvoza v okviru 
preverjanj in zdravstvenih pregledov, ki 
so na njenem ozemlju dovoljeni na 
podlagi Direktive 64/433, „opravlja 
v splo šnem interesu in se ne more šteti 
kot storitev za uvoznika “, tako da „ti 
stroški bremenijo nacionalno skupnost,
ki je kot celota dele žna prednosti prostega 
pretoka blaga v Skupnosti “, medtem 
ko „[z]ara čunavanje [ …] pristojbin 
53 –Zgoraj navedena sodba Conceria Bresciani (to čka 10). 
I - 5403 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
uvoznikom [ …] ovira prosti pretok, kar j e glede na to, ali je zadevno blago (sve ža 
s Pogodbo prepovedano “; 54govedina) namenjeno doma čemu trgu ali 
izvozu. Zato navedene sodne prakse ni 
mogo če prenesti na obravnavano zadevo. 56 
– „stro ški zdravstvenih pregledov breme -
nijo nacionalno skupnost, ki je kot celota
deležna prednosti prostega pretoka blaga
v Skupnosti “. 55 
126. Vendar teh trditev ni mogo če upo števati 
zunaj njihovega konteksta. V navedenih 
sodbah so bile zadevne nacionalne ureditve 
obravnavane glede na dolo čbe Pogodbe ES
o prostem pretoku blaga. Osredoto čale so se 
na primere, v katerih so dr žave članice uvoza 
enostransko nalo žile dajatve za financiranje
pregledov, zlasti veterinarskih, opravljenih ob
prehodu meje ali v kraju tranzita ali 
v namembnem kraju blaga. Predmet obravna -
vanega primera pa so dajatve za veterinarske
preglede, ki jih za vse dr žave članice pred -
pisuje zakonodaja Skupnosti in ki morajo biti
opravljeni v dr žavi članici proizvodnje ne 
54 –Zgoraj navedena sodba Ligur Carni in drugi (to čka 31). 
55 –Zgoraj navedena sodba Dubois in Général Cargo Services
(točka 14). 127. Zato Sodi šču predlagam, naj na peto 
vpra šanje za predhodno odlo čanje odgovori: 
Direktiva 85/73 dr žavi članici ne prepre čuje,
da zainteresiranim gospodarskim subjektom 
zaračunava nacionalno pristojbino za pokri -
vanje stro škov BSE-testov, ki jih njene slu žbe 
opravljajo na podlagi nacionalne zakonodaje,
sprejete za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 
2000/764. Ta pristojbina mora biti na 
podlagi člena 4(2) navedene direktive dolo -
čena v skladu z na čeli, ki so za pristojbine
Skupnosti predvidena v členu 5, od (1) do (3),
te direktive, in se mora nana šati le na tisti 
deležstroškov, ki ni pokrit s finan čnim 
prispevkom Skupnosti. 
56 –V zvezi z deloma enakim stali ščem glej sodbo z dne 15. aprila
1997 v zadevi Bakers of Nailsea (C-27/95, Recueil, str. I-1847,
točke od 44 do 46) in sklepne predloge generalnega 
pravobranilca A. La Pergola v tej zadevi, predstavljene 
4. julija 1996 (opomba 6 v to čki 8). 
I - 5404 
EXPORTSLACHTERIJ J. GOSSCHALK & ZOON 
Predlog 
128. Glede na zgoraj navedene ugotovitve Sodi šču predlagam, naj na vpra šanja za 
predhodno odlo čanje, ki jih je zastavilo Raad van State, odgovori: 
1.Testi za ugotavljanje goveje spongiformne encefalopatije (BSE) za pregled goveda,
starej šega od 30 mesecev in namenjenega zakolu za prehrano ljudi, opravljeni
v skladu z obveznostjo, dolo čeno v nacionalni zakonodaji, sprejeti za izvajanje 
člena 1(3) Odlo čbe Komisije 2000/764/ES z dne 29. novembra 2000 o testiranju 
goveda za ugotavljanje goveje spongiformne encefalopatije in o spremembi 
Odlo čbe 98/272/ES o epidemiolo škem nadzoru nad transmisivnimi spongiform -
nimi encefalopatijami, spadajo v okvir pojma testov za ugotavljanje BSE v smislu in 
za namene člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2777/2000 z dne 18. decembra 2000
o izrednih ukrepih podpore za trg govejega mesa. Vendar ti testi niso predmet
sofinanciranja Skupnosti, dolo čenega v členu 2(2) navedene uredbe, temve čgre za
izpolnitve, predvidene v okviru veterinarskih ukrepov, ki so lahko upravi čene 
kvečjemu do finan čnega prispevka Skupnosti na podlagi člena 1(2)(d) Uredbe 
Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske 
politike. 
2.Odlo čba Sveta št. 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na podro čju 
veterine in Odlo čba Komisije 2000/773/ES z dne 30. novembra 2000 o sprejetju
programov za spremljanje BSE, ki so jih predlo žile dr žave članice za leto 2001, in 
o dolo čitvi ravni finan čnega prispevka Skupnosti, dr žavam članicam ne prepre ču-
jeta, da zainteresiranim gospodarskim subjektom zara čunavajo dele žstroškov, ki 
ni pokrit s finan čnim prispevkom Skupnosti, za BSE-teste, ki so jih njihovi 
organi izvedli na podlagi nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje člena 1(3) 
Odlo čbe 2000/764. 
I - 5405 
SKLEPNI PREDLOGI P. MENGOZZIJA –ZADEVA C-430/07 
3.Direktiva Sveta 85/73/EGS z dne 29. januarja 1985 o financiranju zdravstvenih
inšpekcij in nadzora sve žega in perutninskega mesa, predvidenih v direktivah
89/662/EGS, 90/425/EGS, 90/675/EGS in 91/496/EGS, kot je bila spremenjena 
z Direktivo Sveta 96/43/ES z dne 26. junija 1996 o spremembi in pripravi 
prečiščenega besedila navedene direktive, dr žavam članicam ne prepre čuje, da 
zainteresiranim gospodarskim subjektom zara čunajo nacionalno pristojbino za 
pokrivanje stro škov BSE-testov, ki jih njihove slu žbe opravljajo na podlagi 
nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje člena 1(3) Odlo čbe 2000/764. Ta 
pristojbina mora biti na podlagi člena 4(2) navedene direktive dolo čena v skladu 
z na čeli, ki so za pristojbine Skupnosti predvidena v členu 5, od (1) do (3), te 
direktive, in se mora nana šati le na tisti dele žstroškov, ki ni pokrit s finan čnim 
prispevkom Skupnosti. 
I - 5406