*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :823 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 12. decembra 2013  
Jezik postopka: francoščina.„Direktiva 2000 /78/ES — Enako o bravnavanje — Kolektivna pogodba, ki u godnosti glede plačila in 
delovnih pogojev d oloča samo za zaposlene, ki s klenejo zakonsko z vezo — Izključitev p artnerjev, ki s o 
sklenili civilnopravno p ogodbo o solidarnosti — Diskriminacija zaradi s polne usmerjenosti“
V zadevi C-267/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Cour de cassation ( Francija) z odločbo z dne 23. maja 2012 , ki j e prispela na Sodišče 30. maja 2012 , 
v postopku
F rédéric Hay
proti
Crédit agricole mutuel de C harente-Maritime et de s De ux-Sèv res,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von D anwitz, p redsednik senata, E. Juhász, A . Rosas, D. Šváby (poročevalec) in C. Vajda, 
sodniki,
generalni pravobranilec: N. Jääskinen,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za F. Haya A. Lamamra, odvetnik,
— za Crédit agricole mutuel de Ch arente-Maritime i n des Deux-Sèvres J.-J. Gatineau, odvetnik,
— za francosko v lado G. de Bergues, D. Colas in J. Rossi, agenti,
— za belgijsko v lado M . Jacobs, agentka,
— za Evropsko ko misijo J. Enegren in D. Martin, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da b o v zadevi razsojeno b rez 
sklepnih predlogov,
2 ECLI:EU:C:2013 :823SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
izreka n aslednjo
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2(2) Direktive S veta 2000 /78/ES 
z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL, 
posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 79).
2 Ta predlog je bil vložen v postopku me d F. Hayem i n Crédit agricole mutuel de Ch arente-Maritime e t 
des Deux-Sèvres (v nadaljevanju: skupina Crédit agricole), ki j e njegov delodajalec, ker je ta F. Hayu 
zaradi s klenitve civilnopravne pogodbe o solidarnosti (v nadaljevanju: PACS) zavrnila posebni dopust in 
dodatek, do ka terih so upravičeni zaposleni ob sklenitvi zakonske zveze.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 V uvodni izjavi 22 D irektive 2000 /78 je navedeno:
„Ta dir ektiva ne vp liva na nacionalne predpise glede zakonskega stanu in ugodnosti, ki t emeljijo na 
njem.“
4 Člen 1 Direktive 2000 /78 d oloča:
„Namen te dir ektive je opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji zaradi ve re ali prepričanja, 
hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti pri zaposlovanju in delu, zato da b i v državah 
članicah uresničevali načelo enakega obravnavanja.“
5 Člen 2 te dir ektive d oloča:
„1.V tej dir ektivi ‚načelo enakega obravnavanja‘ pomeni, da n e obstaja nikakršna neposredna ali 
posredna diskriminacija zaradi ka terega od razlogov iz člena 1.
