ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Subject of the case

Izrek



Keywords

Znamka Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Sprememba predmeta spora, kot je bil predložen odboru za pritožbe – Nedopustnost (Poslovnik Splošnega sodišča, člen 135(4); Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65) (Glej točko 16.)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Presoja verjetnosti zmede – Merila (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 25 do 28.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Prejšnja znamka, ki jo sestavlja znamka Skupnosti – Zavrnitev registracije, čeprav relativni razlog za zavrnitev obstaja le v delu Unije (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točki 29 in 30.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka Sunless – Besedni znamki SUNLESS in LONCAR-SUNLESS (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 31 do 34, od 39 do 44, 50, 51, od 54 do 56, od 60 do 64, od 67 do 76 in od 78 do 84.)

5. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnimi proizvodi ali storitvami – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točki 37 in 38.)

6. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Sestavljena znamka (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 45 do 47, 59, 65 in 66.)

Subject of the case

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 27. septembra 2011 (zadeva R 2508/2010-2) v zvezi s postopkom z ugovorom med družbo Loncar, SL in Thomasom Müllerjem.

Izrek

Izrek

1. Tožba se zavrne.

2. Thomasu Müllerju se naloži plačilo stroškov.
3.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Besedni znamki BERG in Christian Berg (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 33, 40, 58, od 62 do 66 in 71.)
2.

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Relativni razlogi za zavrnitev — Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve — Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke — Figurativna znamka bluepod MEDIA in besedna znamka BlueSpot (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 26, 32, 40, 51, 54 in 55.)
1.

Odločba četrtega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 15. aprila 2011 (zadeva R 1837/2010-4) se razveljavi v delu, v katerem se nanaša na proizvode iz razredov 29, 30 in 32 v smislu Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kakor je bil revidiran in spremenjen, razen na „piva“ iz razreda 32 v smislu Nicejskega aranžmaja.
Keywords

Subject of the case

Izrek

Keywords Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke 20, 29 in od 31 do 36.) Subject of the case Predmet Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 23. marca 2011 (zadeva R 1665/2010‑2) v zvezi z zahtevo za registracijo besednega znaka AUTOCOACHING kot znamke Skupnosti. Izrek Izrek 1. Tožba se zavrne. 2. Pedru Germánu Amadorju Lópezu se naloži plačilo stroškov.

Sodba Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 10. maja 2012 – Amador López proti UUNT (AUTOCOACHING)

(Zadeva T-325/11)

„Znamka Skupnosti — Prijava besedne znamke Skupnosti AUTOCOACHING — Absolutni razlog za zavrnitev — Opisnost — Člen 7(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009“

Znamka Skupnosti — Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti — Absolutni razlogi za zavrnitev — Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 7(1)(c)) (Glej točke 20, 29 in od 31 do 36.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe UUNT z dne 23. marca 2011 (zadeva R 1665/2010-2) v zvezi z zahtevo za registracijo besednega znaka AUTOCOACHING kot znamke Skupnosti.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
(Glej točke od 20 do 22, 53 in 54.)

Za povprečnega potrošnika Evropske unije ne obstaja verjetnost zmede v smislu člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti med besednim znakom GOLDEN BALLS, katerega registracija kot znamke Skupnosti se zahteva za proizvode iz razredov 16, 21 in 24 Nicejskega aranžmaja, in znamko BALLON D’OR, ki je bila prej registrirana kot znamka Skupnosti za proizvode in storitve iz razredov 9, 14, 16, 18, 25, 28, 38 in 41 Nicejskega aranžmaja. Zaradi različnih jezikov, uporabljenih pri nasprotujočih si znakih, je namreč nastalo očitno razlikovanje med njima, tako da ju povprečni potrošnik brez miselnega procesa prevoda ne poveže takoj.

