25

V teh okoliščinah je Oberlandesgericht Düsseldorf (višje deželno sodišče v Düsseldorfu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja: „1. Ali je pri določitvi ‚primernega nadomestila‘, ki ga mora kršitelj plačati imetniku žlahtniteljske pravice v Skupnosti v skladu s členom 94(1)(a) Uredbe št. 2100/94, ker opravlja dejanja iz člena 13(2) Uredbe št. 2100/94, ne da bi bil za to upravičen, izhajajoč iz običajne licenčnine, ki se v licenci, ki se uporablja na tržišču na istem območju, zahteva za dejanja iz člena 13(2) Uredbe št. 2100/94, vedno treba pavšalno dodati določen ‚dodatek zaradi kršitve‘? Ali to izhaja iz člena 13(1), drugi stavek, Direktive 2004/48? 2. Ali je treba pri določitvi ‚primernega nadomestila‘, ki ga mora kršitelj plačati imetniku žlahtniteljske pravice v Skupnosti v skladu s členom 94(1)(a) Uredbe št. 2100/94, kadar opravlja dejanja iz člena 13(2) Uredbe št. 2100/94, ne da bi bil za to upravičen, izhajajoč iz običajne licenčnine, ki se v licenci, ki se uporablja na tržišču na istem območju, zahteva za dejanja iz člena 13(2) Uredbe št. 2100/94, v konkretnem posamičnem primeru kot preudarke oziroma okoliščine, ki zvišujejo nadomestilo, dodatno upoštevati: (a) okoliščino, da je šlo pri sorti, ki je predmet postopka v glavni stvari in na katero se nanaša kršitev, v zadevnem časovnem obdobju za sorto, ki je bila na trgu zaradi posebnih lastnosti edinstvena, če se licenčnina, običajna za tržišče, ugotavlja na podlagi licenčnih pogodb in obračunov, sklenjenih v povezavi s sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari; če upoštevanje te okoliščine pride v poštev v posamičnem primeru: ali je zvišanje nadomestila dopustno le tedaj, če so značilnosti, ki utemeljujejo edinstvenost sorte, ki je predmet postopka v glavni stvari, izražene v opisu žlahtniteljske pravice? (b) okoliščino, da se je sorta, ki je predmet postopka v glavni stvari, v času vstopa sporne sorte na trg že zelo uspešno tržila, s čimer je kršitelj prihranil stroške za vstop na trg s sporno sorto, če se licenčnina, običajna za tržišče, ugotavlja na podlagi licenčnih pogodb in obračunov, sklenjenih v povezavi s sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari; (c) okoliščino, da je bil obseg kršitve, ki se je nanašala na sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari, s časovnega vidika in glede na število prodanih kosov nadpovprečen; (d) preudarek, da se kršitelju – drugače kot pridobitelju licence – ni treba bati, da plačuje licenčnino (ki je ne more zahtevati nazaj), čeprav je žlahtniteljska pravica za sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari in v zvezi s katero se zahteva ugotovitev ničnosti, pozneje razglašena za nično; (e) okoliščino, da kršitelju – drugače kot je bilo to običajno za pridobitelje licenc – ni bilo treba delati četrtletnih obračunov; (f) preudarek, da imetnik žlahtniteljske pravice nosi tveganje inflacije, do česar pride, ker se uveljavljanje pravic razteza čez dolgo časovno obdobje; (g) preudarek, da imetnik žlahtniteljske pravice na podlagi nujnosti sodnega uveljavljanja pravic – drugače kot je to v primeru doseganja prihodkov iz podelitve licenc za sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari – ne more računati s prihodki, doseženimi s sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari; (h) preudarek, da imetnik žlahtniteljske pravice v primeru kršitve, ki se nanaša na sorto, ki je predmet postopka v glavni stvari, nosi tako procesno tveganje, povezano s sodnim postopkom, kot tudi tveganje, da izvršba pri kršitelju na koncu ne bo uspešna; (i) preudarek, da je imetniku žlahtniteljske pravice v primeru kršitve žlahtniteljske pravice na podlagi samovoljnega ravnanja kršitelja odvzeta možnost odločanja o tem, ali kršitelju sploh želi dopustiti izkoriščanje sorte, ki je predmet postopka v glavni stvari? 