SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2886SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 14. decembra 2006 1
1. To pritožbo je vložil Urad za usklajevanje 
na notranjem trgu (znamke in modeli) (v na -
d
aljevanju: UUNT) zoper sodbo Sodišča prve 
stopnje v  zadevi Celltech R  & D Ltd proti 
UUNT  2, s katero je bila razveljavljena od  -
ločba drugega odbora za pritožbe UUNT (v nadaljevanju: odbor za pritožbe). Pritožba se 
 
zl
asti nanaša na pravilno razlago in uporabo 
konceptov razlikovalnega učinka in opisnosti v smislu člena 7(1)(b) in (c) Uredbe Sveta (ES) 
št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki 
Skupnosti (v nadaljevanju: Uredba).
  3
Uredba
2. Člen  7(1) Uredbe našteva razloge za za -
vrnitev registracije znamke, ki veljajo za 
„absolutne“. Absolutni razlogi samodejno 
preprečijo registracijo, medtem ko „relativ -
ni“ razlogi (kot na primer podobnost med 
predlagano znamko in že veljavno znamko) 
1 –  Jezik izvirnika: angleščina.
2 –  Sodba z dne 14. aprila 2005 (T-260/03, ZOdl., str. II-1215).
3 –  UL 1994, L 11, str. 1.3  –  UL 1994, L 11, str. 1.lahko preprečijo registracijo ali pa ne, odvi-
sno od okoliščin.
3. Člen 7(1) v ustreznem delu določa:
„Kot znamka se ne registrirajo:
[…]
(b) znamke, ki so brez slehernega razlikoval -
nega učinka;
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2887(c) znamke, ki jih sestavljajo izključno zna -
ki  ali podatki, ki lahko v  gospodarskem 
prometu označujejo vrsto, kakovost, ko-
lič
ino, namen, vrednost, geografski izvor 
ali čas proizvodnje proizvodov ali oprav -
ljanja storitve ali druge lastnosti proi -
zvodov ali storitve. “
4. Znake ali podatke iz člena 7(1)(c) bom šte -
la za „opisne“.
5. Pri razlagi  člena  7(1)(b)  in (c) Uredbe je 
treba upoštevati tudi sodno prakso Sodišča 
v 
zvezi z  razlago identičnega besedila čle -
na 
3(1)(b)  in (c) Direktive o  blagovnih 
znamkah.  4
6. Člen 73 Uredbe določa, da je treba v od -
ločbah UUNT „navesti razloge, na katerih 
odločbe temeljijo“.
4 –  Prva direktiva Sveta 89/104/EGS z  dne 21.  decembra 1988 
o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi z
namkami (UL 1989, L 40, str. 1). Sodišče je v okviru drugih 
bistveno identičnih določb Direktive o blagovnih znamkah in Uredbe pojasnilo, da se morajo njegove razlage ene določbe
-
uporabiti tudi za drugo: sodba z dne 22. junija 2000 v zadevi Marca Mode (C-425/98, Recueil,  str.  I-4861, točke od 26 do 28).Dejansko stanje
7. Družba Celltech R  & D Ltd (v nadalje -
vanju: prijaviteljica znamke ali pritožnica) 
je junija 2000 vložila zahtevo za registracijo 
besedne znamke CELLTECH kot znamko Skupnosti. Zahteva za registracijo je bila vlo -
žena za, prvič, farmacevtske, veterinarske in sanitarne proizvode, sestavine in snovi, ki so -
dijo v razred 5 Nicejskega aranžmaja o med -
narodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kot je bil revidiran in spremenjen, drugič, kirurške, medicinske, zobozdravstvene in veterinarske 
aparate in instrumente, ki sodijo v razred 10 
navedenega aranžmaja ter, tretjič, razisko-valne in razvojne storitve ter svetovanje na 
področju bioloških, medicinskih in kemijskih 
znanosti, ki sodijo v razred 42.
8. Preizkuševalka UUNT (v nadaljevanju: 
preizkuševalka) je junija 2002 na podlagi čle -
na 
7(1)(b)  in (c) Uredbe zavrnila zahtevo za 
registracijo. Menila je, da je zadevni znak se -
stavljen iz slovnično pravilne sestave izrazov „cell“ (celica) in „tech“ (okrajšava za „techni -
cal“ (tehničen)  ali „technology“ (tehnologi -
ja)). Posledično je ugotovila, da uporabljeni znak ne more biti označba porekla za proi -
zvode in storitve, za katere je bila zahtevana 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2888registracija, saj zajema celotno področje ce -
lične tehnologije.
9. Odbor za pritožbe je maja 2003 zavrnil 
pritožbo prijaviteljice. Po njegovem mnenju 
bi b
esedo CELLTECH „upoštevni potrošnik 
takoj in nedvoumno razumel kot izraz, ki označuje dejavnosti s  področja celične teh
-
nolo
gije ter proizvode, naprave in material, 
ki se uporabljajo pri teh dejavnostih ali ki iz teh dejavnosti izhajajo“. Zveza med pro -
izvodi, zajetimi v  zahtevi za registracijo, ter 
znamko zato ni bila dovolj posredna, da bi 
znamki lahko dala minimalen razlikovalni učinek, ki se zahteva na podlagi člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94. Odbor za pritožbe je dodal, 
da ni bilo treba ugotavljati, ali se uporablja 
tudi člen 7(1)(c), ker je že člen 7(1)(b) prepo -
vedoval registracijo.
10. Prijaviteljica znamke je zoper to odločbo 
(v nadaljevanju: izpodbijana odločba) vložila t
ožbo na Sodišče prve stopnje. Podala je „en t
ožbeni razlog, in sicer kršitev  člena  7(1)(b) 
Uredbe št. 40/94“.  5
Sodba Sodišča prve stopnje
11. Sodišče prve stopnje je dopustilo tožbo.
12. Ker so zadevni deli sodbe v celoti nave -
deni v naslednjih odstavkih, se bom v tej fazi 
presoje omejila le na njihov povzetek.
13. Prvič, Sodišče prve stopnje je povzelo so -
dno prakso Sodišča in Sodišča prve stopnje o osnovni funkciji znamke in pravilni razlagi 
različnih razlogov za zavrnitev registracije iz člena 7(1) Uredbe.
  6 Zlasti je opozorilo, da je 
besedna znamka, ki opisuje lastnosti proizvo -
dov ali storitev v smislu člena 7(1)(c), zaradi tega nujno brez slehernega razlikovalnega 
5 –  Točka 9 sodbe Sodišča prve stopnje.
6 –  Točke od 19 do 24.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2889učinka glede na enake proizvode ali storitve 
v smislu člena 7(1)(b).  7
14. Sodišče prve stopnje je dalje povzelo 
točke od 10 do 12 izpodbijane odločbe in ugot
ovilo, da je odbor za pritožbe „v bistvu 
presodil, da znak CELLTECH ni razlikovalen v smislu člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94 zato, ker naj bi ga upoštevna javnost dojemala kot 
izraz, ki opisuje vrsto zadevnih proizvodov in 
storitev“.
  8 Zato je menilo, da je treba presodi-
ti, ali je odbor za pritožbe dokazal, da znamka 
opisuje proizvode in storitve, ki so predmet 
zahteve. Če je odgovor pritrdilen, bi bilo treba izpodbijano odločbo potrditi na podlagi so-
dne prakse,
  9 po kateri je vsak opisni znak nuj -
no brez razlikovalnega učinka. Če je odgovor nikalen, bi bilo treba, sledeč sodbi SAT.1,
  10 
preveriti, ali je odbor za pritožbe podal dru -
ge razloge, iz katerih je mogoče sklepati, da je 
znak brez razlikovalnega učinka.  11
7 –  Glej sodbo z  dne 12.  februarja 2004 v  zadevi Koninklijke 
KPN Nederland (C-363/99, Recueil, str. I-1619, točka 86) in 
C
ampina Melkunie (C-265/00, Recueil, str. I-1699, točka 18).
8 –  Točki 25 in 26.
9 –  Navedena v opombi 7.
10 –  Sodba z  dne 16.  septembra 2004 (C-329/02  P , ZOdl.,  
str. I-8317). Navaja se bodisi kot SAT.1 bodisi kot SAT.2; slednji izraz je znamka, za katero je bila zahtevana registracija. Sama jo bom navajala kot SAT.1.
11 –  Točka 27.15. Sodišče prve stopnje se je tako najprej lo -
tilo vprašanja, ali je odbor za pritožbe doka -
zal, da je znamka opisna. Potrdilo je njegovo 
ugotovitev,  12 da so bili ciljna javnost ne le spe -
cializirani potrošniki v  medicini, ki poznajo 
angleške znanstvene izraze s področja, na ka -
terem delajo, in to ne glede na njegov mater -
ni jezik, temveč tudi povprečni potrošniki.  13 
Po preizkusu izpodbijane odločbe je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da odbor za pritožbe 
ni dokazal, da znamka opisuje zadevne proi -
zvode in storitve.