Čeprav so zadevni proizvodi iz razreda 16 enaki, ta majhna, celo zelo majhna pojmovna podobnost, ki potrebuje predhodni prevod, ne more odtehtati obstoječih vidnih in slišnih neenakosti. V teh okoliščinah iz ustaljene sodne prakse res izhaja, da ne bi bilo mogoče izključiti, da bi sama pojmovna podobnost med znamkama lahko ustvarila verjetnost zmede, če so si proizvodi podobni, vendar pod pogojem, da ima prejšnja znamka velik razlikovalni učinek. Vendar zadostuje ugotovitev, da tak posebni razlikovalni učinek znamke BALLON D’OR v tem primeru glede zadevnih proizvodov ni bil izkazan. Poleg tega, čeprav bi ta znamka imela velik razlikovalni učinek in ob upoštevanju enakosti zadevnih proizvodov, zelo majhna pojmovna podobnost, ki potrebuje predhodni prevod, v okoliščinah tega primera sama po sebi ne bi mogla zadostovati za ugotovitev verjetnosti zmede pri ciljni javnosti.

V zvezi s proizvodi, na katere se nanaša prijavljena znamka, iz razredov 21 in 24, ki niso tisti, na katere se nanaša prejšnja znamka, med nasprotujočima si znakoma ni podobnosti, ki se zahteva za uporabo člena 8(5) Uredbe št. 207/2009.

(Glej točke od 58 do 60, 72 in 73.)
Sodišče na prvi stopnji je edino pristojno za ugotavljanje dejstev – razen če bi vsebinska nepravilnost njegovih ugotovitev izhajala iz listin v spisu, ki so mu bile predložene – in za presojo teh dejstev. Ko je sodišče na prvi stopnji ugotovilo ali presodilo dejstva, je pritožbeno sodišče pristojno, da izvršuje nadzor nad pravno opredelitvijo teh dejstev in pravnimi posledicami, ki jih je iz tega izpeljalo sodišče na prvi stopnji.

Niti Pogodba o delovanju Evropske unije niti Pravilnik za osebje Evropske investicijske banke, ki ga je njen upravni odbor sprejel v skladu s členom 29 Poslovnika Banke, ne vsebujeta nobenih navedb o roku za vložitev tožbe, ki bi veljal za spore med Banko in njenimi uslužbenci. Zaradi uskladitve med pravico do učinkovitega sodnega varstva, ki je splošno načelo prava Unije in v skladu s katerim ima posameznik na voljo zadosten rok za presojo zakonitosti akta, ki posega v njegov položaj, in po potrebi za pripravo tožbe, ter zahtevo po pravni varnosti, v skladu s katero akti, ki so jih sprejeli organi Unije, po preteku določenega roka postanejo dokončni, je treba te spore sodišču Unije predložiti v razumnem roku.

Razumnost roka, kadar gre za trajanje upravnega ali sodnega postopka ali vprašanje roka, ki neposredno vpliva na dopustnost tožbe, se vedno presoja glede na vse okoliščine obravnavane zadeve in zlasti glede na interese strank v sporu, zapletenost zadeve in ravnanje zadevnih strank. Iz tega na splošno izhaja, da pojma razumni rok ni mogoče razumeti kot poseben prekluzivni rok, zlasti pa, da trimesečnega roka iz člena 91(3) Kadrovskih predpisov ni mogoče po analogiji uporabiti kot prekluzivni rok za uslužbence Banke, kadar ti vložijo ničnostno tožbo zoper njen akt, ki posega v njihov položaj.

Zato le dejstvo, da je uslužbenec Evropske investicijske banke vložil ničnostno tožbo zoper njen akt, ki posega v njegov položaj, v roku, ki ni daljši od treh mesecev in deset dni, ne zadošča za ugotovitev nepravočasnosti te tožbe, saj mora sodišče Unije vsekakor preveriti razumnost roka glede na okoliščine obravnavane zadeve.

