Keywords

Summary



Keywords

1. Pomoči, ki jih dodelijo države – Načrtovane pomoči – Preizkus, ki ga opravi Komisija – Predhodna in kontradiktorna stopnja – Združljivost pomoči s skupnim trgom – Težave pri presoji – Obveznost Komisije, da začne kontradiktorni postopek

(člen 88(2) in (3) ES)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Pojem – Ukrepi za pokritje stroškov, ki jih je imelo podjetje v zvezi z opravljanjem javnih storitev

(člena 86(2) in 87(1) ES)

3. Konkurenca – Podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena – Podreditev pravilom Pogodbe – Merila za presojo združljivosti državnega financiranja s skupnim trgom – Neobstoj pogoja gospodarske učinkovitosti izvajalca javne službe

(člen 86(2) ES)

4. Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Odločba Komisije na področju državnih pomoči

(člen 253 ES)

Summary

1. Formalni postopek preiskave, določen v členu 88(2) ES, je nujno potreben, če ima Komisija resne težave pri presoji združljivosti pomoči s skupnim trgom. Komisija se torej lahko pri sprejetju ugodne odločitve za pomoč omeji na predhodno stopnjo iz člena 88(3) ES le, če je na podlagi prvega preverjanja prepričana, da je ta pomoč združljiva s skupnim trgom. Če pa se na podlagi prvega preverjanja prepriča o nasprotnem ali če z njim ne more premagati vseh težav, ki so se pokazale pri presoji združljivosti te pomoči s skupnim trgom, je dolžna zbrati vsa potrebna mnenja in začeti postopke iz člena 88(2) ES.

Pojem resnih težav je objektiven. Obstoj teh težav je treba iskati v okoliščinah sprejetja izpodbijanega akta in tudi v njegovi vsebini, in sicer objektivno, ob primerjanju razlogov za odločbo s podatki, ki so bili Komisiji na voljo, ko je odločala o združljivosti spornih pomoči s skupnim trgom. Iz tega izhaja, da nadzor nad zakonitostjo, ki ga izvaja Splošno sodišče nad obstojem resnih težav, po naravi stvari presega preizkus očitne napake pri presoji.

(Glej točki 60 in 61.)

2. Edini in izključni namen pogojev, opredeljenih v točki 95 sodbe z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark, C-280/00, je opredeliti zadevni ukrep za državno pomoč, tako da se pri novi pomoči ugotovi obstoj obveznosti priglasitve tega ukrepa Komisiji, pri veljavni pomoči pa obveznost sodelovanja s to institucijo.

Preizkus Altmark, katerega namen je ugotoviti obstoj pomoči v smislu člena 87(1) ES, se namreč ne sme pomešati s preizkusom iz člena 86(2) ES, s katerim se ugotavlja, ali se za ukrep, ki pomeni pomoč, lahko šteje, da je združljiv s skupnim trgom.

(Glej točki 129 in 131.)

3. Vprašanje, ali bi lahko podjetje, pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP), svoje obveznosti javne službe izpolnilo z manjšimi stroški, ni upoštevno za presojo državnega financiranja te službe z vidika pravil Skupnosti o državnih pomočeh. Člen 86(2) ES ne vsebuje pogoja gospodarske učinkovitosti izvajalca javne službe pri njenem opravljanju. Namen člena 86(2) ES je namreč, da se s presojo sorazmernosti pomoči prepreči, da bi izvajalec, pooblaščen za opravljanje SSGP, prejel finančna sredstva, večja od neto stroškov javne službe.

V skladu s členom 86(2) ES za podjetja, pooblaščena za opravljanje SSGP, veljajo pravila o konkurenci, kolikor uporaba takih pravil pravno in dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene, pri čemer razvoj trgovine ne sme biti prizadet v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. Namen člena 86(2) ES, ki pod določenimi pogoji dopušča odstopanja od splošnih pravil Pogodbe, je uskladiti interes držav članic, da nekatera podjetja, zlasti v javnem sektorju, uporabijo kot orodje gospodarske ali socialne politike, z interesi Skupnosti, da zagotovi upoštevanje pravil o konkurenci in ohrani enotnost skupnega trga.

Za izpolnjevanje pogojev za uporabo člena 86(2) ES ni nujno, da je ogroženo finančno ravnovesje ali ekonomsko preživetje podjetja, pooblaščenega za opravljanje SSGP. Zadostuje, da bi bilo ob neobstoju spornih pravic ogroženo izpolnjevanje posebnih nalog, ki so bile dodeljene podjetju, kot so zanj določene z obveznostmi in zavezami, ali da je ohranitev pravic nujna za to, da se njihovemu imetniku omogoči izpolnjevanje posebnih nalog v splošnem gospodarskem interesu, naloženih v ekonomsko sprejemljivih pogojih.

Še več, če na tem področju kot v obravnavanem primeru ni usklajenih predpisov Skupnosti, Komisija ni pristojna za odločanje o obsegu nalog javne službe, ki jih mora izpolniti javni izvajalec, in sicer niti o višini stroškov, povezanih s to službo, niti o primernosti političnih odločitev, ki jih v zvezi s tem sprejmejo nacionalni organi, niti o gospodarski učinkovitosti javnega izvajalca.

(Glej točke od 136 do 141.)

4. Zahtevo po obrazložitvi na podlagi člena 253 ES je treba presojati glede na okoliščine posameznega primera, zlasti glede na vsebino akta, vrsto navedenih razlogov in interes, ki ga imajo lahko naslovniki ali druge osebe, ki jih ukrep neposredno in posamično zadeva, da prejmejo pojasnila. V obrazložitvi ni treba podrobno navesti vseh dejanskih in pravnih okoliščin, ki so se upoštevale, ker je treba vprašanje, ali je obrazložitev posameznega akta v skladu z zahtevami iz člena 253 ES, presojati ne samo glede na njegovo besedilo, ampak tudi glede na njegov kontekst in vsa pravna pravila, ki urejajo zadevno področje.

(Glej točko 163.)