  14
16. Drugič, Sodišče prve stopnje je presojalo, 
ali je odbor za pritožbe podal druge razloge, k
i bi dokazovali, da je znamka brez sleher -
ne
ga razlikovalnega učinka. Ugotovilo je, da 
odboru za pritožbe ni uspelo dokazati, da znamka, kot celota, ne bi omogočala ciljni 
javnosti razlikovanja med proizvodi in stori -
tvami pritožnice in tistimi, ki imajo drugačen 
trgovski izvor.
  15
17. Sodišče prve stopnje je zato odločilo, da 
odbor za pritožbe ni dokazal, da znamke ni 
12 –  Kar se zdi, da med strankama ni sporno.
13 –  Točke od 28 do 31.
14 –  Točke od 32 do 42, na večino katerih se osredotočajo prvi 
štirje pritožbeni razlogi.
15 –  Točke od 42 do 44; točka 43 je predmet petega pritožbenega 
razloga.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2890bilo mogoče registrirati, ker je bila opisna in 
zato prepovedana s  členom  7(1)(c) Uredbe. 
Ker ni navedel nobenih drugih razlogov, za -
radi katerih bi bila znamka kljub temu brez 
slehernega razlikovalnega učinka v  smislu 
člena  7(1)(b), je napačno odločil, da je regi -
stracijo znamke prepovedoval člen  7(1)(b). 
Sodišče prve stopnje je zato razveljavilo iz-
podbijano odločbo.  16
18. UUNT se je pritožil zoper sodbo Sodišča 
prve stopnje iz petih pritožbenih razlogov in 
tr
di, da je sodba „kršila člen 7(1)(b) in (c) [...] 
in da ni obrazložena“.
D
opustnost pritožbe
19. Prijaviteljica znamke trdi, da je pritožba  
ne
dopustna v  delu, ki se nanaša na člen 
7(1)(c) Uredbe. Navaja, da odbor za pritož  -
be ni izhajal iz te določbe, ampak je zavrnil  
z
namko CELLTECH le na podlagi  člena 
7(1)(b) Uredbe. Poleg tega UUNT ni trdil pred  
Sodiščem prve stopnje, da znamke ni bilo mogoče registrirati na podlagi  člena  7(1)(c); 
nasprotno je navedel, da CELLTECH „zato ni 
16 –  Točki 45 in 46.razlikovalen glede proizvodov  in storitev in  
ni primeren za registracijo na podlagi  člena 7(1)(b)“.
  17 V nasprotju s tem se skoraj vse pri -
tožbe UUNT pri Sodišču osredotočajo na 
člen 7(1)(c).
20. Na obravnavi je pravni zastopnik prito -
žnice te navedbe dopolnil. Skliceval se je na 
sodno prakso Sodišča, po kateri je vsak razlog 
za zavrnitev registracije iz člena  7(1) neod -
visen od drugih in zahteva ločen preizkus,  18 
obstaja jasno prekrivanje med področji upo -
rabe razlogov za zavrnitev iz pododstavkov od (b) do (d)  člena  7
  19 in je besedna znam -
ka, ki opisuje lastnosti proizvodov ali storitev 
v smislu člena 7(1)(c) zaradi tega nujno brez  
slehernega razlikovalnega učinka glede ena  -
kih proizvodov  ali storitev v  smislu člena 
17 –  Pritožničin poudarek.
18 –  Glej sodbi Koninklijke KPN Nederland, točki 67  in 85, 
in Campina Melkunie, točka 18, navedeni v  opombi 7. 
D
ejansko je bila ta trditev prvič navedena v  sodbi z  dne 
4. oktobra 2001 v zadevi Merz & Krell (C-517/99, Recueil, str. I-6959, točka 35).
19 –  Glej navedeni sodbi Koninklijke KPN Nederland, točki 67 in 
85, ter Campina Melkunie, točka 18.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 28917(1)(b).  20 Potreba po natančnem razlikovanju  
med 7(1)(b) in 7(1)(c) je bila najjasneje obrav -
navana v  zadevi BioID,  21 v  kateri je Sodišče 
razveljavilo sodbo Sodišča prve stopnje, ker 
to ni povsem upoštevalo razlike med tema 
določbama.
21. Zastopnik pritožnice je poudaril, da je 
bila odločba Sodišča prve stopnje v obravna -
v
anem primeru izdana 14. aprila 2005 in da je 
Sodišče v zadevi BioID odločilo 15. septem -
bra 2005. Trdil, je, da „če bi bila ta pritožba danes pred [Sodiščem prve stopnje], bi se [to] 
nedvomno osredotočilo na člen  7(1)(b)  in 
sploh ne bi zašlo v člen 7(1)(c) in bi navedlo:  
,preizkušamo ugovor, ki temelji na členu 
7(1)(b) na osnovi tega, da znamka ni sporna na 
podlagi člena 7(1)(c)‘“.
22. Ta trditev  ali, splošneje, utemeljitev, da 
pritožba ni dopustna, me ne prepriča.
20 –  Glej navedeni sodbi Koninklijke KPN Nederland, točka 86, 
in Campina Melkunie, točka 19.
21 –  Sodba z  dne 15.  septembra 2005 (C-37/03  P , ZOdl.,  
str. I-7975).23. Zdi se mi, da je v  zadevi BioID Sodišče 
le uporabilo načela, ki jih je določilo točno 
le
to prej v  zadevi SAT.1.  22 V  obeh primerih 
je Sodišče razveljavilo sodbo Sodišča prve 
stopnje, ker je to sodišče razlagalo člen  
7(1)(b) z uporabo merila (po katerem ni mogo -
če registrirati znamk, ki jih je mogoče na splo  -
šno uporabljati v gospodarskem prometu za  
predstavljanje zadevnih proizvodov  ali sto -
ritev), ki je pomembno v  zvezi s  členom 
7(1)(c).  23 Zato menim, da so datumi izdaje sodb  
Sodišča v zadevi BioID in Sodišča prve stop -
nje v obravnavanem primeru nebistveni.
24. Natančneje, Sodišče je razveljavilo sodbo 
Sodišča prve stopnje v  zadevi BioID, ker je ugot
ovitev, da je znamka sodila na področje 
uporabe člena 7(1)(b), oprlo zlasti na dejstvo, da bi se verjetno lahko splošno uporabljala v  gospodarskem prometu. Sodišče je odlo
-
č
ilo, da je to merilo upoštevno v okviru čle -
na 7(1)(c), vendar ni tisto, v skladu s katerim je treba razlagati člen 7(1)(b).
  24 Nasprotno se 
22 –  Navedena v opombi 10.
23 –  Glej točko 36 sodbe SAT.1, ki jo Sodišče v sodbi BioID navaja 
v točki 62, in točko 63 sodbe BioID.
24 –  Točke od 61 do 65.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2892v  obravnavanem primeru odbor za pritožbe 
ni oprl na merilo verjetne splošne uporabe 
v gospodarskem prometu.
25. Po mojem mnenju je pomembnejše dej -
stvo, da je bila sodba Sodišča v zadevi SAT.1 izdana po izdaji izpodbijane odločbe, vendar 
pred sodbo Sodišča prve stopnje v obravna -
vanem primeru. Sodišče prve stopnje je pre -
izkusilo izpodbijano odločbo ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi SAT.1. V tej sodbi je Sodišče menilo, da če UUNT odloči, da je 
znamka, ki ni v  nasprotju s  členom  7(1)(c) 
(ker ni v celoti opisna), kljub temu brez razli -
kovalnega učinka v smislu člena 7(1)(b), mora utemeljiti razloge te odločitve.
  25
26. Sodišče prve stopnje je uporabljajoč ta 
dictum v  obravnavanem primeru menilo, d
a je odbor za pritožbe v izpodbijani odloč -
bi v 
bistvu ugotovil, da znak CELLTECH ni 
razlikovalen v smislu člena 7(1)(b), ker naj bi 
25 –  Točka 42.ga upoštevna javnost dojemala kot izraz, ki opisuje vrsto proizvodov  in storitev.
  26 Zato 
je Sodišče prve stopnje presodilo, da je bilo 
treba najprej preučiti, ali je odbor za pritožbe 
dokazal, da je znak opisoval te proizvode in storitve.
  27
27. Izpodbijana odločba temelji na ugotovi -
tvi odbora za pritožbe, da bi upoštevni potro-
šnik dojemal znamko izključno kot navedbo 
vrste proizvodov in storitev, ki jih znak ozna -
čuje (torej kot v celoti opisnega).  28 Odbor za 
pritožbe je iz tega sklepal, da je registracijo 
prepovedoval člen 7(1)(b). Enako bi lahko – 
in morda bi bilo to bolje – ugotovil, da je re -
gistracijo prepovedoval člen 7(1)(c).  29 Morda, 
kot je na obravnavi priznal pravni zastopnik 
pritožnice, bi se lahko v  teh okoliščinah 
26 –  Točke od 24 do 26.