(Glej točke od 30 do 32.)
Zadeva T-671/11

IPK International – World Tourism Marketing Consultants GmbH

proti

Evropski komisiji

„Finančna pomoč projektu ekološkega turizma — Vračilo plačanih zneskov — Odločba, ki je bila sprejeta, potem ko je Splošno sodišče razglasilo ničnost prejšnje odločbe o odvzemu pomoči — Kompenzacijske obresti — Zamudne obresti — Izračun“

Povzetek – Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 10. aprila 2013

Če Komisija z odločbo pripozna, da tožeči stranki dolguje določen znesek, skupaj s kompenzacijskimi obrestmi, okoliščina, da je Splošno sodišče s predhodno sodbo, s katero je razglasilo ničnost prejšnje odločbe Komisije, ugotovilo nepravilnosti, ki jih je tožeča stranka storila pri finančni pomoči projektu ekološkega turizma, ne more postaviti pod vprašaj obstoja glavne terjatve niti dejstva, da je v tem primeru Komisija dolžna plačati obresti, ki se izračunajo v skladu z upoštevnimi pravili. Čeprav je namreč Splošno sodišče potrdilo dejstva, ki jih je Komisija navedla glede teh nepravilnosti, ki načeloma upravičujejo razveljavitev te pomoči , je prejšnjo odločbo Komisije razglasilo za nično le zaradi nespoštovanja zastaralnega roka, zato Komisija ni zavezana, da tožeči stranki vrne to pomoč. Tako kasnejša odločba Komisije, s katero priznava celotni znesek, ki ga mora plačati tožeči stranki, skupaj s kompenzacijskimi obrestmi in načinom njihovega izračuna, pomeni edino pravno podlago za zadevno glavno terjatev. (Glej točki 33 in 34.)

Obveznost Komisije, da plača terjatev po sodbi, s katero je bila ena od njenih odločb razglašena za nično, se ne nanaša le na glavni znesek terjatve ampak tudi na obresti, ki jih ta znesek ustvarja. Zato jih je treba, ne glede na to, ali jih imenujemo kompenzacijske ali zamudne obresti, vedno izračunati na podlagi obrestne stopnje Evropske centralne banke za glavne operacije refinanciranja in jih povišati za 2 odstotni točki. Gre za pavšalno povišanje, ki se uporablja v vseh primerih, ne da bi bilo treba za vsak posamičen primer ugotavljati, ali je to povišanje upravičeno ali ne glede na izgubo vrednosti valute v zadevnem obdobju v državi članici, v kateri ima upnik sedež. Neplačilo teh obresti bi lahko namreč povzročilo neupravičeno obogatitev Unije. Pavšalno povišanje obrestne stopnje za 2 odstotni točki se tako pripisuje namenu, da se v vseh mogočih okoliščinah izogne taki neupravičeni obogatitvi. (Glej točke od 36 do 38.)
Vrnitev v prejšnje stanje je odvisna od dveh pogojev, in sicer od tega, da stranka deluje z vso skrbnostjo, ki jo zahtevajo okoliščine, in tega, da strankino neupoštevanje neposredno povzroči izgubo katere koli pravice ali pravnega sredstva. Dolžnost skrbnega ravnanja ima najprej imetnik znamke. Če imetnik prenese administrativne naloge v zvezi s podaljšanjem znamke, mora preveriti, ali ima izbrana oseba potrebna zagotovila, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da bo navedene naloge izvajala dobro. Poleg tega navedena dolžnost skrbnega ravnanja zaradi prenosa teh nalog velja za izbrano osebo tako, kot velja za imetnika. Ker ta oseba deluje v imenu in za račun imetnika, je treba njena ravnanja namreč obravnavati kot ravnanja imetnika.

Z izrazom „skrbno ravnanje, ki so ga zahtevale okoliščine“, ki je naveden v členu 81(1) Uredbe št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti, se zahteva vzpostavitev kontrolnega sistema in sistema notranjega nadzora rokov, ki na splošno izključuje njihovo nenamerno neupoštevanje, kot ga določajo smernice Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli). Iz tega sledi, da se lahko le zaradi izjemnih dogodkov oziroma dogodkov, ki so nepredvidljivi glede na izkušnje, vzpostavi prejšnje stanje. Človeških napak, storjenih pri tehničnem upravljanju podaljšanj, pa ni mogoče šteti za izredne dogodke oziroma dogodke, ki so glede na izkušnje nepredvidljivi.

