1
2
3
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
ECLI:EU:C:2015 :392 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNE PR AVOBRANILKE
JULIANE KOKOTT ,
predstavljeni 11. junija 2015  
Jezik izvirnika: nemščina.Zadeva C-3 8 6 / 1 4
Groupe Ste ria SCA
proti
Ministère de s finances et de s comptes publics(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Cour administrative d ’appel de Ve rsailles (Francija))
„Davčna zakono daja — Svoboda u stanavljanja — Člen 4(2)Direktive 90/435/EGS — 
Čezmejna distribucija dobička — Nacionalni davek od dohodka p ravnih oseb — Obdavčitev skupin 
(francoska ‚intégration fiscale‘) — Oprostitev da vka n a prihodke iz deležev — Neodbitni stroški, ki s e 
nanašajo na delež — Dobiček, ki g a distribuirajo hčerinske dr užbe nerezidentke“
I – Uvod
1. Sodišče se je v preteklosti večkrat ukvarjalo z ureditvami držav članic o obdavčitvi skupin, 
Sodbe ICI (C-264/96, EU:C:1998 :370), Metallgesellschaft in dr ugi (C-397/98 in C -410/98, EU:C:2001 :134), Marks & Spencer (C-446/03, 
EU:C:2005 :763), X Holding (C-337/08, EU:C:2010 :89), Philips Electronics (C-18/11, EU:C:2012 :532), Felixstowe Dock and Railway Company 
in dr ugi (C-80/12, EU:C:2014 :200), SCA G roup Holding in dr ugi (od C-39/13 d o C-41/13, EU:C:2014 :1758 ) in Komisija/Združeno kra ljestvo 
(C-172/13, EU:C:2015 :50); glej tudi zadevo Finanzamt Linz (C-66/14), o kateri Sodišče še ni sprejelo odločitve. v enem 
primeru tudi s francosko, 
Sodba Papillon (C-418/07, EU:C:2008 :659). na katero se nanaša obravnavani predlog za sprejetje predhodne odločbe.
2. Francosko p ravo o davku o d dohodkov pravnih oseb določa, da m atična družba načeloma ne plača 
davka n a dobiček, ki j i ga izplača njena hčerinska dr užba. Vendar t o ne velja za delež v višini 5 %, ki 
simbolizira s troške, ki m atični družbi nastanejo v zvezi z deležem v hčerinski dr užbi. Teh stroškov se 
ne sme o dbiti, ke r so namenjeni doseganju dohodkov m atične dr užbe, oproščenih da vka, to je 
dobička, ki j im ga izplačajo hčerinske dr užbe.
3. Do te v končni fazi delne obdavčitve di stribuiranega dobička p a ne pride, če sta matična in hčerinska 
družba obdavčeni skupaj v okviru tako imenovane intégration fiscale. Ker tuje družbe ne morejo biti 
zajete v tej obliki obdavčitve skupin, mora Sodišče preveriti, ali je taka u reditev združljiva s svobodo 
ustanavljanja in pravom U nije o davku o d dohodka p ravnih oseb.
4
5
4—
5—
2 ECLI:EU:C:2015 :392SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
II – Pravni okvir
A – Pravo Unije
4. V obdobju, na ka terega se nanaša spor v glavni stvari, je bila svoboda u stanavljanja v členu 43 ES 
(postal člen 49 PD EU) urejena tako:
„V okviru določb, navedenih v nadaljevanju, se omejitve gl ede pravice do ustanavljanja za dr žavljane 
ene dr žave č lanice na ozemlju dr uge dr žave č lanice prepovejo. Ta prepoved se uporablja tudi z a 
omejitve pri ustanavljanju agencij, podružnic ali hčerinskih družb državljanov katere koli države članice 
s sedežem n a ozemlju ka tere koli države članice.
Pravica do ustanavljanja zajema pravico začeti in opravljati dejavnost ko t samozaposlena oseba ter 
pravico do ustanovitve in vodenja podjetij, zlasti družb ali podjetij iz drugega odstavka č lena 48, pod 
pogoji, ki j ih ob upoštevanju določb poglavja o kapitalu za svoje državljane določa zakono daja države, 
v kateri se taka u stanovitev izvede.“
5. S členom 48 ES (postal člen 54 PD EU) je področje uporabe svobode ustanavljanja razširjeno tako:
„Družbe ali podjetja, ustanovljena v skladu z zakono dajo posamezne države članice, ki i majo statutarni 
sedež, glavno u pravo ali glavni kra j poslovanja v Skupnosti, se v tem p oglavju obravnavajo enako ka kor 
fizične osebe, ki s o državljani držav članic.