27 –  Točka 27.
28 –  Točka 11 izpodbijane odločbe.
29 –  Vendar je treba opozoriti, da Sodišče ni sprejelo tega pri -
st
opa v  zadevi BioID, s  tem da je odločilo, da okrajšave 
BioID, prevladujočega elementa znaka, za katerega se je zah  -
tevala registracija („BioID“), ni bilo mogoče razločevati  
o
d proizvodov in storitev, na katere se nanaša (ki so sodili 
na področje biometrične identifikacije), da pri upoštevni 
javnosti ni imela učinka, ki bi lahko zagotavljal potrošniku ali uporabniku identiteto izvora proizvoda ali storitve, ozna -
čenega z  znamko, in da je bila zato brez slehernega razli -
k
ovalnega učinka v smislu člena 7(1)(b); točke od 70 do 75. 
V tem primeru člen 7(1)(c) ni bil predmet presoje in ugo -
tovitev Sodišča, čeprav je bila ta določba (skupaj s členom 7(1)(b)) podlaga odločbam preizkuševalke UUNT in odbora za pritožbe ter tožbi pri Sodišču prve stopnje.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2893Sodišče prve stopnje vzdržalo obravnavanja 
člena 7(1)(c). Vendar sta se odbor za pritožbe  
in preizkuševalka dejansko ukvarjala le z opi -
snostjo. Ob upoštevanju sodne prakse, ki do  -
loča, da je besedna znamka, ki opisuje last -
nosti proizvodov ali storitev v smislu člena  
7(1)(c), zaradi tega nujno brez slehernega razliko  -
valnega učinka glede enakih proizvodov ali  
storitev v  smislu člena  7(1)(b),  30 se dejstvo,  
da se je Sodišče prve stopnje osredotočilo na 
člen 7(1)(c), ne zdi nelogično in neprimerno. 
Tudi če sprejmemo stališče, da Sodišče prve stopnje tega ne bi smelo storiti, bi to pred -
vsem odprlo vprašanje pravilnosti sodbe tega sodišča – kar se ne zdi namen pritožnice – namesto dopustnosti pritožbe zoper njo.
28. Sodišče prve stopnje je točke od 27 do 
40 sodbe dejansko posvetilo presoji ugo -
t
ovitev odbora za pritožbe, da je bil znak 
CELLTECH opisen. V  točki 41 je presodilo, da „odbor za pritožbe ni dokazal, da bese -
dni znak CELLTECH opisuje proizvode in 
storitve, za katere je bila zahtevana registra -
cija“. Nasprotno je presoji, „ali je odbor za 
pritožbe v  izpodbijani odločbi podal druge 
razloge, ki dokazujejo, da je zadevni besedni 
znak brez slehernega razlikovalnega učinka“ (člen  7(1)(b)), posvetilo le dve točki (43  in 
30 –  Glej sodbi, navedeni v opombi 7.44).  31 Nazadnje, točka 45 sodbe izraža splo -
šen sklep Sodišča prve stopnje, da „odbor za 
pritožbe ni dokazal, da zahtevana znamka 
sodi pod razlog za zavrnitev, določen v  čle-nu 7(1)(c)“.
29. Zato se po mojem mnenju zdi neprimer -
no zavrniti pritožbo kot nedopustno, ker se 
osredotoča na vprašanje, ali je Sodišče prve 
stopnje pravilno preučilo opisnost. To bi UUNT dejansko odvzelo možnost izpod -
bijanja sodbe ravno iz razlogov, na katerih temelji.
30. Zato je po mojem mnenju pritožba 
dopustna.
Pr
itožbeni razlogi
31. UUNT navaja pet bistvenih pritožbenih 
razlogov. Menim, da jih je koristno presojati 
31 –  To morda ne preseneča. V  okoliščinah primera Sodišče 
prve stopnje ni potrebovalo veliko časa, da bi preizkusilo 
i
zpodbijano odločbo in ugotovilo, ali je odbor za pritožbe 
ugotovil druge  razloge od gole opisnosti, kar bi pripeljalo do 
sklepa, da je bila znamka brez razlikovalnega učinka, in ugo -
t
ovitve, da izpodbijana odločba ni vsebovala takih dodatnih 
razlogov.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2894po vrstnem redu točk sodbe, na katere se 
nanašajo.
Točke od 35 do 37 sodbe Sodišča prve stopnje: 
prvi in (deloma) drugi pritožbeni razlog
32. Prvi pritožbeni razlog se nanaša na točki 
36 in 37 sodbe Sodišča prve stopnje, medtem 
k
o se drugi nanaša deloma na točko 35. Jasno 
je, da točke od 35 do 37 skupaj pomenijo sa -
mo
stojen niz trditev. Zdi se nenaravno, da bi 
jih ločevali. Zato bom prvi in drugi  32 pritož-
beni razlog preučila skupaj.
33. Ker točke od 35 do 37 izhajajo iz točk od 
32 do 34 in se točka 34 sklicuje na točko 12 i
zpodbijane odločbe, je primerno začeti s to 
točko obrazložitve odbora za pritožbe:
„P
o mnenju odbora za pritožbe bo upoštevni 
potrošnik izraz ‚CELLTECH‘‚ takoj in ned -
voumno razumel kot izraz, ki označuje de -
javnosti s  področja celične tehnologije ter proizvode, naprave in material, ki se uporabljajo 
32 –  V delu, v  katerem se nanaša na točko 35. Točka 43 sodbe 
Sodišča prve stopnje je v ustreznem delu obravnavana v toč -
k
ah od 72 do 75 spodaj.pri teh dejavnostih ali ki iz teh dejavnosti izha  -
jajo. Zato odbor za pritožbe meni, da zveza 
med proizvodi ter znamko ni bila dovolj po -
sredna, da bi znamki lahko dala minimalen razlikovalni učinek, ki se zahteva na podla -
gi člena 7(1)(b) Uredbe št. 40/94. “
34. Točke od 32 do 37 sodbe Sodišča prve 
stopnje pojasnjujejo naslednje:
„32 […] CELLTECH je sestavljen iz dveh an -
gleških samostalnikov, od katerih je dru -
gi v okrajšani obliki. Sestavina ‚cell‘ se na področju biologije nesporno nanaša na najmanjšo enoto organizma, ki je sposob -
na neodvisno delovati. Sestavina ‚tech‘ je običajna okrajšava besede ‚technology‘ (tehnologija)  in se, razen kot okrajšava, 
torej ne oddalji od leksikografskih pravil 
angleškega jezika (glej v tem smislu sod -
bo SAT.1, točka 31).
33 Zato je treba meniti, da je vsaj en pomen 
besedne znamke CELLTECH ‚cell tech -
nolo
gy‘ (celična tehnologija).
UUNT PROTI CELLTECH
I - 289534 Glede narave razmerja med besednim 
znakom CELLTECH in zadevnimi proi -
z
vodi in storitvami je odbor za pritožbe 
v točki 12 izpodbijane odločbe menil, da 
je izraz označeval dejavnosti na področju celične tehnologije in proizvode, naprave 
in material, uporabljene v okviru teh de -
javnosti ali izhajajoče iz njih.
35 Tako je treba presoditi, ali je odbor za 
pritožbe dokazal, da besedna znamka 
C
ELLTECH, razumljena kot ‚cell techno -
lo
gy‘, opisuje zadevne proizvode in stori -
tve na farmacevtskem področju.
36 V tem pogledu je treba omeniti, da niti 
odbor za pritožbe niti UUNT nista pred -
st
avila znanstvenega pomena celične teh-
nologije. UUNT je v prilogi k odgovoru na tožbo predložil le izvleček iz slovarja Collins English Dictionary z opredelitva-
mi izrazov ‚cell‘ in ‚tech‘.37 Niti odbor za pritožbe niti UUNT torej 
nista razložila, kako ta izraza dajeta po -
d
atek o namenu in naravi proizvodov in 
storitev, zajetih v zahtevi za registracijo, 
še posebej o načinu, kako naj bi se ti proi -
zvodi in storitve uporabljali v celični teh -
nologiji ali kako naj bi iz nje izhajali. “
Drugi pritožbeni razlog (točka 35)
35. UUNT z  drugim pritožbenim razlogom 
navaja, da je Sodišče prve stopnje ob presoji, ali b
esedo CELLTECH sestavljajo izključno 
znaki ali podatki, ki lahko označujejo lastnosti zadevnih proizvodov ali storitev, naredilo na
-
p
ako, ker ni upoštevalo posameznega pome -
na besed „cell“ in „tech“. Namesto tega se je osredotočilo le na pomen znaka CELLTECH ali „celična tehnologija“. S tem je naredilo na -
pako, ker ni upoštevalo načela, da sama sesta-va elementov, ki vsak zase opisujeta lastnosti zadevnih proizvodov ali storitev, brez vsakr -
šne neobičajne spremembe z vidika skladnje 
ali semantike, še vedno opisuje te lastnosti 
v smislu člena 7(1)(c) Uredbe.