Ko je podaljšanje znamk zaupano specializirani družbi, ki uporablja računalniško voden sistem za opozarjanje glede rokov, bi bilo za skrbno ravnanje, ki ga zahtevajo okoliščine, potrebno zlasti, da bi ta sistem omogočal zaznavanje in odpravo vsake napake, ki je predvidljiva pri delovanju računalniško vodenega sistema. „Okvara“ ali izguba podatkov pa je predvidljiva napaka in nevarnost zanjo je povezana z vsakim računalniško vodenim sistemom.

(Glej točke 20, 24 in 26.)
90

Kar zadeva dokazno vrednost, ki jo je treba pripisati različnim dokazom, je treba poudariti, da je edino upoštevno merilo za presojo prosto predloženih dokazov njihova verodostojnost (zgoraj v točki 88 navedena sodba Dalmine/Komisija, EU:C:2007:53, točka 63; glej sodbo z dne 8. julija 2004, Mannesmannröhren-Werke/Komisija, T‑44/00, ZOdl., EU:T:2004:218, točka 84 in navedena sodna praksa; zgoraj v točki 88 navedena sodba JFE Engineering in drugi/Komisija, EU:T:2004:221, točka 273). V skladu s splošnimi dokaznimi pravili sta verodostojnost in torej dokazna vrednost dokumenta odvisni od njegovega izvora, okoliščin nastanka, naslovnika in vsebine (sodba z dne 15. marca 2000, Cimenteries CBR in drugi/Komisija, T‑25/95, T‑26/95, od T‑30/95 do T‑32/95, od T‑34/95 do T‑39/95, od T‑42/95 do T‑46/95, T‑48/95, od T‑50/95 do T‑65/95, od T‑68/95 do T‑71/95, T‑87/95, T‑88/95, T‑103/95 in T‑104/95, Recueil, EU:T:2000:77, točka 1053; sklepni predlogi sodnika B. Vesterdorfa v funkciji generalnega pravobranilca v zadevi Rhône-Poulenc/Komisija, T‑1/89, EU:T:1991:38). Velik pomen je treba pripisati zlasti okoliščini, da je dokument nastal v neposredni povezavi z dejstvi (sodba z dne 11. marca 1999, Ensidesa/Komisija, T‑157/94, Recueil, EU:T:1999:54, točka 312) ali da ga je pripravila neposredna priča teh dejstev (glej v tem smislu zgoraj v točki 88 navedeno sodbo JFE Engineering in drugi/Komisija, EU:T:2004:221, točka 207). Dokumenti, iz katerih je razvidno, da je več podjetij navezalo stike in da so dejansko skušala vnaprej odpraviti negotovost glede prihodnjega ravnanja konkurentov, morajo pravno zadostno dokazati obstoj usklajenega ravnanja (glej v tem smislu sodbo z dne 16. decembra 1975, Suiker Unie in drugi/Komisija, od 40/73 do 48/73, 50/73, od 54/73 do 56/73, 111/73, 113/73 in 114/73, Recueil, EU:C:1975:174, točki 175 in 179). Poleg tega je treba izjave, ki nasprotujejo interesom avtorja izjave, praviloma šteti za še posebej zanesljive dokaze (glej v tem smislu zgoraj v točki 88 navedeno sodbo JFE Engineering in drugi/Komisija, EU:T:2004:221, točke 207, 211 in 212).
80

Dokumenti, ki jih je tožeča stranka priložila repliki, to so letni računovodski izkazi za obdobje med letoma 1998 in 2005, pa so nedopustni, ker jih ni bilo v spisu, predloženem odboru za pritožbe, kot zatrjujeta UUNT in intervenientka.
Sodba Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 2. oktobra 2012 –

ELE.SI.A proti Komisiji

(Zadeva T-312/10)

„Arbitražna klavzula – Šesti okvirni program Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki prispevajo k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora in inovacijam (2002–2006) – Pogodba za projekt ‚I-Way, Intelligent, co-operative system in cars for road safety‘ – Odpoved pogodbe – Zahteva za vračilo plačanega finančnega prispevka – Odškodnina –Tožba za izplačilo celotnega zahtevanega finančnega prispevka in za izpodbijanje zahteve za vračilo – Nasprotna tožba“

1. Sodni postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Zahteve obličnosti – Kratek povzetek navajanih tožbenih razlogov – Tožbeni razlog, ki ne vsebuje nobenih pojasnil, na podlagi bi bilo mogoče preizkusiti njegovo utemeljenost – Nedopustnost (Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c)) (Glej točko 76.)