2. V smislu odstavka 1:
(a) se šteje, da g re za neposredno di skriminacijo, kadar j e, je bila ali bi bila oseba obravnavana manj 
ugodno ka kor neka dr uga v primerljivi situaciji zaradi ka terega od razlogov iz člena 1;
(b) se šteje, da g re za posredno di skriminacijo, kadar j e zaradi ka kšne navidez nevtralne določbe, 
merila ali prakse neka o seba določene ve re ali prepričanja, ki i ma določen hendikep a li je 
določene starosti ali spolne usmerjenosti, v primerjavi z drugimi v slabšem p oložaju, razen če:
(i) tako d oločbo, me rilo ali prakso objektivno u pravičuje legitimni cilj in je način uresničevanja 
tega cilja primeren in nujen; […]
[…]
5. Ta dir ektiva ne vp liva na ukrepe, izhajajoče iz nacionalne zakono daje, ki s o v demokratični družbi 
nujni zaradi j avne varnosti, vzdrževanja javnega reda i n preprečevanja ka znivih dejanj, za zaščito 
zdravja ter varstvo pravic in svoboščin dr ugih.“
ECLI:EU:C:2013 :823 3SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
6 Člen 3(1) iste dir ektive se glasi:
„V me jah pristojnosti, ki s o prenesene na Skupnost, se ta dir ektiva uporablja za vse osebe, bodisi 
v javnem b odisi v zasebnem s ektorju, vključno z javnimi telesi, kar z adeva:
[…]
(c) zaposlitev in delovne pogoje, vključno z odpustitvijo in plačilom;
[…]“
Francosko p ravo
Civilni zakonik
7 Člen 144 c ivilnega zakonika, kakor je bil spremenjen z zakono m št. 99-944 z dne 15. novembra 1999 ( v 
nadaljevanju: civilni zakonik), določa:
„Moški in ženska lahko skleneta zakonsko z vezo po dopolnjenem o semnajstem l etu.“
8 Člen 515-1 tega zakonika d oloča:
„Civilnopravna pogodba o solidarnosti je pogodba, ki j o dve polnoletni fizični osebi istega ali različnega 
spola skleneta z namenom, da s i organizirata svoje skupno ž ivljenje.“
9 Člen 515-4 civilnega zakonika d oloča:
„Partnerja skleneta civilnopravno p ogodbo o solidarnosti z namenom skupnega življenja in me dsebojne 
materialne in nematerialne pomoči. Če se partnerja ne dogovorita dr ugače, je m aterialna pomoč 
sorazmerna njunim zmožnostim.
Partnerja solidarno o dgovarjata tretjim osebam za dolgove, ki n astanejo enemu ali drugemu za potrebe 
tekočega življenja. […]“
Zakonik o delovnih razmerjih
10 Člen L. 122-45 z akonika o delovnih ra zmerjih v različici, ki j e ve ljala v času dejanskega stanja 
v postopku o glavni stvari ( v nadaljevanju: zakonik o delovnih razmerjih) prepoveduje neposredno a li 
posredno di skriminacijo me d dr ugim zaradi s polne usmerjenosti, glede plačila in delovnih pogojev.
11 Člen L. 226-1 zakonika o delovnih razmerjih določa:
„Vsak zaposleni ima v primerih dokazljivih dr užinskih dogodkov pravico do izjemne odsotnosti:
štiri dni, ko z aposleni sklene zakonsko z vezo;
[…]“
4 ECLI:EU:C:2013 :823SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
Nacionalna ko lektivna pogodba skupine Crédit agricole
12 Člen 20 n acionalne ko lektivne pogodbe skupine Crédit agricole, naslovljen „Posebni dopusti“, določa:
„Plačan dopust s celotno p lačo se odobri v naslednjih okoliščinah:
[…]
3. Stalni uslužbenci
Zakonska zveza:
— uslužbenca: 10 d elovnih dni;
— otroka u službenca: 3 d elovni dnevi;
— brata ali sestre uslužbenca: 1 d elovni dan.
[…]“
13 Člen 34 n acionalne ko lektivne pogodbe skupine Crédit agricole, naslovljen „Dodatki in ra zlična 
nadomestila“, določa:
„Dodatek za sklenitev zakonske zveze
Vsak stalno z aposleni prejme o b sklenitvi zakonske z veze dodatek, ki z a vsak me sec prisotnosti znaša 
1/36 me sečne plače za me sec pred sklenitvijo zakonske zveze.
[…]“
14 S sporazumom z dne 10. julija 2008 o spremem bi členov 20, 22 in 34 n acionalne ko lektivne pogodbe 
skupine Crédit agricole so se te ugodnosti razširile tudi za primer sklenitve P ACS. Tudi A ssociation 
française des banques et les fédérations syndicales (francosko z druženje bank in združenj sindikatov) je 
27. septembra 2010 s klenilo aneks k nacionalni bančni kolektivni pogodbi z dne 10. januarja 2000 i n 
razširilo dopust za dr užinske d ogodke n a zaposlene, ki s o sklenili PACS. Določbe tega aneksa so 
začele ve ljati za ve s bančni sektor z odlokom m inistrstva za delo, zaposlitev i n zdravje z dne 
23. decembra 2010 .