36. Znamka CELLTECH je sestavljena iz 
opisnega izraza („cell“) in običajne okrajšave dr
ugega opisnega izraza („tech“).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 289637. Jasno je, da če je znamka sestavljena iz 
neologizma, ki je ustvarjen s  kombinacijo 
e
lementov, in jo je zato treba šteti za opi -
sno 
v smislu člena 7(1)(c) Uredbe (ki je enak 
členu  3(1)(c) Direktive  33), ne zadostuje ugo -
tovitev, da je vsaka izmed teh sestavin opi -
sna; sama beseda mora biti ugotovljena kot opisna.
  34
38. Sicer, kot splošno pravilo , sama k ombina -
c
ija elementov, od katerih vsak opisuje lastno-
sti proizvodov ali storitev, še vedno opisuje te lastnosti v  smislu teh določb, čeprav ustvari neologizem. Le združitev teh elementov brez 
neobičajne spremembe, predvsem z  vidika 
skladnje ali semantike, bo običajno pripeljala  
le do znamke, ki jo sestavljajo izključno 
znaki ali podatki, ki lahko v gospodarskem  
prometu označujejo lastnosti zadevnih proizvo   -
dov ali storitev.  35
33 –  Glej opombo 4.
34 –  Glej sodbo Campina Melkunie, navedeno v  opombi 7, 
točka 37.
35 –  Ibidem, točka 39, moj poudarek.39. Vendar je Sodišče pojasnilo, da če taka 
kombinacija ustvarja vtis, ki je dovolj druga -
č
en od vtisa, ki ga ustvarja preprosta združi -
tev teh posameznih elementov, namreč kadar 
obstaja zaznavna razlika med samim nelogiz-mom in preprosto vsoto njegovih elementov, 
rezultat ne bo opisen v smislu zakonodaje.
  36
40. Zato je jasno, da je odločilen celoten 
vtis, ki ga ustvarja znamka. To ne preseneča. 
K
ot je Sodišče razsodilo v  prvi sodbi glede 
Direktive o blagovnih znamkah (v zvezi s pre -
s
ojo „verjetnosti zmede“ med podobnimi 
znamkami v  smislu člena  4(1)(b) Direktive, 
ki se kljub temu šteje  37 za splošno uporab -
no): „povprečni potrošnik navadno zaznava znamko kot celoto in ne preverja posameznih 
podrobnosti. “
  38
41. Zaradi tega se strinjam s  prijaviteljico 
znamke, da je Sodišče prve stopnje pravilno 
36 –  Ibidem, točki 40 in 41. Točka 37 in točke od 39 do 41 sodbe 
Campina Melkunie ponavljajo s skoraj enakimi izrazi to, kar je bilo povedano v točki 96 in točkah od 98 do 100 sodbe KPN, ki je bila izdana istega dne. Po mojem mnenju je sodba Campina Melkunie tu bolj upoštevna. Nanašala se je na neologizem (BIOMILD), ki je bil sestavljen iz elementov, za katere je bilo ugotovljeno, da so opisovali lastnosti zadev
-
nih 
proizvodov in storitev, medtem ko je bila v sodbi KPN 
zadevna besedna znamka („postkantoor“ ali poštni urad) samostojna beseda.
37 –  Glej na primer sodbo BioID, navedeno v  opombi 21,  
točka 29.
38 –  Glej sodbo z  dne 11.  novembra 1997 v  zadevi SABEL (C-251/95, Recueil, str. I-6191, točka 23).
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2897presojalo, ali je bila znamka CELLTECH 
opisna kot celota.
42. Zato bi zavrnila drugi pritožbeni razlog 
v delu, v katerem se nanaša na točko 35 sodbe S
odišča prve stopnje.
Pr
vi pritožbeni razlog: točki 36 in 37
43. UUNT s  prvim pritožbenim razlogom 
navaja, da čeprav je Sodišče prve stopnje sp
oznalo, da je „vsaj eden izmed pome
-
nov besedne znamke CELLTECH ‚celična tehnologija‘“,
  39 je nepravilno uporabilo pravo, 
s tem da je od odbora za pritožbe, kot pogoj 
za zavrnitev registracije izraza CELLTECH 
na temelju tega, da je bil opisen, zahtevalo, da „predstavi znanstveni pomen celične teh -
nologije“ (točka 36) in da zlasti razloži „kako naj bi ta izraza označevala namen in naravo proizvodov in storitev, zajetih v zahtevi za re -
gistracijo, še posebej način, kako naj bi se ti  
proizvodi  in storitve uporabljali v  celični tehnologiji  ali kako naj bi iz nje izhajali“ (točka 37).
39 –  Točka 33 sodbe.44. UUNT sprejema, da mora dati zadostno 
podlago, ki presega golo trditev, da je izraz opi
sen, zato da opraviči zavrnitev registracije 
na temelju člena  7(1)(c). Vendar šteje, da ni dolžan podati njegove znanstvene razlage.
45. Prijaviteljica znamke navaja, da je logič -
no zahtevati od odbora za pritožbe, da razloži 
pomen „celične tehnologije“ preden zavrne 
predlagano znamko kot opisno. Če šteje, da je izraz opisen, mora razložiti, kaj opisuje. 
Pritožnica sprejema, da UUNT ni dolžan 
v  vsakem primeru predložiti dokazov o  po -
menu. Vendar kadar šteje, da je sestavljeni iz -
raz opisen (kar bi preprečilo njegovo registra -
cijo v skladu s členom 7(1)(c)) in da ne gre za običajen opis, morajo obstajati dokazi o tem, kako se uporablja opisno.
46. Po mojem mnenju je jasno, da je Sodišče 
prve stopnje v točki 37 sodbe odločilo o toč -
ki 12 izpodbijane odločbe.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 289847. Pri ugotavljanju, ali je Sodišče prve stop -
nje napačno očitalo odboru za pritožbe 
UUNT, da „ni predstavil znanstvenega pome -
na c
elične tehnologije“ ali razložil „kako naj 
bi ta izraza označevala [...] način, kako naj bi se [zadevni] proizvodi in storitve uporabljali 
v celični tehnologiji ali kako naj bi iz nje izha-
jali“, je treba upoštevati obseg dolžnosti urada za znamke navesti razloge za zavrnitev zahte-
ve za registracijo znamke.
48. Člen 73 Uredbe zahteva, da se v odločbah 
UUNT navedejo razlogi, na katerih odločbe 
t
emeljijo. Sodišče je odločilo, da ima ta obve -
z
nost obrazložitve enako področje uporabe 
kot obveznost iz člena 253 ES. Po ustaljeni so -
dni praksi mora obrazložitev, zahtevana v čle -
nu  253 ES, jasno in nedvoumno izkazovati sklepanje avtorja predpisa, tako da zaintere -
siranim omogoči, da se seznanijo z razlogi za 
sprejeti ukrep, pristojnim sodiščem pa, da iz -
vršijo nadzor nad tem ukrepom. Ne zahteva 
se, da obrazložitev obsega vse upoštevne ele -
mente dejanskega stanja in pravna vprašanja, 
ker je treba vprašanje o tem, ali obrazložitev 
predpisa izpolnjuje zahteve iz člena  253 ES, presojati ne le glede na njegovo besedilo, tem -
več tudi glede na sobesedilo in celoto pravnih pravil, ki urejajo zadevno področje.
  40
49. Sodišče je uporabljajoč ta načela razsodi -
lo, da je UUNT dolžan „presojo popolno in 
natančno obrazložiti“ za zavrnitev registra -
cije znamke.  41 Priznalo je, da je lahko obra -
zložitev take odločbe kljub temu kratka, pod pogojem, da pritožniku omogoča seznanitev 
z razlogi za zavrnitev njegove zahteve in učin-kovito izpodbijanje odločbe.
  42
50. To zahtevo potrjuje sodna praksa 
Sodišča, po kateri mora obstajati pravica do s
odnega nadzora vsake odločbe, s katero 
nacionalni urad za znamke zavrne pravico, priznano s  pravom Skupnosti. Ker se učin
-
k
ovit sodni nadzor nanaša na zakonitost ra -
zlogov izpodbijane odločbe, mora nacionalni urad za znamke navesti razloge za zavrnitev registracije znamke. Kot izhaja iz ustaljene 
40 –  Glej sodbo z dne 21. oktobra 2004 v zadevi KWS Saat proti 
UU
NT (C-447/02 P , ZOdl., str. I-10107, točke od 63 do 65).
