27

Splošno sodišče je v točkah od 22 do 43 izpodbijane sodbe dejansko stanje spora povzelo tako: „22 Konsortium Südtiroler Baumschuler, katerega pravice so prešle na družbo [Schniga], je 18. januarja 1999 na podlagi [osnovne uredbe] […] pri [USRS] vložil prijavo za žlahtniteljsko pravico v Skupnosti. Ta prijava je bila registrirana pod številko 1999/0033. Žlahtniteljska pravica je bila prijavljena za sorto jabolk vrste Malus Mill z imenom Gala Schnitzer (v nadaljevanju: prijavljena sorta). 23 USRS je februarja 1999 pri centru za preskušanje Bundessortenamt (nemški zvezni urad za rastlinske sorte, v nadaljevanju: BSA) s sedežem v Wurznu (Nemčija) naročil preskušanje prijavljene sorte v skladu s členom 55(1) [osnovne uredbe]. Za namene tega preskušanja je bila kot primerjalna sorta uporabljena sorta Baigent (v nadaljevanju: referenčna sorta), za katero se šteje, da je najbližje prijavljeni sorti. 24 Leta 2001 se je izkazalo, da je material, ki ga je za preskušanje predložila družba Schniga, nosilec virusa. Preskušanje je bilo zato prekinjeno in se je nadaljevalo spomladi 2002, potem ko je USRS družbi Schniga dovolilo, da predložil nov, zdrav material prijavljene sorte. Opravljeno je bilo v letih 2003 in 2004 […]. 25 BSA je v dopisu z dne 18. januarja 2005 USRS obvestil: ‚13. januarja 2005 smo vam poslali vmesno poročilo o preskušanju RIN [prijavljene] sorte v imenu [USRS]. Menimo, da se prijavljena sorta od [referenčne] sorte razlikuje zaradi lastnosti, ki trenutno ni navedena v [Protokolu] USRS TP/14/1: ‚cvet: obarvanost baze prašnične niti (po dehiscenci prašnic)‘ […]. […] Predloženi so bili dokazi v podkrepitev tega, da je ta lastnost dovolj izenačena in ponovljiva ter izkazuje dovolj razlik med sortami, zaradi česar je razločljiva […]. V teh okoliščinah je bila predlagana vključitev zadevne lastnosti ob reviziji [Protokola UPOV TG/14/9], vendar je bil ta predlog zavrnjen, da bi se lastnosti skrčile na razumno število. Naša namera je bila podprta in priporočili so nam, da skupaj z vmesnim poročilom pošljemo zahtevo za dovoljenje, da v skladu s [Protokolom] USRS TP/14/1, točka [III 3] to lastnost uporabljamo kot novo lastnost.‘ 26 USRS je 7. februarja 2005 družbi Schniga poslal novo dopolnilno vmesno poročilo, v katero je dodal opombo ‚brez posebnih pripomb‘. 27 BSA je 19. decembra 2005 USRS in družbi Schniga poslal končno poročilo o preskušanju (v nadaljevanju: končno poročilo o preskušanju), v katerem je ugotovil, da je prijavljena sorta izenačena, nespremenljiva in razločljiva glede na referenčno sorto na podlagi lastnosti ‚Sadež: širina prog‘. 28 V končnem poročilu o preskušanju je v točki 9 v polju ‚Datum in/ali številka dokumenta smernic za nacionalno preskušanje‘ naveden sklic ‚2003‑03‑27 OCVV TP/14/1‘. 29 Iz točk 16 in 17 končnega poročila o preskušanju glede primerjave prijavljene sorte z referenčno sorto izhaja, da ima prijavljena sorta široke proge (opomba 7), medtem ko ima referenčna sorta ozke ali srednje proge (opomba 4), pri čemer je ta presoja temeljila na presoji dodatne lastnosti ‚Sadež: širina prog‘, ki ustreza lastnosti št. 40 iz Protokola UPOV TG/14/9 z dne 6. aprila 2005 (v nadaljevanju: sporna dodatna lastnost). USRS v zvezi s tem trdi, da navedena sporna dodatna lastnost ni bila navedena ne v Protokolu [USRS TP/14/1] ne v Protokolu [UPOV TG/14/8] […]. 