Keywords

Summary



Keywords

1. Evropski skupnosti – Institucije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(1)(a))

2. Evropski skupnosti – Institucije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(1)(a); Uredba Sveta št. 2580/2001)

3. Evropski skupnosti – Institucije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001

(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 9(3))

Summary

1. Obseg nadzora nad zakonitostjo, ki ga ima sodišče Skupnosti na podlagi člena 230 ES, se lahko spreminja glede na obravnavano področje. Glede sodnega nadzora nad spoštovanjem načela sorazmernosti je treba zakonodajalcu Skupnosti priznati široko diskrecijsko pravico na področjih, kjer mora sprejeti odločitve, ki so politične, gospodarske in socialne in pri katerih mora opraviti zahtevno presojo. Na zakonitost spornega ukrepa lahko vpliva le očitna neprimernost ukrepa, ki je bil sprejet na teh področjih, glede na cilj, ki ga uresničuje pristojna institucija

Glede obsega sodnega nadzora nad zakonitostjo odločbe Sveta, s katero je bil zavrnjen dostop javnosti do dokumenta iz naslova ene od izjem v zvezi z javnim interesom iz člena 4(1)(a) Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, je treba Svetu priznati široko diskrecijsko pravico pri določanju, ali bi razkritje dokumentov s področja, ki ga zajemajo navedene izjeme, lahko škodilo javnemu interesu. Zato mora nadzor nad zakonitostjo, ki ga izvede sodišče Skupnosti glede take odločbe, obsegati samo preverjanje, ali so bila upoštevana postopkovna pravila in obveznost obrazložitve, ali je bilo dejansko stanje pravilno ugotovljeno in ali ne gre za očitno napako pri presoji in zlorabo pooblastil.

(Glej točke od 32 od 34.)

2. Predmet Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije je podelitev pravice do dostopa javnosti do dokumentov institucij na splošno, in ne določitev pravil za varstvo posebnega interesa, ki bi ga neka oseba lahko imela za dostop do enega od dokumentov. Sicer pa iz besedila člena 4(1)(a) navedene uredbe glede izjem od pravice do dostopa, ki jih ureja ta določba, izhaja, da je zavrnitev institucije obvezna, kadar bi razkritje dokumenta javnosti škodilo interesom, ki jih varuje ta določba, ne da bi bilo treba v takem primeru in za razliko od tega, kar na primer določa odstavek 2 istega člena, tehtati zahteve, povezane z varovanjem teh interesov, z zahtevami, ki naj bi izhajale iz drugih interesov. Zato posebnega interesa pritožnika za prejetje dokumentov ne more upoštevati institucija, ki se je dolžna izreči o vprašanju, ali bi razkritje teh dokumentov javnosti škodilo interesom, ki jih varuje navedena določba, in ki mora v takem primeru zahtevani dostop zavrniti.

Tudi če bi pritožnik imel pravico do tega, da se podrobno seznani z bistvom in vzroki obtožbe, ki ga bremeni, ker je bil vključen na seznam oseb, katerih sredstva in finančno premoženje se zamrznejo v skladu z Uredbo št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, in bi ta pravica vsebovala dostop do dokumentov Sveta, take pravice ni mogoče izvajati posebej z uporabo mehanizmov za dostop javnosti do dokumentov, ki so uvedeni z Uredbo št. 1049/2001.

(Glej točke 43 in od 46 do 48.)

3. Člen 9(3) Uredbe št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije določa, da se občutljivi dokumenti vpišejo v register ali objavijo samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril. Navedeni organ je tako upravičen zahtevati tajnost v zvezi s samim obstojem občutljivega dokumenta in ima tudi pravico nasprotovati temu, da se razkrije njegovo ime, če bi obstoj navedenega dokumenta postal znan. S tako ugotovitvijo, ki je neizogibna glede na besedilo te določbe, je pojasnjena posebnost dokumentov iz odstavka 1 tega člena, ki so dokumenti, katerih izredno občutljiva vsebina, kot izhaja iz uvodne izjave 9 navedene uredbe, upravičuje to, da so deležni posebne obravnave. Omenjene ugotovitve tako ni mogoče šteti za nesorazmerno, ker lahko prosilcu, ki prejme tako zavrnitev dostopa do občutljivega dokumenta, oteži ali celo praktično onemogoči, da bi ugotovil, katera država je ustvarila ta dokument.

(Glej točke od 101 do 103.)