2. Proračun Evropske unije – Finančna pomoč Unije – Obveznost upravičenca, da upošteva pogoje za dodelitev pomoči – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti – Postopek preverjanja nepravilnosti – Revizija, ki se nanaša na računovodska načela in načela upravljanja, ki jo skupaj izvajajo agenti Komisije in zunanji svetovalci – Obveznost zagotovitve tolmača zaslišanim zaposlenim – Neobstoj – Revizija, ki ne spada na področje uporabe Uredbe št. 2185/96 (Uredba Sveta št. 2185/96) (Glej točke od 77 do 93.)

3. Sodni postopek – Vložitev tožbe pri Splošnem sodišču na podlagi arbitražne klavzule – Pogodbe, sklenjene v okviru posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti – Odpoved pogodbe zaradi nepravilnosti, ki jih je storil sopogodbenik – Zahtevek za vračilo izplačanih finančnih prispevkov in odškodninski zahtevek – Tožba, s katero se predlaga pridobitev celotnega zahtevanega finančnega prispevka in izpodbija zahtevek za vračilo – Nasprotna tožba – Ugotovitev neizpolnitve obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe – Pravica Komisije do vrnitve predplačila skupaj z obrestmi (člen 272 PDEU) (Glej točke od 103 do 123 in od 153 do 158.)

Predmet

Predlog za izplačilo finančnega prispevka, za katerega tožeča stranka meni, da ga lahko zahteva na podlagi pogodbe št. 27195, ki sta jo Komisija in tožeča stranka sklenili 13. decembra 2005 v zvezi z raziskovalnim projektom z naslovom „I- Way, Intelligent, co-operative system in cars for road safety“ ter nasprotna tožba za vračilo dela plačanega finančnega prispevka in za plačilo odškodnine.

Izrek

1. Tožba, ki jo je vložila družba Elettronica e sistemi per automazione (ELE.SI.A) SpA, se zavrne.

2. Družbi ELE.SI.A se naloži, da Komisiji plača znesek 184.129,74 EUR z obrestmi, ki tečejo od 18. maja 2010, in znesek 7344,46 EUR z obrestmi, ki tečejo od 18. junija 2010.
Sodba Splošnega sodišča (peti senat) z dne 12. septembra 2012 –

Ertmer proti UUNT – Caterpillar (erkat)

(Zadeva T-566/10)

„Znamka Skupnosti – Postopek za ugotovitev ničnosti – Besedna znamka Skupnosti erkat – Prejšnje besedne in figurativne znamke Skupnosti in nacionalne znamke CAT – Relativni razlogi za zavrnitev – Verjetnost zmede – Škodovanje ugledu – Člen 8(1)(b) in (5) Uredbe (ES) št. 207/2009 – Obveznost obrazložitve“

1. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Presoja verjetnosti zmede (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 15, 19 in 20.)

2. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnimi proizvodi ali storitvami – Merila presoje (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točki 18 in 27.)

3. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedna znamka erkat – Besedne in figurativne znamke CAT (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(1)(b)) (Glej točke 40, od 42 do 45 in od 51 do 55.)

4. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika enake ali podobne prejšnje znamke z ugledom – Varstvo prejšnje ugledne znamke, razširjeno na proizvode ali storitve, ki niso podobni – Pogoji – Povezava med znamkama (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(5)) (Glej točko 58.)

5. Znamka Skupnosti – Opredelitev in pridobitev znamke Skupnosti – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika enake ali podobne prejšnje znamke z ugledom – Varstvo prejšnje ugledne znamke, razširjeno na proizvode ali storitve, ki niso podobni – Dokazi, ki jih mora predložiti imetnik – Prihodnja, in ne hipotetična verjetnost neupravičenega izkoriščanja ali oškodovanja (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 8(5)) (Glej točki 59 in 60.)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 7. septembra 2010 (zadeva R 270/2010-1) v zvezi s postopkom za razglasitev ničnosti med Caterpillar Inc. in Jutto Ertmer.