30 USRS je z dopisom z dne 24. januarja 2006 BSA obvestil, da so bile v končnem poročilu o preskušanju navedene napačne smernice za preskušanje in da se kot podlaga za navedeno poročilo o preskušanju ne bi smel uporabiti Protokol USRS TP/14/1, (sprejeti marca 2003) temveč bi se moral uporabiti Protokol UPOV TG/14/8 (sprejet [leta] 1995), ker je na datum sprejetja odločbe o preskušanju prijavljene sorte […] januarja 1999 veljal zadnjenavedeni. 31 BSA je 9. februarja 2006 USRS poslal spremenjeno različico končnega poročila o preskušanju. V točki 17 te različice je navedeno: ‚[Sorta] je bila preskušena v skladu s [Protokolom UPOV TG/14/8]. Sorta je bila opisana na podlagi razpredelnice lastnosti iz [Protokola] USRS TP/14/1 z dne 27. marca 2003, ki je začel veljati med obdobjem preskušanja. [Prijavljena] sorta je zato lahko del referenčne zbirke sort s poznejšo prednostno pravico. Sorta je razločljiva, nespremenljiva in izenačena v smislu obeh [Protokolov]‘. 32 Intervenientki, družbi Brookfield New Zealand Ltd in Elaris SNC, od katerih je prva imetnica licence, ki izhaja iz žlahtniteljske pravice za referenčno sorto, druga pa same pravice, sta 5. maja 2006 pri USRS na podlagi člena 59 [osnovne uredbe] vložili ugovora zoper podelitev žlahtniteljske pravice za prijavljeno sorto. Ugovora sta temeljila na prejšnji žlahtniteljski pravici za prijavljeno sorto. 33 Razlogi, navedeni v podporo ugovorom, so bili na eni strani tisti iz člena 61(1)(b) [osnovne uredbe], in sicer da bi USRS moral zavrniti prijavo za žlahtniteljsko pravico, ker družba Schniga ni upoštevala pogojev glede predložitve materiala za preskušanje, kot jih je opredelila USRS, in na drugi tisti iz člena 7 navedene uredbe, ker naj se prijavljena sorta ne bi razlikovala od referenčne sorte. 34 Predsednik USRS je z odločbo z dne 14. decembra 2006, glede katere je bil izdan popravek z dne 5. februarja 2007, dovolil uporabo sporne dodatne lastnosti za razlikovanje med prijavljeno in referenčno sorto. Nasprotno pa v tej odločbi ni omenjena dodatna lastnost ‚antocijanska obarvanost baze prašnične niti‘, ki je prav tako omenjena v končnem poročilu o preskušanju. Zadevna odločba je izrecno temeljila na členu 23 [izvedbene uredbe]. 35 Oddelek USRS, pristojen za odločanje o ugovorih zoper podelitev žlahtniteljske pravice v Skupnosti, je z odločbami z dne 26. februarja 2007 podelil zahtevano pravico za prijavljeno sorto (v nadaljevanju: odločba o podelitvi žlahtniteljske pravice) in zavrnil ugovora (v nadaljevanju: odločbi o zavrnitvi ugovorov). Zlasti se je oprl na okoliščino, da je ‚iz tehničnih razlogov‘ upravičeno upošteval sporno dodatno lastnost, čeprav ta ni navedena v protokolih, ki sta veljala na datum vložitve prijave za žlahtniteljsko pravico. 36 Obe intervenientki sta 11. aprila 2007 pri odboru za pritožbe USRS (v nadaljevanju: odbor za pritožbe) na podlagi členov od 67 do 72 [osnovne uredbe] vložili pritožbo zoper odločbe o podelitvi žlahtniteljske pravice in zavrnitvi ugovorov. 37 Odbor za pritožbe je v združenih zadevah A 003/2007 in A 004/2007 z odločbo z dne 21. novembra 2007 tema pritožbama ugodil, odločbo o podelitvi žlahtniteljske pravice in odločbi o zavrnitvi ugovorov razveljavil ter prijavo za žlahtniteljsko pravico zavrnil, pri čemer je odločil le o prvem od dveh pritožbenih razlogov, ki sta povzeta v točki 33 zgoraj […]. 