Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Najvišji znesek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2), prvi pododstavek)

2. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Najvišji znesek

(Uredba Sveta št. 17, člen 15(2), prvi pododstavek)

3. Konkurenca – Globe – Znesek – Določitev – Najvišji znesek

(Uredba Sveta št. 17; Obvestilo Komisije 98/C 9/03)

Summary

1. Namen zgornje meje prometa, določene v členu 15(2), prvi pododstavek, Uredbe št. 17, je preprečiti, da globe, ki jih naloži Komisija, ne bi bile nesorazmerne glede na pomembnost zadevnega podjetja. Iz tega izhaja, da mora Komisija za določitev pojma „predhodno poslovno leto“ v vsakem primeru posebej ter upoštevajoč sobesedilo in cilje, ki jim sledi ureditev sankcij iz Uredbe št. 17, presoditi nameravani učinek na zadevno podjetje, upoštevajoč med drugim promet, ki izraža njegov resničen gospodarski položaj v obdobju, v katerem je prišlo do kršitve. Zato velja, da če zadevno podjetje v poslovnem letu pred sprejetjem odločbe Komisije ni imelo prometa, se ta lahko sklicuje na drugo poslovno leto, da se lahko pravilno oceni finančna sredstva tega podjetja in zagotovi, da so globe dovolj odvračilne. Poleg tega določitev zgornje meje globe ne izhaja le iz vprašanja izbire med obema možnostma iz člena 15(2), prvi pododstavek, Uredbe št. 17, in sicer med najvišjo globo, to je milijon eurov, in zgornjo mejo, ki se določi glede na promet zadevnega podjetja.

(Glej točke 24, 25, 30 in 31.)

2. Pri določitvi upoštevnega poslovnega leta za zagotovitev spoštovanja zgornje meje 10 odstotkov prometa, ki velja za globe v primeru kršitev pravil Skupnost o konkurenci, Komisija ne krši načela enakega obravnavanja, če eno od podjetij iz kartela, ki pa v prejšnjem poslovnem letu ni imelo prometa, obravnava drugače kot ostala sodelujoča podjetja, ki so bila še vedno dejavna in je njihov promet v poslovnem letu pred sprejetjem izpodbijane odločbe zanesljiv kazalnik njihovega finančnega položaja.

Poleg tega v okviru izračuna glob, naloženih na podlagi člena 15(2) Uredbe št. 17, različno obravnavanje zadevnih podjetij izhaja iz izvajanja pooblastil, ki jih ima Komisija na podlagi te določbe. V okviru diskrecijske pravice mora Komisija individualizirati sankcijo glede na ravnanja in značilnosti teh podjetij, da lahko v vsakem primeru zagotovi polno učinkovitost konkurenčnih pravil Skupnosti.

Nazadnje, če je bila nekdanja praksa Komisije glede podjetja, ki stori kršitev, a preneha z dejavnostjo na zadevnem trgu pred izdajo odločbe o naložitvi globe, drugačna, sprememba te prakse ne pomeni kršitve načela varstva legitimnih pričakovanj, ker upravna praksa Komisije ne more služiti kot pravni okvir za globe na področju konkurence.

(Glej točke od 41 do 44 in od 60 do 62.)

3. Določbe, ki urejajo izvajanje pravil Skupnosti o konkurenci, predvsem pa Uredbe št. 17 in Smernic, podjetjem omogočajo, da z gotovostjo predvidijo finančne posledice, do katerih lahko pride zaradi kršitve teh pravil. Zato načelo pravne varnosti podjetju ne more zagotoviti, da bo prenehanje gospodarskih dejavnosti v zadevnem sektorju lahko povzročilo, da bi se lahko izognila naložitvi globe za storjeno kršitev v tem sektorju.

Poleg tega glede diskrecijske pravice, ki jo ima glede tega Komisija, podjetje, ki je sodelovalo pri omejevalnem sporazumu, ne more biti prepričano o znesku globe, ki bi mu ga lahko naložila Komisija v okviru uporabe določb iz Uredbe št. 17. V teh okoliščinah dejstvo, da podjetje ni moglo že vnaprej vedeti, katero bo referenčno leto, ki se bo upoštevalo za določanje zgornje meje globe, ne pomeni kršitve načela pravne varnosti.

(Glej točke 80, 81, 83 in 84.)