‚Družbe ali podjetja‘ pomeni družbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem a li gospodarskem p ravu, 
vključno z zadrugami, in dr uge pravne osebe javnega ali zasebnega prava z izjemo neprofitnih.“
6. Direktiva Sveta 90 /435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem s istemu obdavčitve m atičnih dr užb in 
odvisnih dr užb iz različnih dr žav članic 
UL, posebna izdaja v slovenščini: poglavje 9, zvezek 1, str. 147. Ta dir ektiva je bila me dtem ra zveljavljena in nadomeščena z Direktivo Sveta 
2011 /96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem s istemu obdavčitve m atičnih dr užb in odvisnih dr užb iz različnih dr žav članic (prenovitev) 
(UL L 345, str. 8). (v nadaljevanju: Direktiva o matičnih in hčerinskih dr užbah), 
ki je upoštevna v sporu v glavni stvari, se v skladu s svojim členom 1(1) uporabi za določene čezmejne 
distribucije dobička. Kot je ra zvidno i z njene tretje uvodne izjave je njen namen odprava m anj 
ugodnega da včnega položaja čezmejnih skupin v primerjavi z nacionalnimi skupinami. V členu 4(1) te 
direktive, kakor je bil spremenjen z Direktivo 2003 /123/ES, 
Direktiva Sveta 2003 /123/ES z dne 22. decembra 2003 o spremem bah Direktive 90 /435/EGS o skupnem s istemu obdavčitve m atičnih dr užb in 
odvisnih dr užb iz različnih dr žav članic (UL, posebna izdaja v slovenščini: poglavje 9, zvezek 2, str. 3). je poleg tega določena ta ureditev:
„1.Kadar m atična družba ali njena stalna poslovna enota iz naslova povezave m atične družbe z njeno 
odvisno dr užbo prejme i zplačilo dobička, država, v kateri se nahaja matična družba, in dr žava, v kateri 
se nahaja njena stalna poslovna enota, razen v primeru likvidacije, ravna tako, da:
— se bodisi vzdrži obdavčevanja takšnega dobička, bodisi
— ta dobiček obdavči in hkrati m atični dr užbi in stalni poslovni enoti dovoli, da o d zneska 
izračunanega da vka o dbije del davka o d dobička p ravnih oseb, ki s e nanaša na ta dobiček in ki g a 
je izplačala odvisna dr užba in ka terakoli odvisna dr užba nižjega ra nga, […] do višine zneska 
ustrezno izračunanega davka.“
ECLI:EU:C:2015 :392 3SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
7. Člen 4(2) Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah to določbo dopolnjuje tako:
„Vendar v saka dr žava članica ohrani možnost, da p redpiše, da s e stroški, ki s e nanašajo na delež, […] 
ne smejo odbiti od obdavčljivega dobička m atične dr užbe. Kadar s o v takem p rimeru stroški 
upravljanja, ki s e nanašajo na ta delež, fiksni ko t splošna stopnja, fiksno d oločeni znesek ne sme 
presegati 5 % dobička, ki g a distribuira o dvisna družba.“
B – Nacionalno pravo
8. V Francoski republiki so dohodki dr užb obdavčeni z davkom od dohodka p ravnih oseb, ki j e urejen 
z Code général des impôts (v nadaljevanju: CGI).
9. V zvezi s prihodki iz deležev in z njimi povezanih stroškov člen 216 CGI na splošno d oloča:
„1. Neto dohodek od deležev[…], za katere se lahko u porabi davčna ureditev za matične družbe, ki g a 
[…] prejme m atična dr užba, se lahko o dbije od neto celotnega dobička te družbe, po odbitku d eleža 
stroškov in izdatkov. Delež stroškov in izdatkov […] se določi enotno n a 5 % celotnega dohodka o d 
deležev, vključno z davčnimi odbitki […]“.
10. Člen 223 A CGI določa, da s e za skupine pod določenimi pogoji uporabi posebna ureditev z a 
skupno o bdavčitev:
„Družba je lahko z a skupni rezultat skupine, ki j o poleg nje sestavljajo dr užbe, v katerih ima 
v poslovnem l etu neprekinjeno v saj 95 % ka pitala neposredno a li posredno p rek dr užb skupine […], 
sama zavezanka za davek od dohodkov pravnih oseb. […]
Članice skupine so lahko samo družbe, […] katerih rezultat se obdavči z davkom od dohodkov pravnih 
oseb pod pogoji splošnega davčnega prava. […]“
11. Skupni rezultat skupine se ugotavlja v skladu s členom 223 B CGI:
„Skupni rezultat ugotovi matična družba tako, da s ešteje rezultate vseh dr užb skupine, izračunane ob 
upoštevanju pogojev splošnega davčnega prava […]“.