41 –  Ibidem, točka 67.
42 –  Glej sodbo z  dne 13.  julija 2005 v  zadevi Sunrider proti 
UUNT (TOP) (T-242/02, ZOdl.,  str.  II-2793, točke od 72 do 75).
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2899sodne prakse Sodišča, ki se uporablja tudi na 
področju znamk, mora obrazložitev jasno in 
nedvoumno izražati sklepanje institucije, ki je 
zadevni akt izdala, tako da se lahko stranke seznanijo z  utemeljitvijo sprejetega ukrepa, 
pristojno sodišče pa izvrši nadzor.
  43
51. Kadar predlagana besedna znamka ni 
sestavljena le iz nedvoumnega opisa njenih 
l
astnosti, kot ga določa člen  7(1)(c) Uredbe, 
tako da opis ni samoumeven, gola trditev UUNT, da je znamka opisna, jasno ne bo zadostila tej zahtevi. Tako je v  zadevi SAT.1 
Sodišče razveljavilo odločitev UUNT iz ra
-
zlo
ga, med drugim, da je v izpodbijani odloč -
bi le navedel, da sta sestavna dela „SAT“ in „2“ opisna […] ne da bi navedel, kako besedna 
zveza „SAT.2“ kot celota nima značilnosti, da bi ločila storitve pritožnika od storitev drugih podjetij.
  44
52. Menim, da mora UUNT za izpolnitev 
obveznosti, da navede razloge, kadar zavra -
č
a registracijo znamke, zgoščeno predstaviti, 
43 –  Glej točko 40 mojih sklepnih predlogov z  dne 6.  julija 
2006 v  zadevi C-239/05, BVBA Management, Training en Consult
ancy (C-239/05, teče pred Sodiščem).
44 –  Točka 43.kaj razume z  izrazom, za katerega se zahte -
va registracija. V  obravnavanem primeru je 
Sodišče prve stopnje naložilo UUNT precej 
strožjo dolžnost, s  tem da je od odbora za pritožbe kot pogoj za zavrnitev registracije 
izraza CELLTECH na temelju tega, da je bil 
opisen, zahtevalo, da „predstavi znanstveni pomen celične tehnologije“ (točka 36) in zla-
sti, da „razloži, kako naj bi ta izraza [‚cell‘ in 
‚tech‘] označevala namen in naravo proizvo-dov in storitev, zajetih v zahtevi za registra -
cijo, zlasti način, kako naj bi se ti proizvodi in 
storitve uporabljali v  celični tehnologiji  ali 
kako naj bi iz nje izhajali“ (točka 37).
53. Zato menim, da je prvi pritožbeni razlog 
UUNT utemeljen.
T
očka 39 sodbe Sodišče prve stopnje: tretji 
pritožbeni razlog
54. Tretji pritožbeni razlog zadeva točko 39 
sodbe Sodišča prve stopnje, ki jo je treba brati v p
ovezavi s točko 38:
„38 Gotovo je res, da so proizvodi in storitve, 
zajeti v zahtevi za registracijo, na splošno 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2900farmacevtski proizvodi  in storitve ter 
imajo zato zvezo s  snovmi, sestavljeni -
mi iz celic. Vendar odbor za pritožbe ni dokazal, da bo upoštevna javnost takoj in brez dodatnega premisleka vzpostavi -
la konkretno in neposredno zvezo med farmacevtskimi proizvodi  in storitvami, ki so predmet zahteve, ter pomenom be-
sednega znaka CELLTECH (v tem smislu 
glej sodbo Sodišča prve stopnje z  dne  
7.  junija 2001 v  zadevi DKV proti UUNT (EuroHealth), T-359/99, Recueil, 
str. II-1645, točka 35).
39 Poleg tega tudi ob predpostavki, da 
se zadevni proizvodi  in storitve lahko 
up
orabljajo v  funkcionalnem okviru, ki 
vključuje celično tehnologijo, to dejstvo ne zadošča za sklep, da bi lahko besedni znak CELLTECH označeval njihov na
-
men. Taka uporaba bi namreč pomenila kvečjemu eno od več področij uporabe, ne pa tehnične funkcionalnosti (sodba 
[Sodišča prve stopnje z  dne 20.  mar -
ca 2002 v  zadevi DaimlerChrysler proti 
UUNT (CARCARD), T-356/00, Recueil, str. II-1963,] točka 40). “
55. UUNT navaja, da je Sodišče prve stopnje 
nepravilno uporabilo pravo, ko je navedlo, da pr
esoja opisnosti ali neobstoja razlikovalnega uč
inka zahteva opis „namena“ proizvodov in 
storitev. Čeprav je Sodišče prve stopnje pri -
znalo, da je „celična tehnologija“ „področje uporabe“ zadevnih proizvodov ali storitev, je napačno štelo, da opis takega „področja upo-rabe“ ne bi zadoščal za ugotovitev, da je bil 
znak CELLTECH opisen in zato brez razliko -
valnega učinka.
56. Sodišče prve stopnje je zlasti nepravilno 
uporabilo pravo, ko je presodilo, da uporaba 
pr
oizvodov  in storitev v  povezavi s  „celič -
no t
ehnologijo“ ni bila posledica njim lastne 
funkcije, ampak le enega mogočega „podro -
čja uporabe“ med mnogimi. Po njegovem 
mnenju tako „področje uporabe“ ne sodi na 
področje uporabe člena 7(1)(c). Tako je razli -
kovalo nekatere lastnosti, kot sta „namen“ ali 
„tehnična funkcionalnost“, katerih opis sodi 
na področje člena 7(1)(c), od drugih lastnosti, kot je „področje uporabe“, katerega opis ne upravičuje uporabe navedenega člena.
57. Prijaviteljica znamke navaja, da je Sodišče 
prve stopnje le povedalo, da odbor za pritožbe 
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2901ni dokazal, da bi bil izraz CELLTECH, čeprav 
pomeni celično tehnologijo, takoj in nedvou -
mno razumljen kot izraz, ki označuje lastno-sti zadevnih proizvodov ali storitev.
58. Menim, da številni dejavniki podpirajo 
široko razlago lastnosti, ki sodijo na področje  
uporabe člena 7(1)(c) in katerih (sama) prisot -
nost pelje do ugotovitve opisnosti ter samo -
dejne zavrnitve registracije.
59. Prvič, besedilo same določbe je jasno bolj 
vključujoče kot izključujoče, tako da prepo -
ve
duje registracijo „znamk, ki jih sestavljajo 
izključno znaki ali podatki, ki lahko v gospo -
darskem prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor 
ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja sto-
ritve ali druge lastnosti blaga ali storitve“. To razlago podpirajo formulacija „ki lahko 
označujejo“,
  45 daljši niz lastnosti, katerih ve -
45 –  Moj poudarek. Ta izraz je mogoče zaslediti tudi v  drugih 
jezikovnih različicah: na primer v francoski „pouvant servir“ in v nemš
ki „dienen können“.čina so bolj splošni kot specifični pojmi, in 
„splošni izraz“ „druge lastnosti“.
60. Drugič, kot izhaja iz ustaljene sodne 
prakse, člen 3(1)(c) Direktive in po dopolni -
tv
i člen 7(1)(c) Uredbe  46 zasledujeta cilj, ki je 
v  javnem interesu, namreč da lahko opisne 
znake ali podatke, ki se nanašajo na katego -
rije proizvodov  ali storitev, glede katerih se 
zahteva registracija, prosto uporabljajo vsi, 
vključno kot kolektivne znamke ali kot del 
sestavljenih ali grafičnih znamk. Ti določbi zato preprečujeta, da bi bili taki znaki in po -
datki pridržani enemu samemu podjetju, ker bi bili registrirani kot znamka.
  47 Javni interes, 
na katerem temeljita, pomeni, da mora biti 
vsaka znamka, ki je sestavljena izključno iz 
znakov  ali podatkov, ki lahko označujejo la -
stnosti proizvodov ali storitve v smislu te do -
ločbe, prosto dostopna vsem in je ni mogoče registrirati.
  48 Iz razlage mora ob upoštevanju 
javnega interesa zagotovo izhajati, da je tre -
ba mogočo(-e) „uporabo(-e) v  funkcional-nem okviru“ ali „področje uporabe“ zadevnih proizvodov in storitev šteti za take znake ali 
podatke.
46 –  Glej opombo 4.
47 –  Glej sodbo z  dne 4.  maja 1999 v  zadevi Windsurfing 
Chiemsee (C-108/97  in C-109/97, Recueil, str. I-2779, 
t
očka 25).
48 –  Glej sodbo z dne 8. aprila 2003 v zadevi Linde in drugi (od 
C-53/01 do C-55/01, Recueil, str. I-3161, točki 74 in 75).