Izrek

1. Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 7. septembra 2010 (zadeva R 270/2010-1) se razveljavi.

2. V preostalem delu se tožba zavrne.
Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 20. septembra 2012 –

Madžarska proti Komisiji

(Zadeva T-407/10)

„Strukturni skladi – Finančna pomoč – Železniška povezava Budimpešta–Kelenföld–Székesfehérvár–Boba – DDV – Neupravičeni izdatek“

1. Gospodarska, socialna in teritorialna kohezija – Strukturne pomoči – Financiranje s strani Unije – Kohezijski skladi – Upravičeni izdatki – Nepovratni davek na dodano vrednost – Pojem, ki se določi v skladu s posebnimi uredbami za vsak sklad, in ne v skladu z nacionalnim pravom –Uredba št. 1084/2006 – Pojem, ki napotuje na možnost prejemnika pomoči, da odbije navedeni davek (uredbi Sveta št. 1083/2006, člen 56(4), in št. 1084/2006, člen 3(e)) (Glej točke od 32 do 35 in 53.)

2. Pravo Evropske unije – Besedila v več jezikih – Enotna razlaga – Razlike med jezikovnimi različicami – Splošna struktura in namen zadevne ureditve kot referenčna podlaga (Glej točki 39 in 40.)

Predmet

Ničnostna tožba zoper sklep Komisije z dne 8. julija 2010, ki se nanaša na veliki projekt z naslovom „Preureditev železniške povezave Budimpešta–Kelenföld–Székesfehérvár–Boba, prvi odsek, prva faza“, ki je del operativnega programa „Transport“ in za katerega je predvidena strukturna pomoč Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (CCI 2008HU161PR015).

Izrek

1. Tožba se zavrne.
Sodba Splošnega sodišča (tretji senat) z dne 13. junija 2012 – XXXLutz Marken proti UUNT – Meyer Manufacturing (CIRCON)

(Zadeva T-542/10)

„Znamka Skupnosti – Postopek z ugovorom – Prijava besedne znamke Skupnosti CIRCON – Prejšnja besedna znamka Skupnosti CIRCULON – Relativni razlog za zavrnitev – Verjetnost zmede – Podobnost znakov – Poudarjen razlikovalni učinek – Ugled – Člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 – Postopek pred odborom za pritožbe – Pravica do obrambe – Člena 75 in 76 Uredbe št. 207/2009“

1. Postopek – Vloga, s katero se postopek začne – Zahteve obličnosti – Kratek povzetek tožbenih razlogov (Statut Sodišča, člen 21, prvi odstavek; Poslovnik Splošnega sodišča, člen 44(1)(c)) (Glej točko 21.)

2. Znamka Skupnosti – Postopkovne določbe – Odločba Urada – Spoštovanje pravice do obrambe – Obseg načela (Uredba Sveta št. 207/2009, člena 42(1) in 75) (Glej točke od 70 do 72 in 90.)

3. Znamka Skupnosti – Tožbeni postopek – Tožba pri sodišču Unije – Pristojnost Splošnega sodišča – Sprememba odločbe urada – Obseg (Uredba Sveta št. 207/2009, člen 65(3)) (Glej točko 98.)

Predmet

Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 3. septembra 2010 (zadeva R 40/2010-1), ki se nanaša na postopek z ugovorom med družbama Meyer Manufacturing Co. Ltd in XXXLutz Marken GmbH.

Izrek

1. Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) z dne 3. septembra 2010 (zadeva R 40/2010-1) se razveljavi.

2. UUNT nosi svoje stroške in stroške, ki jih je priglasila družba XXXLutz Marken GmbH.
Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 20. maja 2010 (zadeva R 1237/2008‑1) v zvezi s postopkom za ugotovitev ničnosti med družbami Pi‑Design AG, Bodum France in Bodum Logistics A/S ter družbo Yoshida Metal Industry Co. Ltd.