Kar zadeva določitev r ezultatov iz poslovnih let, začetih pred 1. januarjem 1993 ali zaključenih od 
31. decembra 1998 , se skupni rezultat zmanjša za delež stroškov in izdatkov, ki g a je dr užba iz 
skupine vključila v svoj rezultat zaradi d eleža, ki g a ima v drugi družbi iz skupine […]
[…].“
III – Spor o glavni stvari
12. Spor v glavni stvari s e nanaša na da vek od dohodka p ravnih oseb francoske dr užbe Groupe S teria 
SCA (v nadaljevanju: Groupe S teria) za leta od 2005 d o 2008 . Družba Groupe Steria je matična družba 
skupine, za katero se uporablja posebna ureditev o obdavčitvi skupin.
6
6—
4 ECLI:EU:C:2015 :392SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
13. Družba Groupe Steria ž eli doseči odbitek – v skladu s členom 216, točka 1, CGI neodbitnega – 
deleža v višini 5 % za stroške in izdatke (v nadaljevanju: 5-odstotni delež) v zvezi s prihodki iz deležev, 
ki jih je ena od njenih hčerinskih dr užb s sedežem v njeni matični državi prejela iz naslova deležev 
v družbah s sedežem v drugih dr žavah članicah Unije. Francoski organi tega odbitka n e priznavajo, ker 
je v skladu s členom 223 B, dr ugi odstavek, C GI možen, le če prihodki iz deležev izhajajo iz članice 
davčne skupine. V skladu s členom 223 A, drugi odstavek, C GI pa dr užbe s sedežem v tujini ne 
morejo biti članice davčne skupine.
14. Družba Groupe Steria s icer sprejema izključitev tujih dr užb iz obdavčitve skupin. Vendar me ni, da 
so francoske d oločbe s svobodo ustanavljanja nezdružljive v delu, v katerem j e z njimi prepovedan 
odbitek 5-odstotnega deleža v zvezi z deleži v družbah, ki b i bile lahko č lanice da včne skupine, če ne 
bi imele sedeža v tujini.
IV – Postopek p red S odiščem
15. Cour administrative d’appel de Ve rsailles, ki o dloča o sporu v glavni stvari, je prekinilo odločanje in 
Sodišču 13. avgusta 2014 v skladu s členom 267 PD EU v predhodno o dločanje predložilo to vp rašanje:
Ali je treba člen 43 ES razlagati tako, da n asprotuje temu, da z akono daja o francoski obdavčitvi skupin 
matični družbi skupine omogoča nevtralizacijo ponovne vključitve d eleža stroškov in izdatkov, ki j e 
pavšalno d oločen na 5 % neto zneska di vidend, ki j ih prejme l e od dr užb rezidentk, ki s o vključene 
v davčno s kupino, me dtem ko t ake p ravice na podlagi te zakono daje nima za dividende, ki j i jih 
izplačajo njene hčerinske dr užbe s sedežem v drugi državi članici, ki b i bile, če bi bile rezidentke, do 
tega objektivno u pravičene, če bi se tako o dločile?
16. V postopku p red Sodiščem s o pisna stališča predložile dr užba Groupe Steria, Zvezna republika 
Nemčija, Francoska republika, Kraljevina Nizozemska, Združeno kra ljestvo Ve lika B ritanija in Severna 
Irska ter Evropska ko misija. Na obravnavi 13. maja 2015 s o družba Groupe Steria, Francoska republika 
in Komisija podale tudi ustna stališča.
V – Pravna presoja
17. Za odgovor na vp rašanje za predhodno o dločanje je treba preveriti, ali je ureditev, kakršna je 
francoska, združljiva s svobodo ustanavljanja.
A – Omejitev svobode u stanavljanja
18. V skladu s členom 43, prvi odstavek, ES v povezavi s členom 48 ES se omejitve gl ede pravice do 
ustanavljanja za družbe ene države članice na ozemlju dr uge države članice prepovejo. Ta prepoved ne 
velja le za državo gostiteljico ampak tudi za matično dr žavo dr užbe. 
Glej sodbe Daily Mail in General Trust (81/87, EU:C:1988 :456, točka 16), National Grid I ndus (C-371/10, EU:C:2011 :785, točka 35), Nordea 
Bank Danmark (C-48/13, EU:C:2014 :2087 , točka 18) in Ve rder LabTec (C-657/13, EU:C:2015 :331, točka 33).
7 8
9
10
7—
8—
9—
10—
ECLI:EU:C:2015 :392 5SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
19. Svoboda u stanavljanja matične dr užbe je omejena, če matična dr žava matično dr užbo rezidentko 
s hčerinsko dr užbo nerezidentko o bravnava slabše ko t matično dr užbo rezidentko s hčerinsko dr užbo 
rezidentko. 