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 290261. Sodišče vedno daje precejšnjo težo jav -
nemu interesu in na tej osnovi široko razlaga 
člen  3(1)(c) Direktive. Tako je pred kratkim 
razsodilo, da javni interes, na katerem temelji ta določba, zahteva, da vsi znaki ali podatki,  
s  katerimi se lahko označujejo lastnosti proizvodov ali storitev, glede katerih je zah -
tevana registracija, ostanejo dostopni vsem 
podjetjem, tako da jih lahko uporabljajo, kadar  
opisujejo enake lastnosti svojih proizvodov. 
Ni treba, da bi bili znaki in podatki, ki sesta -
vljajo znamko, dejansko v uporabi ob vložitvi 
zahteve za registracijo na način, ki opisuje 
proizvode ali storitve, ko so tisti, za katere je zahtevana registracija ali ima lastnosti tistih 
proizvodov  ali storitev; zadostuje, da bi jih 
bilo mogoče uporabiti za take namene. Zato je treba zavrniti registracijo besedne znamke 
v skladu s členom 3(1)(c), če vsaj eden izmed 
njenih mogočih pomenov označuje lastno -
sti zadevnih proizvodov  ali storitev. Ni po-
membno niti, ali so lastnosti proizvodov  ali 
storitev, ki so lahko predmet opisa, bistvene ali le pomožne za trgovino. Ni razlikovanja na 
temelju lastnosti, ki jih lahko opisujejo zna -
ki ali podatki, iz katerih je sestavljena znam-
ka. Bolje je, ob upoštevanju javnega intere -
sa, na katerem temelji  člen  3(1)(c), vsakemu podjetju omogočiti, da prosto uporablja take znake ali podatke za opisovanje katere koli la-stnosti svojih proizvodov, ne glede na pomen 
te lastnosti na trgovskem področju.
  49
49 –  Glej sodbo Koninklijke KPN Nederland, navedeno v opom -
bi 7, točke 55, 97 in 102.62. Zgornja presoja po mojem mnenju potr -
juje široko interpretacijo „lastnosti“, ki sodi -
jo na področje uporabe člena 7(1)(c) Uredbe 
ali člena 3(1)(c) Direktive.
63. Sodišče prve stopnje se je v  utemeljitev 
svojega stališča, da „področje uporabe“ pro -
i
zvoda ali storitve ni taka „lastnost“, v  toč -
ki 39 sodbe v  obravnavani zadevi sklicevalo na zadevo DaimlerChrysler proti UUNT (CARCARD).
  50 V njej je navedlo:
„Zdi se, da z  besedo CARCARD ni mogoče 
označevati kakršne koli kakovosti teh proi -
zvodov, ki sodijo v  kategorije, navedene kot 
nepremična in premična oprema za obdela -
vo podatkov; programi na nosilcih podatkov za obdelavo podatkov in/ali besedil in/ali slik, ki sodijo v razred 9. Poleg tega, tudi če bi se proizvode lahko uporabilo na način, ki 
50 –  Glej točko 54 zgoraj.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2903vključuje kartico, povezano z  avtomobilom, 
to ne zadostuje za sklep, da lahko CARCARD 
služi označevanju namena proizvodov. Taka 
uporaba proizvodov kvečjemu pomeni enega izmed mnogih mogočih področij uporabe, 
vendar ne tehnične funkcionalnosti. “
64. Ne prepriča me trditev, ki očitno izhaja 
iz te sodbe, da naj področje uporabe proizvo -
dov
, ki naj bi jih pokrivala predlagana znam-
ka, ne bi pomenilo lastnosti teh proizvodov 
v smislu člena 7(1)(c). Zanimivo se je Sodišče prve stopnje poskusilo oddaljiti od te točke 
v edini naslednji zadevi, ki jo navaja.
  51
65. Glede na zgoraj navedeno menim, da je 
v obravnavanem primeru Sodišče prve stop -
nje naredilo napako, ko je razlikovalo med 
nekaterimi lastnostmi, kot sta „namen“ ali 
„tehnična funkcionalnost“, katerih opis sodi 
na področje uporabe člena 7(1)(c), in drugimi lastnostmi, kot je „področje uporabe“, kate
-
r
ega opis ne upravičuje uporabe navedenega 
člena. Zato menim, da bi bilo treba tretji pri -
tožbeni razlog dopustiti.
51 –  Glej sodbo z  dne 26.  novembra 2003 v  zadevi HERON 
Robotunits proti UUNT (T-222/02, Recueil,  str.  II-4995, t
očka 47).Točka 40 sodbe Sodišča prve stopnje: četrti in 
peti pritožbeni razlog
66. Četrti in peti pritožbeni razlog se nana -
šata na točko 40 sodbe Sodišča prve stopnje:
„Iz zgoraj navedenega izhaja, da odbor za 
pritožbe ni dokazal, da bi bil izraz ‚celltech‘ – 
tudi če bi pomenil celično tehnologijo – lah -
ko takoj in nedvoumno razumljen kot izraz, 
ki označuje dejavnosti na področju celične 
tehnologije in proizvode, naprave in material, ki se uporabljajo pri teh dejavnostih ali ki iz teh dejavnosti izhajajo. Dokazal ni niti, da ga 
bo ciljna javnost razumela izključno kot ozna -
čitev vrste proizvodov in storitev, ki jih znak 
označuje. “
Četrti pritožbeni razlog
67. Četrti pritožbeni razlog se mi zdi precej 
nejasen. UUNT navaja hkrati, da je Sodišče 
pr
ve stopnje, prvič, nepravilno ugotovilo, da 
opis postopka izdelave zadevnih proizvo -
dov 
ali zagotavljanja zadevnih storitev ne sodi 
na področje uporabe člena  7(l)(c) Uredbe; 
drugič, kršilo to določbo, ko je zavrnilo trdi-
tev, da „celična tehnologija“ opisuje znanstve -
ni postopek izdelave zadevnih proizvodov ali 
zagotavljanja zadevnih storitev; tretjič, ni 
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2904ugotavljalo, ali, kot je trdil odbor za pritož -
be, bi se „CELLTECH“ ali „cell technology“ 
lahko razumelo kot izraza, ki „označujeta 
dejavnosti s področja celične tehnologije ter proizvode, naprave in material, [...] ki iz teh 
dejavnosti izhajajo“;
  52 četrtič, ni preverilo, ali 
„CELLTECH“ ali „cell technology“ dovolj do -
ločno in neposredno opisujeta postopek izde -
lave ali zagotavljanja zadevnih proizvodov in 
storitev in, petič, neupravičeno zanikalo, da je 
označba znanstvene metode, s katero se zago -
tovijo zadevni proizvodi in storitve, „opisna“ 
v smislu člena 7(1)(c).
68. Vendar se mi zdi, da Sodišče prve stopnje 
v  točki 40 sodbe ni storilo ničesar od tega. Pr
eprosto ugotavlja, da odbor za pritožbe ni  
dokazal, da bi se CELLTECH „takoj in ned -
voumno razumel kot izraz, ki označuje  de -
javnosti s  področja celične tehnologije ter  
pr
oizvode, naprave in material, ki se uporabljajo  
pri teh dejavnostih ali ki iz teh dejavnosti iz -
hajajo“. Imam pomisleke glede take presoje Sodišča prve stopnje, ki v bistvu zadeva ugo -
tovitev dejanskega stanja odbora za pritož -
be.
  53 Vendar ne vidim, kako bi bilo mogoče 
izpodbijati to ugotovitev Sodišča prve stopnje 
iz razlogov, ki jih je navedel UUNT.
52 –  Moj poudarek.
53 –  Glej točko 85 spodaj.69. Zato bi četrti pritožbeni razlog zavrnila 
kot neutemeljenega.
P
eti pritožbeni razlog
70. UUNT kot peti pritožbeni razlog navaja, 
da je treba sodbo razveljaviti, ker ne vsebuje 
nob
ene utemeljitve, ki bi UUNT in tretjim 
osebam omogočila razumeti, zakaj izraza „CELLTECH“ ali „celična tehnologija“ ne opisujeta lastnosti, ki zajemajo znanstveno 
metodo, s  katero se zagotovijo zadevni pro
-
i
zvodi in storitve.
71. Točka 40 sodbe Sodišča prve stopnje 
izraža zaključek njegovega sklepanja (ki se 
z
ačne z „iz zgoraj navedenega izhaja“, kar ja -
sno vk
ljučuje točke od 36 do 39). Navaja, da 
„odbor za pritožbe ni dokazal, da bi bil izraz ‚celltech‘ lahko takoj in nedvoumno razum
-
ljen […]“ itd. Menim, da se ta trditev na  -
naša na presojo odbora za pritožbe. Kot sem  
na
vedla, nisem prepričana, da je bilo Sodišče 
prve stopnje pristojno poseči v  to presojo. 
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2905Vendar to vprašanje ni bilo izpostavljeno. 