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
15 F. Hay je od leta 1998 z aposlen pri skupini Crédit agricole.
16 F. Hay je 11. julija 2007 s klenil PACS z osebo istega spola. Ob tem d ogodku je zaprosil za posebni 
dopust in za dodatek ob sklenitvi zakonske z veze, do ka terih so upravičeni zaposleni ob sklenitvi 
zakonske z veze na podlagi nacionalne ko lektivne pogodbe skupine Crédit agricole. Ve ndar m u je 
skupina Crédit agricole te ugodnosti zavrnila z obrazložitvijo, da s e te ugodnosti dodelijo le ob 
sklenitvi zakonske zveze.
17 F. Hay je 17. marca 2008 p ri conseil de prud’homme s v Saintes (delovno s odišče v Saintesu) vložil 
tožbo za izplačilo dodatka z a sklenitev zakonske zveze v višini 2 637 ,85 EUR i n plačilo odškodnine za 
dneve p osebnega dopusta, ki s o m u bili zavrnjeni, v višini 879 ,29 EUR. S sodbo z dne 13. oktobra 
2008 j e conseil de prud’homme s de Saintes to tožbo zavrnilo in odločilo, da d odatek za sklenitev 
zakonske z veze ni vezan na zaposlitev a mpak na osebno s tanje in da c ivilni zakonik ra zlikuje me d
ECLI:EU:C:2013 :823 5SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
 zakonsko z vezo in PACS. Ve ndar p a je navedlo, da j e bila nacionalna ko lektivna pogodba skupine 
Crédit agricole 10. julija 2008 s premenjena in je ugodnost te pogodbe glede dodatka in dopusta ob 
sklenitvi zakonske z veze razširila na osebe, ki s o sklenile PACS, vendar j e odločilo, da t a razširitev 
nima retroaktivnega učinka.
18 S sodbo z dne 30. marca 2010 j e cour d’appel de Poitiers (pritožbeno s odišče v Poitiersu) to sodbo 
potrdilo z obrazložitvijo, da s e P ACS ra zlikuje od zakonske z veze po formalnostih v zvezi 
s slovesnostjo, možnostjo sklenitve me d dvema odraslima fizičnima osebama ra zličnega ali istega 
spola, načinom p renehanja in vzajemnimi obveznostmi na področju premoženjskega, dednega in 
družinskega prava. To sodišče je odločilo tudi, da ra zlično o bravnavanje zakoncev, ki s ta sklenila 
zakonsko z vezo, in partnerjev, ki s ta sklenila PACS, glede plačanih ugodnosti ob dr užinskih dogodkih 
ni posledica niti njunih dr užinskih ra zmer niti njune spolne usmerjenosti, temve č različnega statusa 
glede na njuno o sebno s tanje, ki j u ne postavlja v enak položaj.
19 F. Hay se je 28. maja 2010 z oper to sodbo pritožil pri Cour de cassation (kasacijsko s odišče). Trdil je, 
da d ejstvo, da m u je skupina Crédit agricole zavrnila ugodnost posebnega dopusta in dodatka z a 
sklenitev z akonske z veze, ki s ta določena v nacionalni ko lektivni pogodbi skupine Crédit agricole, 
pomeni di skriminacijo z aradi n jegove s polne u smerjenosti, ki j e v nasprotju s členom 
L. 122-45 zakonika o delovnih razmerjih, s členi od 1 do 3 Direktive 2000 /78 in s členom 14 E vropske 
konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu.
20 F. Hay poudarja, da l ahko v skladu s členom 144 c ivilnega zakonika z akonsko z vezo skleneta le osebi 
različnega spola, me dtem ko l ahko o sebi istega spola v skladu s členom 515-1 civilnega zakonika 
skleneta le PACS. Iz te določbe naj bi v povezavi z nacionalno ko lektivno p ogodbo skupine Crédit 
agricole izhajalo, da o sebe istega spola, ki s o sklenile PACS, niso upravičene do ugodnosti dopusta in 
dodatka z a sklenitev zakonske z veze, do ka terih so upravičeni zaposleni v tem p odjetju, ki s o sklenili 
zakonsko z vezo.