Glej sodbe X in Y (C-200/98, EU:C:1999 :566, točki 27 in 28), Papillon ( C-418/07, EU:C:2008 :659, točki 31 in 32), SCA G roup Holding in 
drugi (od C-39/13 d o C-41/13, EU:C:2014 :1758 , točke o d 23 d o 27), Nordea Bank D anmark (C-48/13, EU:C:2014 :2087 , točka 19) in 
Komisija/Združeno kra ljestvo (C-172/13, EU:C:2015 :50, točka 23). Enako ve lja, če gre zgolj za posredno h čerinsko dr užbo (družbo vnukinjo). 
Glej sodbi Keller Holding (C-471/04, EU:C:2006 :143, točki 34 in 35) in Rewe Zentralfinanz (C-347/04, EU:C:2007 :194, točki 30 in 31). Kot je 
Sodišče ugotovilo že v sodbi Papillon, je treba omejitev s vobode ustanavljanja ugotoviti zlasti pri 
neugodnostih, ki j ih imajo matične družbe v okviru francoske o bdavčitve skupin zaradi o koliščine, da 
imajo njihove h čerinske dr užbe sedež v drugi državi članici. 
Sodba Papillon (C-418/07, EU:C:2008 :659, točke o d 15 d o 32).20. Obravnavano francosko p ravo je v končni fazi za matične družbe, ki i majo neposredno a li posredno 
vsaj 95-odstotni delež v družbi rezidentki, ugodnejše ko t za matične družbe, ki i majo tak delež v družbi 
s sedežem v drugi državi članici.
21. V skladu s splošno u reditvijo iz člena 216, točka 1, CGI so sicer v obeh položajih pri vsaki dr užbi 
prihodki iz deležev o proščeni davka v delu, ki u streza 95 % teh prihodkov. To se zgodi tako, da s e od 
dobička dr užbe spet odštejejo prihodki, ki j ih prejme i z naslova deležev, razen,deleža v višini 5 %. Ta 
delež naj bi pomenil pavšal za operativne stroške, ki j ih ima dr užba, ki j e lastnica deleža, v zvezi 
s svojim deležem ( v nadaljevanju: stroški, ki s e nanašajo na delež). Stroški, ki s e nanašajo na delež, bi 
bile na primer obresti za neko p osojilo, ki g a je dr užba najela za pridobitev d eleža. Stroški, ki s e 
nanašajo na delež, naj ne bi zmanjševali prihodka dr užbe.
22. Vendar j e v skladu s posebno u reditvijo iz člena 223 B, dr ugi odstavek, C GI 5-odstotni delež 
mogoče odbiti od dobička, če sta tako dr užba, ki j e lastnica deleža, kot tudi dr užba, v kateri ima prva 
delež, obdavčeni skupaj v okviru da včne skupine. Ker pa tuje dr užbe ne morejo biti članice da včne 
skupine, v končni fazi le v primeru lastništva deležev v družbah rezidentkah obstaja možnost, da s o 
prihodki iz deležev v okviru obdavčitve skupine v celoti oproščeni davka.
23. Družba Groupe Steria je ko t matična družba skupaj obdavčene skupine posredno lastnica deležev 
v družbah, ki b i bile lahko v ključene v njeno da včno s kupino, če ne bi imele sedeža v drugi državi 
članici. Davčna skupina družbe Groupe S teria z ato v skladu s francoskimi določbami ne more doseči, 
da b i bili njeni prihodki iz naslova teh posrednih udeležb oproščeni v celoti, in ne le v 95 %, in sicer 
zgolj zaradi t ega, ker gre za udeležbe v družbah s sedežem v drugi državi članici.
24. V obravnavanem p rimeru je zaradi t ega, ker je matična družba, ki i ma deleže v družbah s sedežem 
v drugi državi članici, obravnavana slabše ko t matična dr užba, ki i ma deleže v družbah rezidentkah, 
omejena svoboda u stanavljanja.
B – Utemeljitev om ejitve
25. Vendar j e omejitev s vobode ustanavljanja m ogoče upravičiti z nujnim ra zlogom v splošnem 
interesu. 
Glej sodbe Lankhorst-Hohorst (C-324/00, EU:C:2002 :749, točka 33), Papillon ( C-418/07, EU:C:2008 :659, točka 33), Nordea Bank Danmark 
(C-48/13, EU:C:2014 :2087 , točka 23) in Komisija/Nemčija (C-591/13, EU:C:2015 :230, točka 63).