V  vsakem primeru in kot navaja prijavitelji -
ca znamke, je Sodišče prve stopnje navedlo razloge (v točkah od 36 do 39), s katerimi je obrazložilo svoj sklep v točki 40. Zato menim, 
da je treba peti pritožbeni razlog zavrniti kot 
neutemeljenega.
Točka 43 sodbe Sodišča prve stopnje: (deloma) 
drugi pritožbeni razlog
72. Drugi del drugega pritožbenega ra -
zloga se nanaša na točko 43 sodbe Sodišča 
prve stopnje, ki jo je treba preučiti v njenem 
kontekstu:
„41 Zato  54 je treba ugotoviti, da odbor za 
pritožbe ni dokazal, da besedni znak 
CELLTECH opisuje proizvode in storitve, 
za katere je bila zahtevana registracija.
42 Preizkusiti je torej treba, ali je odbor za 
pritožbe v izpodbijani odločbi podal dru -
ge ra
zloge, ki dokazujejo, da je zadevni 
54 –  Namreč ob upoštevanju točk od 35 do 40.besedni znak brez slehernega razlikoval-nega učinka.
43 V tem pogledu je treba opozoriti, da se 
lahko, ker gre za znamko, sestavljeno iz b
esed, preveri mogoč razlikovalni učinek 
za vsak njegov izraz ali del posebej, ven -
d
ar mora biti v vsakem primeru odvisen 
od preučitve celote, ki jo sestavlja. Sama 
okoliščina, da je vsak od teh delov, gledan 
ločeno, brez kakršnega koli razlikovalne -
ga učinka, ne izključuje, da bi lahko imela 
kombinacija, ki jo sestavlja, razlikovalni 
učinek (glej v  tem smislu sodbo SAT.1 , 
točka 28). “
73. UUNT navaja, da sta točka 43  in v  njej 
vsebovano sklicevanje na sodbo SAT.1  55 na-
pačna. Trdi, da dictum Sodišča prve stopnje 
v tem primeru, na katerega se je oprlo Sodišče prve stopnje, zadeva postavitev opisnega ele -
menta poleg elementa brez razlikovalnega 
učinka, tako da celotna kombinacija ni opiso -
vala zadevnih proizvodov in storitev. Zato ni 
pomemben za obravnavani primer, ki se na -
naša na kombinacijo dveh opisnih elementov.
55 –  Navedena v opombi 10.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 290674. Menim, da sodba SAT.1  dejansko ute -
me
ljuje trditev, v  podporo katere je nave -
dena. Vendar Sodišče prve stopnje v  točki 
43 očitno  56 presoja, ali je odbor za pritožbe 
v izpodbijani odločbi podal druge razloge, ki 
dokazujejo, da je zadevni besedni znak brez 
slehernega razlikovalnega učinka. Sodišče prve stopnje je že zaključilo razpravo o tem, 
ali je bila znamka opisna.
  57 Zato je bilo skli -
cevanje na sodbo SAT.1 v tem besedilu brez dvoma ustrezno.
75. Zato menim, da je treba drugi pritožbe -
ni razlog zavrniti kot neutemeljenega v delu, v  katerem se nanaša na točko 43 sodbe 
Sodišča prve stopnje.
Predlog glede pritožbe
76. Iz zgoraj navedenih razlogov menim, da 
je treba sodbo Sodišča prve stopnje razvelja -
v
iti. Prvič, s  tem ko je Sodišče prve stopnje 
zahtevalo od odbora za pritožbe, kot pogoj za 
zavrnitev registracije izraza CELLTECH na 
56 –  Glej točko 42.
57 –  Točka 41.temelju tega, da je bil opisen, naj „predstavi 
znanstveni pomen celične tehnologije“ (toč -
ka 36 sodbe) in zlasti naj razloži, „kako naj bi 
ta izraza označevala namen in naravo proizvo  -
dov in storitev, zajetih v zahtevi za registra  -
cijo, zlasti način, kako naj bi se ti proizvodi in storitve uporabljali v  celični tehnologiji  ali 
kako naj bi iz nje izhajali“ (točka 37 sodbe), je 
naložilo strožjo obveznost od tiste, ki izhaja iz člena 73 Uredbe. Drugič, s tem ko je odločilo 
(v točki 39 sodbe), da opis „področja uporabe“ 
proizvodov ali storitev ni bil opis „lastnosti“  
teh proizvodov  ali storitev v  smislu člena 
7(1)(c) Uredbe, je napačno razlagalo to določbo.
Predmet tožbe na prvi stopnji
77. Člen  61 Statuta Sodišča določa, da če 
Sodišče razveljavi odločitev Sodišča prve 
st
opnje, lahko samo dokončno odloči o zadevi,  
č
e stanje postopka to dovoljuje. V obravnava -
nem primeru je ta pogoj izpolnjen.
78. Prijaviteljica znamke v tožbi zoper izpod -
bijano odločbo trdi, da je presoja odbora za 
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2907pritožbe zahtev iz člena  7(1)(b) Uredbe, ki 
zadevajo razlikovalni učinek, nepravilna in da 
je izpodbijano odločbo zato treba v celoti ali, 
podredno, deloma razveljaviti.  58
79. Glavna trditev pritožnice je, da odbor 
za pritožbe ni pravilno presodil znamke kot c
elote.
80. V ustreznih točkah izpodbijane odločbe 
je odbor za pritožbe, potem ko je najprej opo -
zor
il, da je treba znamko presojati kot celoto, 
ugotovil, da je bila kombinacija angleške be -
sede „cell“ in angleške okrajšave „tech“ – od katerih nobena sama zase nima razlikovalne-
ga učinka – le vsota elementov, ker iz njune 
povezave ni izhajal noben element z razliko -
valnim učinkom.
  59
81. Zdi se mi, da ta trditev pravilno odseva 
sodno prakso Sodišča. Jasno je, da čeprav ima 
58 –  Pritožnica podredno navaja, da bi morala biti registracija 
znamke glede proizvodov, ki sodijo v  razred 5, in dalje p
odredno v razred 5 in 10, dovoljena in izpodbijana odločba 
glede tega blaga razveljavljena.
59 –  Točka 10 izpodbijane odločbe.razlikovalni učinek posameznih elementov 
sestavljene znamke lahko vlogo pri preso -
ji razlikovalnega učinka znamke kot celote, mora ta presoja v vsakem primeru temeljiti na celovitem dojemanju te znamke pri upoštevni 
javnosti.
  60
82. V sodbi BioID je Sodišče pritrdilo skle -
panju Sodišča prve stopnje, po katerem je, ko ne kaže, da obstajajo konkretni indici, kot je  
na primer način, na katerega so različni ele -
menti sestavljeni, ki kažejo na to, da je ses -
tavljena znamka, upoštevana v celoti, več kot  
s
eštevek elementov, iz katerih je sestavljena, 
taka znamka brez razlikovalnega učinka.  61 
Podobno je v sodbi SAT.1 Sodišče nakazalo, da bi lahko bile okoliščine, kot je domišljij -
ska sestavina, pomembne za presojo, ali ima 
znamka, ki je sestavljena iz elementov brez 
razlikovalnega učinka, sama po sebi razliko -
valni učinek,
  62 in tako pritrdilo stališču, da je 
potrebno nekaj več za spremembo kombina -
cije dveh sestavin brez razlikovalnega učinka 
v celoto z razlikovalnim učinkom.
83. Ta pristop je tudi v  skladu s  sodno pra -
kso o  presoji opisnosti sestavljene besedne 
60 –  Glej sodbo SAT.1, navedeno v opombi 10, točka 28, in sodbo 
BioID, navedeno v opombi 21, točka 29.
61 –  Točka 34.
62 –  Točka 35.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2908znamke, ki je sestavljena le iz podobnih ele -
mentov brez razlikovalnega učinka.  63 Sodišče 
je razsodilo, da taka znamka ni opisna, če 
ustvarja vtis, ki je dovolj oddaljen od vtisa, 
ki ga ustvarja preprosta kombinacija njenih 
elementov. Obstajati mora zaznavna razlika 
med znamko in vsoto njenih delov , kar pome -
ni, da zaradi neobičajne kombinacije za proi-zvode ali storitve znamka ustvarja vtis, ki je 
dovolj oddaljen od vtisa, ki ga ustvarja pre -
prosta kombinacija pomenov elementov, ki ga 
sestavljajo.
  64
84. V obravnavanem primeru je odbor za pri -
tožbe, potem ko je ugotovil, da se je seznam 
proizvodov  in storitev v  zahtevi nanašal na 
strokovne in nestrokovne potrošnike,  65 nave-
del, da „bi po mnenju odbora za pritožbe upo -
števni potrošnik kombinacijo ‚CELLTECH‘ takoj in nedvoumno razumel kot izraz, ki označuje dejavnosti s  področja celične teh -
nologije ter proizvode, naprave in material, ki se uporabljajo pri teh dejavnostih ali ki iz teh dejavnosti izhajajo“.
