Zadeva C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

proti

Ärztekammer Westfalen-Lippe

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Oberlandesgericht Düsseldorf)

„Javna naročila — Direktiva 2004/18/ES — Člen 1(9), drugi pododstavek, točka (c) — Pojem ‚oseba javnega prava‘ — Pogoj glede ali financiranja dejavnosti, ali upravljavskega nadzora, ali nadzora nad dejavnostjo s strani države, regionalnih ali lokalnih organov ali drugih oseb javnega prava — Zdravniška zbornica — Zakonsko predvideno financiranje s prispevki članov te zbornice — Višina prispevkov, ki jo določi skupščina navedene zbornice — Neodvisnost te zbornice glede določanja obsega in podrobnih pravil za izvrševanje njenih zakonskih nalog“

Povzetek – Sodba Sodišča (peti senat) z dne 12. septembra 2013

Približevanje zakonodaj – Postopki za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev – Direktiva 2004/18 – Naročniki – Oseba javnega prava – Pojem – Poklicna zbornica, ki se pretežno financira s prispevki članov in je široko neodvisna glede določitve višine prispevkov, ki jo potrdi nadzorni organ, in obsega ter podrobnih pravil za izvrševanje njenih zakonskih nalog – Izključitev

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18, člen 1(9), drugi odstavek, (c))

Člen 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev je treba razlagati tako, da subjekt, kot je poklicna zbornica javnega prava, ne izpolnjuje niti merila glede pretežnega financiranja s strani javnih organov, kadar je ta subjekt pretežno financiran s prispevki, ki jih plačajo njegovi člani in katerih višino lahko določa in pobira na podlagi zakona, če ta zakon ne določa obsega in podrobnih pravil v zvezi z ukrepi, ki jih ta subjekt izvaja v okviru opravljanja svojih zakonskih nalog, katerih financiranju so namenjeni ti prispevki, niti merila glede upravljavskega nadzora s strani javnih organov zgolj zaradi tega, ker mora odločitev, s katero ta subjekt določi višino navedenih prispevkov, potrditi nadzorni organ.

V zvezi s tem prvo merilo iz člena 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 glede pretežnega financiranja s strani javnih organov zajema tudi posredno financiranje, ki se lahko izvaja z dajatvijo, ki je tako glede podlage kot višine opredeljena in naložena z zakonom, ki ne pomeni protidajatve za dejansko uporabo storitev zadevnega subjekta s strani oseb, ki so zavezane k njenemu plačilu, in katere postopek pobiranja izhaja iz prerogativ javne oblasti. Čeprav okoliščina, da subjekt formalno sam določa višino prispevkov, s katerimi se pretežno financira, ne izključuje možnosti obstoja posrednega financiranja, ki ustreza navedenemu merilu, pa je drugače, če je subjekt dejansko široko neodvisen pri določanju narave, obsega in načina izvajanja ukrepov, ki jih sprejme za izvrševanje svojih nalog, torej pri določanju za ta namen potrebnega proračuna in posledično višine prispevkov, ki jih bo terjal od svojih članov.

Poleg tega, v zvezi z drugim merilom iz člena 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 glede upravljavskega nadzora s strani javnih organov, naknaden nadzor ne ustreza temu merilu, ker tak nadzor javnim organom ne omogoča vplivanja na odločitve zadevnega subjekta v zvezi z javnimi naročili. To torej načeloma velja za nadzor nad zakonitostjo, ki ga naknadno izvaja nadzorni organ, in še toliko bolj za posredovanje tega organa v obliki potrditve odločitve tega subjekta o določitvi višine prispevkov, s katerimi se zagotavlja bistveni del njegovega financiranja, ki je omejena na preverjanje uravnoteženosti proračuna navedenega subjekta.

Zato navedeni način financiranja subjekta, kot je poklicna zbornica javnega prava, ne ustreza pretežnemu financiranju s strani javnih organov in ne omogoča njihovega upravljavskega nadzora nad tem subjektom.

(Glej točke od 22 do 27 in od 29 do 31 ter izrek.)