11
12
13
14
15
16
11—
12—
13—
14—
15—
16—
6 ECLI:EU:C:2015 :392SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
1. Prepoved odbitka v skladu s členom 4(2) Direktiva o matičnih in hčerinskih dr užbah
26. Zdi se, da Z vezna republika N emčija me ni, da p omeni utemeljitev za obravnavano o mejitev p ravilo 
iz člena 4(2) Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah. V skladu s to določbo lahko v saka dr žava 
članica predpiše, da s e stroški m atične družbe rezidentke, ki s e nanašajo na delež in nastanejo v zvezi 
s hčerinsko dr užbo s sedežem v drugi državi članici, ne smejo odbiti od dobička m atične družbe, pri 
čemer ti stroški n e smejo presegati fiksnega zneska v višini največ 5 % dobička, ki g a distribuira t a 
hčerinska dr užba. Francoska republika n aj bi v obravnavanem p rimeru uporabila prav to pravilo prava 
Unije. Ta pravica, ki j o imajo dr žave članice v skladu s členom 4(2) Direktive o matičnih in hčerinskih 
družbah, naj se jim ne bi smela spet odvzeti s sklicevanjem n a svobodo ustanavljanja.
27. Vendar j e Sodišče že ve čkrat ugotovilo, da l ahko dr žave č lanice možnost iz člena 4(2) Direktive 
o matičnih in hčerinskih dr užbah uporabijo le ob spoštovanju zahtev svobode ustanavljanja. 
Sodbi Bosal (C-168/01, EU:C:2003 :479, točka 26) in Keller Holding (C-471/04, EU:C:2006 :143, točka 45); glej tudi sodbo Test Claimants in 
the FII Group Litigation (C-446/04, EU:C:2006 :774, točka 46). Direktiva 
o matičnih in hčerinskih dr užbah zato v nobenem p rimeru ne dopušča take o bravnave č ezmejno 
distribuiranega dobička, ki j e v nasprotju s temeljnimi svoboščinami. 
V tem s mislu glej sodbo Gaz de France – Berliner Investissement (C-247/08, EU:C:2009 :600, točke 59 d o 62).28. Iz tega izhaja, da l ahko F rancoska republika p repoved odbitka stroškov, ki s e nanašajo na delež, iz 
člena 4(2) Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah uredi le na način, ki n i v nasprotju s svobodo 
ustanavljanja. Zato iz člena 4(2) Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah ni mogoče izpeljati 
utemeljitve za obravnavano o mejitev.
2. Razdelitev da včne pristojnosti me d dr žavami članicami
29. Vendar b i bila omejitev m orda l ahko u temeljena na podlagi razloga ohranitve ra zdelitve da včne 
pristojnosti me d dr žavami članicami, ki j e priznan v ustaljeni sodni praksi Sodišča. 
Glej me d drugimi sodbe Marks & Spencer (C-446/03, EU:C:2005 :763, točka 45), National Grid I ndus (C-371/10, EU:C:2011 :785, točka 45) in 
Komisija/Nemčija (C-591/13, EU:C:2015 :230, točka 64).30. Na tej podlagi je Sodišče v sodbi X Holding utemeljitev dr žave č lanice, da h čerinske dr užbe 
s sedežem v drugi državi članici izključi iz svoje obdavčitve s kupin, priznalo z obrazložitvijo, da 
dobički hčerinske dr užbe nerezidentke n iso predmet obdavčitve v tej državi članici. 
Sodba X Holding (C-337/08, EU:C:2010 :89).31. Različne udeleženke p ostopka so želele iz te sodbe izpeljati sklep, da s o države članice pristojne, da 
tuje dr užbe gl ede vseh p osledic, povezanih z obdavčitvijo skupin, izključijo iz svojih u reditev 
o obdavčitvi skupin. To naj bi se nanašalo tudi na tu sporno u reditev o odbitku 5 -odstotnega deleža 
v okviru francoske o bdavčitve skupin.
32. Vendar S odišče državam članicam nikakor ni pustilo prostih rok, da h čerinske dr užbe nerezidentke 
iz obdavčitve s kupin izključijo glede vseh s tem p ovezanih posledic. V sodbi X Holding je Sodišče 
preverilo le, ali je upravičeno, da dr žava članica prepreči upoštevanje izgub hčerinske dr užbe v okviru 
obdavčitve skupin. 
Glej sodbo X Holding (C-337/08, EU:C:2010 :89, točke o d 25 d o 42). S preostalimi posledicami izključitve h čerinske dr užbe nerezidentke iz obdavčitve 
skupin se Sodišče v navedeni sodbi ni ukvarjalo. 
V zvezi z nadaljnjimi ugodnostmi obdavčitve skupin, sporne v danem p rimeru, glej moje sklepne predloge v zadevi X Holding (C-337/08, 
EU:C:2009 :721, točke 34, od 73 d o 81 ter 82 in 83).
17
18
19
20
21
22
23
17—
18—
19—
20—
21—
22—
23—
ECLI:EU:C:2015 :392 7SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
33. Sodišče je poleg tega nazadnje v sodbi SCA G roup Holding ugotovilo, da p ravica do izključitve 
družb nerezidentk iz obdavčitve s kupin ne upravičuje izključitve dr užb rezidentk, ki s o s skupino 
povezane zgolj preko dr užbe nerezidentke. 