21 V teh okoliščinah je Cour de cassation p rekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo 
to vp rašanje:
„Ali je treba člen 2(2)(b) Direktive [ 2000 /78] razlagati tako, da s e lahko o dločitev n acionalnega 
zakono dajalca, da p ravico do sklenitve zakonske z veze pridrži samo osebam ra zličnega spola, šteje za 
legitimen, ustrezen in nujen cilj, ki u pravičuje posredno di skriminacijo, saj ko lektivna pogodba, 
s katero so do ugodnosti glede plačila in delovnih pogojev u pravičeni samo zaposleni, ki s klenejo 
zakonsko z vezo, pravico do te ugodnosti nujno o dreka istospolnim partnerjem, ki s o sklenili [PACS]?“
Vprašanje za predhodno odločanje
22 Vprašanje za predhodno o dločanje temelji na predpostavki, da n acionalna ko lektivna pogodba skupine 
Crédit agricole povzroča posredno di skriminacijo zaradi s polne usmerjenosti v smislu člena 2(2)(b) 
Direktive 2000 /78 in se nanaša na to, ali je tako di skriminacijo mogoče upravičiti.
23 Glede tega je treba opozoriti, da i z ustaljene sodne prakse izhaja, da o koliščina, da j e predložitveno 
sodišče svoja vprašanja formalno o mejilo na razlago določene določbe prava Unije, Sodišča ne ovira p ri 
tem, da p redložitvenemu sodišču posreduje vse vidike ra zlage tega prava, ki b i mu lahko ko ristili pri 
presoji predložene zadeve, in sicer ne glede na to, ali se je nanje sklicevalo v predstavitvi svojih 
vprašanj ali ne (glej v tem s mislu sodbo z dne 12. januarja 2010 v zadevi W olf, C-229/08, ZOdl., 
str. I-1, točka 32 in navedena sodna praksa).
24 Glede na stanje v postopku v glavni stvari, ko t je predstavljeno v predložitveni odločbi, je treba 
ugotoviti, ali nacionalna ko lektivna pogodba, ko t je pogodba skupine C rédit agricole, povzroča 
neposredno a li posredno di skriminacijo v smislu člena 2(2) Direktive 2000 /78.
6 ECLI:EU:C:2013 :823SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
25 Torej je treba šteti, da p redložitveno s odišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2(2)(a) in (b) zadevne 
direktive ra zlagati tako, da n asprotuje določbi kolektivne pogodbe, kot je ta v postopku v glavni stvari, 
na podlagi katere zaposleni, ki s klene PACS z osebo istega spola, ni upravičen do ugodnosti, kot sta 
posebni dopust in dodatek, d o ka terih so zaposleni upravičeni ob sklenitvi zakonske z veze, če 
nacionalna zakono daja zadevne države članice osebam istega spola ne omogoča, da b i sklenili zakonsko 
zvezo.
26 Najprej je treba opozoriti, da z akono daja glede osebnega stanu oseb, kot je navedeno v uvodni izjavi 22 
Direktive 2000 /78, spada v pristojnost držav članic. Vendar j e v skladu s členom 1 Direktive 2000 /78 
njen cilj boj proti določenim vrstam di skriminacije, me d ka terimi je tudi di skriminacija zaradi s polne 
usmerjenosti, na področju zaposlovanja in dela zaradi u resničevanja načela enakega obravnavanja 
v državah članicah (glej sodbo z dne 10. maja 2011 v zadevi Römer, C-147/08, ZOdl., str. I-3591 , 
točka 38).
27 V zvezi z izvajanjem D irektive 2000 /78 v določbah ko lektivne pogodbe, kot je ta v postopku v glavni 
stvari, iz sodne prakse Sodišča izhaja, da m orajo socialni partnerji ob sprejemanju ukrepov, ki s padajo 
na področje uporabe te dir ektive, spoštovati to dir ektivo (glej sodbi z dne 13. septembra 2011 v zadevi 
Prigge in dr ugi, C-447/09, ZOdl., str. I-8003 , točka 48, in z dne 7. junija 2012 v zadevi Tyrolean 
Airways Tiroler Luftfahrt, C-132/11, točka 22).