Zadeva C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

proti

Ärztekammer Westfalen-Lippe

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Oberlandesgericht Düsseldorf)

„Javna naročila — Direktiva 2004/18/ES — Člen 1(9), drugi pododstavek, točka (c) — Pojem ‚oseba javnega prava‘ — Pogoj glede ali financiranja dejavnosti, ali upravljavskega nadzora, ali nadzora nad dejavnostjo s strani države, regionalnih ali lokalnih organov ali drugih oseb javnega prava — Zdravniška zbornica — Zakonsko predvideno financiranje s prispevki članov te zbornice — Višina prispevkov, ki jo določi skupščina navedene zbornice — Neodvisnost te zbornice glede določanja obsega in podrobnih pravil za izvrševanje njenih zakonskih nalog“

Povzetek – Sodba Sodišča (peti senat) z dne 12. septembra 2013

Približevanje zakonodaj — Postopki za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev — Direktiva 2004/18 — Naročniki — Oseba javnega prava — Pojem — Poklicna zbornica, ki se pretežno financira s prispevki članov in je široko neodvisna glede določitve višine prispevkov, ki jo potrdi nadzorni organ, in obsega ter podrobnih pravil za izvrševanje njenih zakonskih nalog — Izključitev

(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18, člen 1(9), drugi odstavek, (c))

Člen 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev je treba razlagati tako, da subjekt, kot je poklicna zbornica javnega prava, ne izpolnjuje niti merila glede pretežnega financiranja s strani javnih organov, kadar je ta subjekt pretežno financiran s prispevki, ki jih plačajo njegovi člani in katerih višino lahko določa in pobira na podlagi zakona, če ta zakon ne določa obsega in podrobnih pravil v zvezi z ukrepi, ki jih ta subjekt izvaja v okviru opravljanja svojih zakonskih nalog, katerih financiranju so namenjeni ti prispevki, niti merila glede upravljavskega nadzora s strani javnih organov zgolj zaradi tega, ker mora odločitev, s katero ta subjekt določi višino navedenih prispevkov, potrditi nadzorni organ.

V zvezi s tem prvo merilo iz člena 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 glede pretežnega financiranja s strani javnih organov zajema tudi posredno financiranje, ki se lahko izvaja z dajatvijo, ki je tako glede podlage kot višine opredeljena in naložena z zakonom, ki ne pomeni protidajatve za dejansko uporabo storitev zadevnega subjekta s strani oseb, ki so zavezane k njenemu plačilu, in katere postopek pobiranja izhaja iz prerogativ javne oblasti. Čeprav okoliščina, da subjekt formalno sam določa višino prispevkov, s katerimi se pretežno financira, ne izključuje možnosti obstoja posrednega financiranja, ki ustreza navedenemu merilu, pa je drugače, če je subjekt dejansko široko neodvisen pri določanju narave, obsega in načina izvajanja ukrepov, ki jih sprejme za izvrševanje svojih nalog, torej pri določanju za ta namen potrebnega proračuna in posledično višine prispevkov, ki jih bo terjal od svojih članov.

Poleg tega, v zvezi z drugim merilom iz člena 1(9), drugi pododstavek, točka (c), Direktive 2004/18 glede upravljavskega nadzora s strani javnih organov, naknaden nadzor ne ustreza temu merilu, ker tak nadzor javnim organom ne omogoča vplivanja na odločitve zadevnega subjekta v zvezi z javnimi naročili. To torej načeloma velja za nadzor nad zakonitostjo, ki ga naknadno izvaja nadzorni organ, in še toliko bolj za posredovanje tega organa v obliki potrditve odločitve tega subjekta o določitvi višine prispevkov, s katerimi se zagotavlja bistveni del njegovega financiranja, ki je omejena na preverjanje uravnoteženosti proračuna navedenega subjekta.

Zato navedeni način financiranja subjekta, kot je poklicna zbornica javnega prava, ne ustreza pretežnemu financiranju s strani javnih organov in ne omogoča njihovega upravljavskega nadzora nad tem subjektom.

(Glej točke od 22 do 27 in od 29 do 31 ter izrek.)