Glej sodbo SCA G roup Holding in dr ugi (od C-39/13 d o C-41/13, EU:C:2014 :1758 ). T ako s e na primer m atični dr užbi ugodnost, da 
v obdavčitev skupine vključi tudi dr užbe vnukinje, ni smela odvzeti zgolj zato, ker ni imela pravice, da 
v obdavčitev skupine vključi svojo tujo hčerinsko dr užbo. 
Glej sodbo SCA G roup Holding in dr ugi (od C-39/13 d o C-41/13, EU:C:2014 :1758 , točka 19 in naslednje, zlasti točka 25); prav tako gl ej že 
sodbo Papillon (C-418/07, EU:C:2008 :659).34. Zato je treba za vsako da včno u godnost, ki s e prizna v okviru obdavčitve skupin, vsakič posebej 
preveriti, ali jo dr žave članice lahko v čezmejnih položajih upravičeno z avrnejo. 
V tem s mislu glej že moje sklepne predloge v zadevi X Holding (C-337/08, EU:C:2009 :721, točke 23 in 34 in naslednje); v tem s mislu glej 
tudi sodbo M etallgesellschaft in dr ugi (C-397/98 in C-410/98, EU:C:2001 :134, točke o d 35 d o 76). Davčne ugodnosti, ki 
se nanaša le na dele skupine na ozemlju dr žave č lanice, zato ni mogoče upravičiti zgolj na podlagi 
okoliščine, da j e priznana v okviru posebne ureditve o obdavčitvi skupin, v skladu s katero je za 
namene upoštevanja izgub dopustno izključiti družbe nerezidentke.
35. Pri v obravnavani zadevi sporni ugodnosti odbitka 5 -odstotnega deleža, ki p omeni pavšal za 
stroške, ki s e nanašajo na delež, ni razvidna no bena povezava z razdelitvijo da včnih pristojnosti me d 
državami članicami. Stroški, ki s e nanašajo na delež, namreč nastanejo zgolj matični družbi rezidentki. 
Zato ne pride do posega v davčno p ristojnost druge države članice.
36. Obravnavane omejitve z ato ni mogoče upravičiti z ohranitvijo ra zdelitve da včne pristojnosti me d 
državami članicami.
3. Doslednost davčnega sistema
37. Utemeljitev z a omejitev p a bi lahko izhajala iz pristojnosti držav članic za ohranitev d oslednosti 
njihovih da včnih sistemov. 
Glej me d dr ugimi sodbe Bachmann ( C-204/90, EU:C:1992 :35, točka 28), Manninen (C-319/02, EU:C:2004 :484, točka 42), Test Claimants in 
the Thin Cap Group Litigation ( C-524/04, EU:C:2007 :161, točka 68), Papillon ( C-418/07, EU:C:2008 :659, točka 43), SCA G roup Holding in 
drugi (od C-39/13 d o C-41/13, EU:C:2014 :1758 , točka 33) in Grünewald (C-559/13, EU:C:2015 :109, točka 48).38. Za to je treba dokazati neposredno p ovezavo me d da včno u godnostjo in izravnavo te ugodnosti 
z določeno da včno da jatvijo. 
Glej le sodbe Svensson in Gustavsson ( C-484/93, EU:C:1995 :379, točka 18), ICI (C-264/96, EU:C:1998 :370, točka 29), Rewe Zentralfinanz 
(C-347/04, EU:C:2007 :194, točka 62), Test Claimants in th e FII G roup Litigation ( C-35/11, EU:C:2012 :707, točka 58) in Komisija/Nemčija 
(C-591/13, EU:C:2015 :230, točka 74). Pri tem j e treba neposrednost povezave me d ugodnostjo in da jatvijo 
presojati glede na cilj davčne ureditve. 
Glej le sodbe D eutsche Shell (C-293/06, EU:C:2008 :129, točka 39), Presidente del Consiglio dei M inistri (C-169/08, EU:C:2009 :709, 
točka 47) in Emerging M arkets Series of DFA Investment Trust Company (C-190/12, EU:C:2014 :249, točka 92); v podobnem s mislu že 
sodba Manninen (C-319/02, EU:C:2004 :484, točka 43). V takem p oložaju je upravičencu temeljne svoboščine mogoče 
odreči davčno u godnost, če ga prav tako n e obvezuje da včna da jatev, ki j e v davčnem s istemu dr žave 
članice neločljivo povezana z želeno da včno u godnostjo.
39. Sodišče je v zvezi s francosko o bdavčitvijo skupin že v sodbi Papillon u gotovilo, da t aka n eposredna 
povezava obstaja me d ugodnostjo v obliki kon solidacije rezultatov vseh dr užb skupine in da včno 
dajatvijo v obliki n evtralizacije nekaterih transakcij znotraj skupine, ki s o namenjene preprečevanju 
dvojnega upoštevanja izgub. 