38 Na podlagi tožbe za razveljavitev, ki jo je družba Schniga vložila pri Splošnem sodišču, je bila odločba odbora za pritožbe z dne 21. novembra 2007 razveljavljena s sodbo z dne 13. septembra 2010, Schniga/USRS – Elaris in Brookfield New Zealand (Gala Schnitzer) (T‑135/08, […] EU:T:2010:397). Pritožba zoper navedeno sodbo je bila zavrnjena s sodbo z dne 19. decembra 2012, Brookfield New Zealand in Elaris/USRS in Schniga (C‑534/10 P, […] EU:C:2012:813). 39 Odbor za pritožbe je zato ponovno preučil pritožbi intervenientk glede na drugi pritožbeni razlog, povzet v točki 33 zgoraj, s katerim sta USRS očitali, da je žlahtniteljsko pravico podelil nerazločljivi sorti. Ta je […] s [spornima] odločbama […] ponovno razveljavil odločbo o podelitvi žlahtniteljske pravice in odločbi o zavrnitvi ugovorov ter zavrnil prijavo za žlahtniteljsko pravico. 40 Odbor za pritožbe se je na eni strani oprl na člen 56(2) [osnovne uredbe] in člena 22 in 23 [izvedbene uredbe] in v bistvu menil, da: — sta bila veljavni protokol in smernice za preskušanje ves čas Protokol UPOV TG/14/8 […] in Protokol USRS TP/14/1 […] (točka 19 [spornih] odločb); — sporna dodatna lastnost v navedenih protokolih ni bila navedena; — družba Schniga niti v tehničnem vprašalniku niti med obdobjem preskušanja ni prosila, da se sporna dodatna lastnost upošteva na podlagi točke III 6 Protokola USRS TP/14/1 (točka 21 [spornih] odločb); — sporna dodatna lastnost ni bila omenjena v dopisu, ki ga je BSA 18. januarja 2005 poslal USRS, in BSA v zvezi z njo ni poslal nobene zahteve USRS, prvič je bila omenjena v končnem poročilu o preskušanju, nato pa v odločbi predsednika USRS z dne 14. decembra 2006 o odobritvi njene uporabe (točka 22 [spornih] odločb); — v teh okoliščinah je upoštevanje dodatne lastnosti, ki je tedaj veljavni Protokol USRS TP/14/1 ni določal, pomenila kršitev točke III 3 navedenega protokola (točka 25 [spornih] odločb); — predsednik USRS je v odločbi z dne 14. decembra 2006, s katero se je dovolila retroaktivna uporaba navedene dodatne lastnosti, storil bistveno kršitev, saj je bila navedena odločba sprejeta približno 12 mesecev po končnem poročilu o preskušanju in te odločbe ni mogoče utemeljiti, zlasti ne z vidika člena 22(2) [izvedbene uredbe] (točka 26 [spornih] odločb). 41 Odbor za pritožbe se je v točki 27 [spornih] odločb v tem smislu skliceval na svojo odločbo z dne 8. oktobra 2009 v zadevi A 010/2008 (JEWEL), v skladu s katero uporaba dodatne lastnosti zaradi zagotovitve pravne varnosti, objektivnosti pri obravnavanju prijav za žlahtniteljsko pravico in predvidljivosti ravnanja vseh zainteresiranih strani zahteva predhodno soglasje predsednika USRS. 42 Na drugi strani je odbor za pritožbe v točkah 28 in 29 [spornih] odločb štel, da je bilo preskušanje sporne dodatne lastnosti poleg tega vsekakor napačno, ker je bilo, kot je priznal BSA, izvedeno v zgolj enem letu, to je [leta] 2005, medtem ko so bile vse druge lastnosti preskušane v dveh zaporednih rastnih dobah 2004 in 2005. Po njegovem mnenju je to pomenilo očitno kršitev protokolov in smernic, ki se uporabljajo v obravnavani zadevi, zlasti Protokolov UPOV TG/1/3 in UPOV TG/14/8, ki za sorte jabolk zaradi ugotovitve izenačenosti in nespremenljivosti zahtevata preskušanje skozi vsaj dve zaporedni rastni dobi. 43 Odbor za pritožbe je zato v točkah 30 in 31 [spornih] odločb ugotovil, da zakonito ni mogoče šteti, da se prijavljena sorta razlikuje od referenčne.“