28 Člena 20 in 34 n acionalne ko lektivne pogodbe skupine Crédit agricole, s tem ko d oločata, da j e 
zaposleni upravičen do plačanega dopusta in dodatka o b sklenitvi zakonske z veze, določata pravila 
glede pogojev z aposlitve in delovnih pogojev in me d dr ugim p ogojev p lačila v smislu člena 3(1)(c) 
Direktive 2000 /78. Pojem p lačilo v smislu te določbe je treba namreč razlagati široko in zajema zlasti 
vse sedanje ali prihodnje prejemke v denarju ali naravi, ki j ih delavec zaradi z aposlitve p rejme o d 
delodajalca, čeprav le posredno, in ne glede na to, ali jih prejme n a podlagi pogodbe o zaposlitvi, 
zakonskih določb ali na prostovoljni podlagi (glej sodbo z dne 6. decembra 2012 v združenih zadevah 
Dittrich in dr ugi, C-124/11, C-125/11 in C-143/11, točka 35).
29 Zato je treba šteti, da s e Direktiva 2000 /78 u porablja za položaj, kakršen je ta v postopku v glavni 
stvari.
30 Člen 2 te dir ektive d oloča, da „načelo enakega obravnavanja“ pomeni, da n e obstaja nikakršna 
neposredna ali posredna diskriminacija iz katerega od razlogov iz člena 1 iste dir ektive.
31 Glede obstoja neposredne di skriminacije člen 2(2)(a) Direktive 2000 /78 d oloča, da d o te oblike 
diskriminacije prihaja takrat, kadar j e oseba obravnavana manj ugodno ka kor neka dr uga v primerljivi 
situaciji iz katerega od razlogov iz člena 1 te dir ektive, me d ka terimi je spolna usmerjenost.
32 Iz tega izhaja, da s e za obstoj neposredne diskriminacije predpostavlja, da s ta obravnavana položaja 
primerljiva (glej zlasti zgoraj navedeno s odbo Römer, točka 41).
33 Glede tega je po eni strani treba poudariti, da s e ne zahteva, da s ta položaja enaka, ampak le to, da s ta 
primerljiva, in po dr ugi, da p reizkus primerljivosti ne sme b iti splošen in abstrakten, ampak specifičen 
in kon kreten glede na zadevno da jatev (glej sodbo z dne 1. aprila 2008 v zadevi Maruko, C-267/06, 
ZOdl., str. I-1757 , točke o d 67 d o 69, in zgoraj navedeno s odbo Römer, točka 42).
34 Tako j e Sodišče glede registrirane partnerske s kupnosti, kot jo določa nemški zakon o registrirani 
partnerski s kupnosti v registrirani ž ivljenjski s kupnosti (G esetz ü ber di e E ingetrangene 
Lebenspartnerschaft), že o dločilo, da j e treba p rimerjavo p oložajev o preti na analizo, ki j e 
osredotočena na pravice in obveznosti zakoncev in registriranih partnerjev, kot izhajajo iz nacionalnih 
določb, ki s e uporabljajo in so upoštevne z vidika p ogojev z a pridobitev da jatve, ki j e predmet
ECLI:EU:C:2013 :823 7SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
 obravnave v postopku v glavni stvari, in ne na preverjanje, ali je nacionalno p ravo na splošno in v celoti 
pravno i zenačilo registrirano p artnerstvo in zakonsko z vezo (glej zgoraj navedeno s odbo Römer, 
točka 43).
35 Glede plačanega dopusta in dodatka, ki j u predpisi iz postopka v glavni stvari z agotavljajo zaposlenemu, 
ki sklene zakonsko z vezo, je treba preučiti, ali sta položaja oseb, ki s kleneta zakonsko z vezo, in oseb, 
ki – ke r ne moreta skleniti zakonske zveze z osebo istega spola – skleneta PACS, primerljiva.