Glej sodbo Papillon (C-418/07, EU:C:2008 :659, točke o d 45 d o 50).
24
25
24—
25—
8 ECLI:EU:C:2015 :392SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
40. Vendar v obravnavanem p rimeru namen ureditve n i preprečevanje dvojnega upoštevanja izgub, pri 
davčni ugodnosti pa ne gre za kon solidacijo rezultatov znotraj skupine. Nasprotno, davčna ugodnost je 
v tem, da j e v okviru da včne skupine mogoč odbitek 5-odstotnega deleža stroškov, ki s e nanašajo na 
delež. Zato je treba preizkusiti, ali je ta da včna ugodnost v okviru obdavčitve s kupine neposredno 
povezana z določeno da včno da jatvijo.
a) Nevtralizacija transakcij znotraj skupine
41. Francoska republika je v zvezi s tem n ajprej navedla, da g re pri obdavčitvi skupin na splošno z a to, 
da s e transakcije znotraj skupine da včno n evtralizira. Del te nevtralizacije naj bi bila tudi u reditev 
o odbitku 5 -odstotnega deleža, ki j e sporna v obravnavani zadevi.
42. Dejansko je Sodišče že v sodbi Papillon u gotovilo, da j e splošni cilj francoske u reditve o obdavčitvi 
skupin v tem, da s e skupina, ki j o sestavljajo matična družb in dr uge odvisne družbe, čim bolj izenači 
s podjetjem z več poslovnimi enotami. 
Sodba Papillon (C-418/07, EU:C:2008 :659, točka 28). V zvezi s tem c iljem j e treba načeloma priznati, da i ma lahko 
nevtralizacija transakcij znotraj skupine tako b remenilne ko t tudi ugodne učinke in da l ahko me d njimi 
obstaja neposredna povezava.
43. Vendar p ri ugodnosti, ki j e sporna v obravnavanem p rimeru, v bistvu ne gre za transakcijo znotraj 
skupine, ki b i jo bilo treba nevtralizirati. Ugodnost odbitka 5 -odstotnega deleža ima v končni fazi sicer 
to posledico, da j e transakcija znotraj skupine – torej ta, ki j o pomeni distribucija dobička – v celoti 
oproščena da vka in s tem n evtralizirana. Vendar p omeni 5-odstotni delež pavšal za neodbitne stroške, 
ki se nanašajo na delež. 
Glej točko 21 zgoraj. Za položaj iz obravnavane zadeve t o izhaja tudi n eposredno i z člena 4(2) 
Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah, saj je oprostitev da vka n a čezmejno di stribuiran dobiček 
v skladu s členom 4(1) Direktive o matičnih in hčerinskih dr užbah mogoče omejiti le iz tega razloga. 
Sporna ugodnost je torej v možnosti odbitka stroškov, ki s e nanašajo na udeležbo v skupini. Ve ndar 
stroški, ki s e nanašajo na delež, nastanejo le pri vsakokratni matični družbi in praviloma ne izhajajo iz 
transakcij me d dr užbami davčne skupine. Zato možnost njihovega odbitka v okviru obdavčitve skupin 
ni povezana z nevtralizacijo transakcij znotraj skupine.
44. Ugodnost odbitka stroškov, ki s e nanašajo na delež, priznana v okviru obdavčitve skupin, je na nek 
način m orda p ovezana z nevtralizacijo transakcij v skupini. Prepoved odbitka stroškov, ki s e nanašajo 
na delež, – ki n ačeloma obstaja – je namreč z vidika da včnega sistema – ko t je bilo navedeno t udi 
v okviru postopka – utemeljena s tem, da i zdatki, povezani z prihodki, ki s o oproščeni davka, navadno 
niso odbitni. Če pa se znotraj davčne skupine vse transakcije z davčnega vidika štejejo za neobstoječe, 
tudi d običkov, distribuiranih me d dr užbami skupine, ni treba oprostiti davka. Posledično n e bi bilo 
razloga za prepoved odbitka stroškov, ki s e nanašajo na delež, ker ne bi bili povezani z prihodki, ki s o 
oproščeni davka.
45. Vendar n a podlagi te okoliščine ni mogoče ugotoviti davčne da jatve, ki b i bila lahko n eposredno 
povezana z ugodnostjo odbitka 5 -odstotnega deleža, ki j e sporna v tej zadevi. Ta ugodnost bi bila 
namreč zgolj posledica neupoštevanja di stribucije dobičkov znotraj da včne skupine, česar p a ni 
mogoče šteti za davčno da jatev, ampak – nasprotno – celo za ugodnost.