  66
63 –  Glej sodbo SAT.1, točka 28, v potrditev, da gre za podobne 
položaje.
64 –  Glej sodbo Campina Melkunie, navedeno v opombi 7, toč -
ki 40 in 41 (moj poudarek).
65 –  Zdi se, da prijaviteljica znamke ne izpodbija presoje odbora 
za pritožbe glede upoštevnega potrošnika.
66 –  Točki 11 in 12.85. Sodišče je pred kratkim razsodilo, da 
„konkretna presoja učinka znamke na po -
tr
ošnika, jasno opredeljene v  odnosu do 
proizvodov in storitev, za katere je bila zah -
tevana registracija znaka, pomeni ugotovitev dejstva“.
  67 Čeprav je bila ta izjava dana v okvi -
ru odločanja o  pristojnosti Sodišča, da nad -
zoruje ugotovitve dejanskega stanja Sodišča prve stopnje, potrjuje moje stališče, da pri -
tožbeno sodišče ne sme brez utemeljenega 
razloga posegati v tako ugotovitev odbora za 
pritožbe (ki že sam odloča o  pritožbi zoper odločbo preizkuševalca UUNT
  68).
86. Ta pristop potrjuje tudi besedilo čle -
na 63(2) Uredbe, ki določa, da se tožba zoper 
odločbe odbora za pritožbe „lahko vloži zaradi 
kršitve pravil o pristojnosti, kršitve bistvenih določb postopka, kršitve Pogodbe, te uredbe 
ali katerega koli pravnega pravila v zvezi z nji -
hovo uporabo ali zaradi zlorabe pooblastil“. 
Po mojem mnenju iz tega besedila jasno iz -
haja, da je pristojnost Sodišča prve stopnje ob preverjanju take odločbe omejena na pravna vprašanja. Iz tega bi sledilo, da nadzor tega sodišča glede odločbe odbora za pritožbe 
UUNT „ne sme preseči preverjanja zakoni -
tosti te odločbe in ni namenjen ponovnemu 
67 –  Točka 42 sodbe BioID, navedene v opombi 21.
68 –  Čigar odločitev se, ob predlogu za zavrnitev registracije na 
temelju absolutnih razlogov za zavrnitev, šteje za dokončno 
š
ele potem, ko je prijavitelju znamke dana možnost predla -
g
ati stališča: člen 38(3) Uredbe.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2909preverjanju dejstev, ki so jih presojale instan -
ce UUN T“.  69 Vendar sprejemam, da ta trditev 
ne odraža dosedanje ustaljene sodne prakse 
Sodišča prve stopnje glede pritožb zoper od -
ločbe odbora za pritožbe UUNT.
87. V obravnavanem primeru se mi zdi, da je 
ugotovitev odbora za pritožbe, da bi upoštev -
ni p
otrošnik izraz CELLTECH dojel kot izraz, 
ki označuje dejavnosti s področja celične teh -
nologije, ugotovitev dejanskega stanja, ki je ni 
mogoče izpodbijati s  pritožbo zoper izpod -
bijano odločbo. Splošneje, zdi se mi, da iz te odločbe jasno izhaja, da odbor za pritožbe ni opustil presoje znamke kot celote. Zato je tre -
ba zavrniti glavno trditev prijaviteljice znam-ke v pritožbi zoper izpodbijano odločbo.
88. Dojemanje upoštevne javnosti je ven -
dar le eno izmed meril za ugotovitev, ali ima 
znamka razlikovalni učinek. Poleg tega je 
treba razlikovalni učinek presojati glede pro -
izvodov  ali storitev, za katere je zahtevana 
registracija.  70 To je bistvo trditve prijaviteljice 
znamke, navedene podredno, v pritožbi zoper 
69 –  Glej sodbo z dne 18. julija 2006 v zadevi Rossi proti UUNT 
(C-214/05 P , ZOdl., str. I-7057, točka 50).
70 –  Glej sodbo z dne 6. maja 2003 v zadevi Libertel (C-104/01, Recueil, str. I-3793, točka 75).izpodbijano odločbo. Pritožnica navaja, da 
odbor za pritožbe ni ugotavljal, ali bi znamka 
CELLTECH imela razlikovalni učinek glede 
proizvodov ali storitev, za katere je zahtevana registracija. Opozarja, da ti proizvodi vključu -
jejo „farmacevtske, veterinarske in sanitarne proizvode, sestavine in snovi“ ter „kirurške, medicinske, zobozdravstvene in veterinarske 
aparate in instrumente“. Meni, da se izraza 
„cell“ in/ali „tech“, tudi posamično, običajno ne uporabljata ali ne bi uporabljala za opiso-vanje takih proizvodov, ter trdi, da odbor za 
pritožbe tega ni upošteval.
89. Zdi se mi, da ima ta trditev določeno težo.
90. Ker se registracijo znamke vedno zahteva 
glede proizvodov ali storitev, opisanih v zah -
t
evi za registracijo, je treba vprašanje, ali se 
za znamko uporablja kateri izmed absolutnih 
razlogov za zavrnitev, posebej presojati glede teh proizvodov ali storitev.
  71 Ta presoja mora 
biti poglobljena in popolna.  72 Kadar je zah -
tevana registracija znamke za večje število 
71 –  Glej sodbo Koninklikje KPN Nederland, navedena v opom -
bi 7, točka 33.
72 –  Ibidem, Koninklikje KPN Nederland, točka 123.
SKLEPNI PREDLOGI E. SHARPSTON – ZADEVA C-273/05 P
I - 2910proizvodov in storitev, menim, da ni treba, da 
bi odločba o zavrnitvi registracije na temelju 
absolutnih razlogov za zavrnitev vsebovala 
ugotovitve za vsakega izmed teh posameznih proizvodov in storitev posebej. Vendar, kadar 
se na tej osnovi zavrne registracija celotne 
skupine ali kategorije proizvodov ali storitev, mora odločba vsebovati ustrezno obrazloži -
tev o  tem, zakaj znamka ne more biti pred -
met registracije za skupino ali kategorijo kot tako.
  73
91. Po mojem mnenju točka 12 izpodbijane 
odločbe ne vsebuje take obrazložitve. Kot s
em navedla, menim, da odbor za pritožbe ni 
bil dolžan „predstaviti znanstvenega pomena celične tehnologije“ ali razložiti, kako naj bi izraza „cell“ in „tech“ „označevala namen in 
naravo proizvodov in storitev, zajetih v zah
-
t
evi za registracijo, zlasti način, kako naj bi 
se ti proizvodi in storitve uporabljali v celič -
ni tehnologiji ali kako naj bi iz nje izhajali“.  74 
Vendar menim, da bi moral razložiti, zakaj (kot se očitno zdi) šteje, da so „farmacevtski, 
veterinarski in sanitarni proizvodi, sestavine 
73 –  Glej točke od 39 do 41 mojih sklepnih predlogov v zadevi 
BVA Management, Training en Consultancy , na vedena 
v opombi 43.
74 –  Glej točke od 47 do 52 zgoraj.in snovi“ ter „kirurški, medicinski, zobozdra -
vstveni in veterinarski aparati in instrumenti“ 
„proizvodi, naprave in material, ki se upo -
rabljajo pri [dejavnostih s  področja celične 
tehnologije]“. Izpodbijana odločba ne vsebuje 
take razlage. Zato menim, da bi jo bilo treba 
razveljaviti.
Stroški
92. Sodišče v skladu s členom 122 Poslovnika 
Sodišča, če je pritožba utemeljena in če samo 
dok
ončno odloči v sporu, odloči tudi o stro -
š
kih. V  skladu s  členom  69(2) tega poslov -
nika, ki se uporablja za pritožbe na podla -
g
i člena 118, se neuspeli stranki naloži plačilo 
stroškov, če so bili ti priglašeni. Na prvi stop -
nji je prijaviteljica znamke predlagala, naj se UUNT naloži plačilo stroškov, ta pa po mo
-
j
em mnenju ni uspel. V pritožbi je pritožnik 
UUNT predlagal, naj se prijaviteljici znamke, zoper katero je bila vložena pritožba, naloži 
plačilo stroškov, ta pa po mojem mnenju ni 
uspela. Zato menim, da je treba UUNT nalo -
žiti plačilo stroškov postopka na prvi stopnji, 
prijaviteljici znamke pa plačilo stroškov pri -
tožbenega postopka.
UUNT PROTI CELLTECH
I - 2911Predlog
93. Zato menim, da bi moralo Sodišče:
– razveljaviti sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi T-260/03;
– razveljaviti odločbo drugega odbora za pritožbe z dne 19. maja 2003;
– naložiti plačilo stroškov Uradu za usklajevanje na notranjem trgu na prvi  
stopnji in družbi Celltech R & D Ltd v pritožbi.