36 Iz predložitvene odločbe in iz spisa, ki j e bil predložen Sodišču, izhaja, da o sebi istega spola lahko 
skleneta PACS z namenom boljše organizacije skupnega življenja in se v okviru te skupne življenjske 
skupnosti zavežeta za me dsebojno m aterialno in nematerialno p omoč. PACS, za katerega se zahtevata 
skupna izjava in registracija zveze v vložišču okrajnega sodišča v okraju, v katerem z adevni osebi 
prijavita skupno b ivališče, pomeni – tako ko t zakonska zveza – obliko c ivilne zveze francoskega prava, 
ki p ar u mesti v določen pravni okvir, ki u reja njune vzajemne pravice in dolžnosti ter pravice in 
dolžnosti do tretjih oseb. Čeprav lahko P ACS sklenejo tudi o sebe različnega spola, je slednja, kljub 
velikim ra zlikam, ki l ahko n astanejo me d ureditvijo zakonske zveze in ureditvijo PACS, pomenila edino 
možnost, ki j o je v času dejanskega stanja v postopku v glavni stvari francosko p ravo ponujalo parom 
istega spola, da s e tem p arom p odeli pravni status, ki b o zanesljiv in ga bo m ogoče uveljavljati proti 
tretjim osebam.
37 Tako s e zdi, da s o glede ugodnosti plačila in delovnih pogojev, kot so dnevi posebnega dopusta in 
dodatek, ko t so ti iz postopka v glavni stvari, ki s e jih dodeli ob sklenitvi civilne zveze, kot je zakonska 
zveza, osebe istega spola, ki – ke r ne morejo skleniti zakonske zveze – sklenejo PACS, v primerljivem 
položaju z osebami, ki s klenejo zakonsko z vezo.
38 V zvezi s tem j e treba navesti, da v skladu s sodno p rakso, navedeno v točki 33 te sodbe, dejstvo, da j e 
Conseil constitutionnel v odločbi št. 2011 -155 v zadevi Laurence L. odločil, da p ari, ki s klenejo 
zakonsko z vezo, in pari, ki s klenejo PACS, niso v primerljivem p oložaju glede pravice do dr užinske 
pokojnine, ne m ore izključiti primerljivosti položajev z aposlenih, ki s klenejo zakonsko z vezo, in 
istospolno u smerjenih delavcev, ki s klenejo PACS, glede posebnega dopusta in dodatka o b sklenitvi 
zakonske zveze.
39 Prav tako ra zlike me d zakonsko z vezo in PACS, ki j ih je povzelo Cour d’appel de Poitiers (pritožbeno 
sodišče v Poitiersu) v okviru postopka v glavni stvari v zvezi s formalnostmi v zvezi s slovesnostjo, 
možnostjo sklenitve me d dvema odraslima fizičnima osebama ra zličnega ali istega spola, načinom 
prenehanja ali vzajemnimi obveznostmi na področju premoženjskega, dednega in dr užinskega prava, 
pri presoji, ali ima zaposleni pravico do ugodnosti do plačila ali delovnih pogojev, kot so ti v postopku 
v glavni stvari, niso upoštevne.
40 V takih okoliščinah je treba ugotoviti, da n acionalna ko lektivna pogodba skupine Crédit agricole določa 
te ugodnosti za primer sklenitve z akonske z veze in ne glede na pravice in obveznosti, ki i zhajajo iz 
zakonske zveze. To potrjuje okoliščina, da č len 20 te ko lektivne pogodbe določa posebni dopust ne le 
za primer sklenitve z akonske z veze samega stalnega uslužbenca, ampak tudi za primer, če zakonsko 
zvezo sklenejo njegovi otroci, njegov brat ali sestra.
41 Glede samega obstoja diskriminacije iz sodne prakse Sodišča izhaja, da u reditev dr žave č lanice, ki 
določa pravico do ugodnosti glede plačila ali delovnih pogojev le zaposlenim, ki s klenejo zakonsko 
zvezo, sklenitev zakonske zveze pa je v tej državi članici zakonsko m ogoča le me d osebami različnega 
spola, ustvarja neposredno di skriminacijo zaradi s polne usmerjenosti zoper istospolno u smerjene 
zaposlene, ki s o sklenili PACS, ki s o v primerljivem p oložaju (glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi 
Maruko, točka 73, in Römer, točka 52).