26
26—
ECLI:EU:C:2015 :392 9SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
46. Poleg tega se zdi, da f rancoske d oločbe o obdavčitvi skupin, kot jih je podalo predložitveno s odišče, 
tako a li tako s ploh ne določajo popolne nevtralizacije transakcij znotraj skupine. Nasprotno, v skladu 
s členom 223 B, prvi odstavek, C GI se tudi v okviru obdavčitve skupin rezultati družb skupine najprej 
določijo po splošnih pravilih in šele nato upoštevajo na ravni matične dr užbe. Zato so tudi znotraj 
davčne skupine distribuirani dobički oproščeni davka z aradi s plošnega pravila iz člena 216, točka 1, 
CGI. Posledično s o stroški, ki s e nanašajo na delež – gl edano i zključno z davčnega vidika – tudi 
znotraj davčne skupine povezani s prihodki, ki s o oproščenimi davka.
47. Zato ni razvidno, da j e ugodnost odbitka 5 -odstotnega deleža stroškov, ki s e nanašajo na delež, 
v okviru nevtralizacije transakcij znotraj skupine neposredno p ovezana z neko da včno da jatvijo.
b) Splošna povezanost vseh ugodnosti in neugodnosti
48. Na obravnavi je Francoska r epublika p oleg tega zagovarjala ra zlago, da s o v okviru posebne 
ureditve o obdavčitvi skupin vse njene ugodnosti in neugodnosti me d seboj neposredno p ovezane. 
Ugodnost odbitka 5 -odstotnega deleža, ki j e sporna v tej zadevi, naj bi bila zato neposredno p ovezana 
s skupkom vseh neugodnosti, ki z a družbe skupine izhajajo iz obdavčitve skupin.
49. Vendar t ako p ojmovanje presega me je sprejemljive u temeljive iz razlogov ohranitve d oslednosti 
davčnega sistema.
50. V kon čni fazi bi to namreč pomenilo, da s e dr žavam č lanicam d opusti, da v okviru posebne 
ureditve, ki j o lahko u porabijo le davčni zavezanci rezidenti in ki j e povezana tudi z davčnimi bremeni, 
v poljubnem o bsegu dodeljujejo da včne ugodnosti. V skladu z argumentacijo Francoske republike b i 
bilo na primer dopustno t udi to, da s e dr užbam s kupine s sedežem n a nacionalnem o zemlju za 
njihove p rihodke p rizna velikodušne da včne olajšave zgolj na podlagi utemeljitve, da p osebna ureditev 
o obdavčitvi skupin zajema tudi da včne neugodnosti.
51. V skladu s sodno p rakso je za sprejetje utemeljitve n a podlagi ohranitve d oslednosti davčnega 
sistema države članice potrebna povezava me d ugodnostjo in da jatvijo glede na cilj davčne ureditve. 
Glej zgoraj, točka 38. 
Vendar t aka p ovezava ni mogoča brez ugotovitve kon kretne da včne da jatve in njenega posamičnega 
namena.
52. Obravnavane ureditve torej ni mogoče utemeljiti niti s tem, da j e davčna ugodnost v obliki odbitka 
5-odstotnega deleža stroškov, ki s e nanašajo na delež, neposredno p ovezana z vsemi da včnimi 
dajatvami, ki o bstajajo v okviru posebne ureditve o obdavčitvi skupin.
c) Vme sni sklep
53. Zato v obravnavanem p rimeru ni mogoče ugotoviti neposredne povezave me d sporno da včno 
ugodnostjo in neko da včno da jatvijo.
54. Omejitev s vobode ustanavljanja iz obravnavanega primera z ato ni upravičena niti iz ra zlogov 
ohranitve d oslednosti davčnega sistema.
C – Sklep
55. Ureditev, kot je ta, ki j e sporna v sporu v glavni stvari, je zato v nasprotju s svobodo ustanavljanja, 
zagotovljeno s členoma 43, prvi odstavek, ES in 48 ES.
10 ECLI:EU:C:2015 :392SKLEPNIPREDLOGIJ. KOKOTT –ZADEVAC-386/14
GROUPESTERIA
VI – Predlog
56. Zato Sodišču predlagam, naj na vp rašanje za predhodno o dločanje, ki g a je postavilo C our 
administrative d ’appel de Ve rsailles, odgovori tako:
Svoboda u stanavljanja, zagotovljena s členoma 43, prvi odstavek, ES in 48 ES, nasprotuje zakono daji 
države č lanice, v skladu s katero je v okviru posebne ureditve o obdavčitvi skupin, ki j o lahko 
uporabijo le družbe s sedežem n a nacionalnem o zemlju, družbam skupine priznana pravica od odbitka 
stroškov, ki s e nanašajo na njihove d eleže v drugih dr užbah skupine, me dtem ko j e v preostalih 
primerih ta odbitek izključen.