3. Ali je treba pri določitvi ‚primernega nadomestila‘, ki ga mora kršitelj plačati imetniku žlahtniteljske pravice v Skupnosti v skladu s členom 94(1)(a) Uredbe št. 2100/94, ker opravlja dejanja iz člena 13(2) Uredbe 2100/94, ne da bi bil za to upravičen, upoštevati tudi obrestovanje letno dolgovanega nadomestila v skladu z običajno zamudno obrestno mero, če se izhaja iz tega, da bi razumne pogodbene stranke tako obrestovanje predvidele? 4. Ali je treba pri izračunu ‚vsake nadaljnje škode, ki je posledica tega dejanja‘ in ki jo mora kršitelj imetniku žlahtniteljske pravice v Skupnosti ‚nadomestiti‘ v skladu s prvim stavkom člena 94(2) Uredbe 2100/94, kadar opravlja dejanja iz člena 13(2) Uredbe 2100/94, ne da bi bil za to upravičen, kot podlago za izračun vzeti običajno licenčnino, ki se v licenci, ki se uporablja na tržišču na istem območju, zahteva za [navedena] dejanja […]? 5. V primeru pritrdilnega odgovora na četrto vprašanje: (a) Ali je treba pri izračunu ‚vsake nadaljnje škode‘ na podlagi licence, ki se uporablja na tržišču, v skladu s prvim stavkom člena 94(2) Uredbe št. 2100/94 v posamičnem primeru upoštevati preudarke oziroma okoliščine, navedene v točkah od (a) do (i) drugega vprašanja, in/ali okoliščino, da mora imetnik žlahtniteljske pravice na podlagi nujnosti sodnega uveljavljanja pravic v običajnem obsegu vložiti svoj čas v preiskavo kršitve in ukvarjanje z zadevo in v obsegu, običajnem za kršitve žlahtniteljskih pravic, izvesti poizvedovanja o kršitvi žlahtniteljske pravice, na način, da upravičujejo dodatek na licenčnino, običajno za tržišče? (b) Ali je treba pri izračunu ‚vsake nadaljnje škode‘ na podlagi licence, ki se uporablja na tržišču, v skladu s prvim stavkom člena 94(2) Uredbe št. 2100/94 vedno pavšalno določiti določen ‚dodatek zaradi kršitve‘? Ali to izhaja iz drugega stavka člena 13(1) Direktive 2004/48? (c) Ali je treba pri izračunu ‚vsake nadaljnje škode‘ na podlagi licence, ki se uporablja na tržišču, v skladu s prvim stavkom člena 94(2) Uredbe 2100/94 upoštevati obrestovanje letno dolgovanega nadomestila v skladu z običajno zamudno obrestno mero, če se izhaja iz tega, da bi razumne pogodbene stranke tako obrestovanje predvidele? 6. Ali je treba prvi stavek člena 94(2) Uredbe št. 2100/94 razlagati tako, da je dobiček kršitelja ‚vsaka nadaljnja škoda‘ v smislu te določbe, katere povračilo se lahko zahteva poleg primernega nadomestila v skladu s členom 94(1) Uredbe št. 2100/94, ali pa se dobiček kršitelja, dolgovan v skladu s prvim stavkom člena 94(2) Uredbe št. 2100/94, v primeru krivdnega ravnanja dolguje le alternativno k primernemu nadomestilu v skladu s členom 94(1)? 7. Ali odškodninski zahtevek iz člena 94(2) Uredbe št. 2100/94 nasprotuje nacionalnim določbam, v skladu s katerimi imetnik žlahtniteljske pravice, ki so mu bili v postopku za izdajo začasne odredbe zaradi kršitve žlahtniteljske pravice pravnomočno naloženi stroški tega postopka, s sklicevanjem na materialno pravo ne more zahtevati povračila teh stroškov, čeprav je v poznejšem meritornem postopku zaradi iste kršitve žlahtniteljske pravice s svojimi predlogi uspel? 8. Ali odškodninski zahtevek iz člena 94(2) Uredbe št. 2100/94 nasprotuje nacionalnim določbam, v skladu s katerimi oškodovanec ne more zahtevati nadomestila za lastni vloženi čas v okviru poteka izvensodnega in sodnega obravnavanja odškodninskega zahtevka zunaj ozkih omejitev postopka o odmeri stroškov, če vloženi čas ne presega običajnega okvira?“