8 ECLI:EU:C:2013 :823SODBAZDNE12.12.2013 –ZADEVAC-267/12
HAY
42 Člena 20 in 34 n acionalne ko lektivne pogodbe skupine Crédit agricole pa določata plačan dopust in 
dodatek za zaposlene, ki s klenejo zakonsko z vezo. Ker po navedbah predložitvenega sodišča zakonske 
zveze niso mogle skleniti osebe istega spola, te osebe niso upravičene do teh ugodnosti.
43 Okoliščina, da P ACS, drugače ko t registrirano p artnerstvo v postopkih, v katerih sta bili izdani zgoraj 
navedeni sodbi Maruko in Römer, ni pridržana le za istospolno u smerjene pare, ni upoštevna in zlasti 
ne spremeni narave di skriminacije glede teh parov, ki – dr ugače ko t pari o seb različnega spola – v času 
dejanskega stanja v postopku v glavni stvari n iso mogli zakonito skleniti zakonske zveze.
44 Različno o bravnavanje na podlagi stanja zakonske z veze zaposlenih in ne izrecno n a podlagi njihove 
spolne usmerjenosti namreč ostaja neposredna diskriminacija, ker s tem, ko z akonsko z vezo lahko 
sklenejo le osebe različnega spola, istospolno u smerjeni zaposleni ne morejo izpolniti nujnega pogoja 
za pridobitev zahtevane ugodnosti.
45 Ker je poleg tega nastala diskriminacija neposredna, je ni mogoče upravičiti z „legitimnim c iljem“ 
v smislu člena 2(2)(b) te dir ektive, saj se ta določba nanaša le na posredne diskriminacije, ampak samo 
z enim od razlogov iz člena 2(5) te dir ektive, in sicer z javno v arnostjo, vzdrževanjem j avnega reda in 
preprečevanjem ka znivih dejanj, z zaščito zdravja ter varstvom pravic in svoboščin dr ugih.
46 V zvezi s tem j e treba ugotoviti, da v postopku v glavni stvari n i bil naveden no beden od teh razlogov. 
Poleg tega je treba člen 2(5), ki d oloča izjemo od načela prepovedi di skriminacije, razlagati ozko (glej 
zgoraj navedeno s odbo Prigge in dr ugi, točka 56).
47 Glede na zgoraj navedeno je treba na zastavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 2(2)(a) Direktive 
2000 /78 ra zlagati tako, da n asprotuje določbi kolektivne pogodbe, kot je ta v postopku v glavni stvari, 
na podlagi katere zaposleni, ki s klene PACS z osebo istega spola, ni upravičen do ugodnosti, kot sta 
posebni dopust in dodatek, ki p ripadata zaposlenim o b sklenitvi zakonske z veze, če nacionalna 
zakono daja zadevne države članice osebam istega spola ne omogoča, da b i sklenile zakonsko z vezo, če 
je, upoštevajoč cilj in pogoje dodelitve teh ugodnosti, v primerljivem p oložaju ko t zaposleni, ki s klene 
zakonsko z vezo.
Stroški
48 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Člen 2(2)(a) Direktive Sveta 2 0 0 0 / 7 8 / E S z dne 2 7. novembra 2 0 0 0 o splošnih okvirih enakega 
obravnavanja pri zaposlovanju in de lu je treba razlagati tako, da nasprotuje določbi kolektivne 
pogodbe, kot je ta v postopku v glavni stvari, na p odlagi k atere z aposleni, ki sklene 
civilnopravno pogodbo o solidarnosti z osebo istega s pola, ni upravičen do ugodnosti, kot sta 
posebni dopust in dodatek, ki pripadata zaposlenim o b sklenitvi zakonske z v eze, če nacionalna 
zakonodaja zadevne države članice osebam istega s pola ne omogoča, da bi sklenile zakonsko 
z vezo, če je, upoštevajoč cilj in pogoje dodelitve te h ugodnosti, v primerljivem p oložaju kot 
zaposleni, ki sklene zakonsko z v ezo.
Podpisi