*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2013 :398 1SKLEP SODIŠČA (deveti senat)
z dne 13. junija 2013  
Jezik postopka: nemščina.„Socialna politika — Direktiva 2003 /88/ES — Pravica do plačanega letnega dopusta — 
Okvirni sporazum o delu s krajšim delovnim časom — Delavec, zaposlen s polnim delovnim časom, ki 
v referenčnem o bdobju ni mogel izrabiti svojih pravic do plačanega letnega dopusta — Prehod tega 
delavca na zaposlitev s krajšim delovnim časom — Nacionalna določba ali praksa, po ka teri se število 
dni plačanega dopusta, ki j e bilo predhodno p ridobljeno, sorazmerno z manjša glede na število delovnih 
dni v tednu pri delu s krajšim delovnim časom“
V zadevi C-415/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Arbeitsgericht N ienburg (Nemčija) z odločbo z dne 4. septembra 2012 , ki j e prispela na Sodišče 
13. septembra 2012 , v postopku
Bianca Brandes
proti
Land Ni edersac hsen,
SODIŠČE (deveti senat),
v sestavi J. Malenovský, predsednik senata, M. Safjan, sodnik, in A. Prechal (poročevalka), sodnica,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da b o v zadevi odločeno 
z obrazloženim sklepom na podlagi člena 99 P oslovnika S odišča,
sprejema naslednji
Sklep
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago določbe 4 Okvirnega sporazuma o delu 
s krajšim d elovnim č asom, sklenjenega 6. junija 1997 ( v nadaljevanju: okvirni sporazum o delu 
s krajšim delovnim časom), iz Priloge k Direktivi Sveta 97 /81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem 
sporazumu o delu s krajšim d elovnim časom, sklenjenim me d UN ICE, CEEP in ETUC (UL, posebna
2 ECLI:EU:C:2013 :398SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
 izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 3, str. 267), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 
98/23/ES z dne 7. aprila 1998 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 3, str. 278), in 
katere ko li druge določbe prava Unije, ki b i lahko b ila upoštevna pri sporu o glavni stvari.
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d B. Brandes in Land Niedersachsen v zvezi s pravicami do 
plačanega letnega dopusta za leti 2010 in 2011 , ki j ih B. Brandes v teh letih, ki p omenita referenčni 
obdobji, ni mogla izrabiti.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Določba 4 o kvirnega s porazuma o delu s krajšim d elovnim č asom, naslovljena „Načelo 
nediskriminacije“, v točkah 1 in 2 določa:
„1.Pogoji zaposlitve d elavcev, zaposlenih s krajšim d elovnim časom, ne smejo biti manj ugodni od 
pogojev p rimerljivih delavcev, zaposlenih s polnim d elovnim časom, zgolj zato, ker delajo kra jši 
delovni čas. Te delavce se sme ra zlično o bravnavati le iz stvarnih razlogov.
2. Kjer je primerno, se uporabi načelo pro rata temporis.“
4 Člen 7 Direktive 2003 /88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih 
vidikih organizacije delovnega časa (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 381) 
z naslovom „Letni dopust“ določa:
„1.Države č lanice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi vsakem u delavcu zagotovijo pravico do 
plačanega letnega dopusta najmanj štirih tednov, v skladu s pogoji za upravičenost in dodelitev letnega 
dopusta, ki j ih določa nacionalna zakono daja in/ali praksa.
2. Minimalnega letnega dopusta ni mogoče nadomestiti z denarnim n adomestilom, razen v primeru 
prenehanja delovnega razmerja.“
Nemško p ravo
5 Člen 3(1) zveznega zakona o dopustu (Bundesurlaubsgesetz) z dne 8. januarja 1963 ( BGBl. 1963 , str. 2) 
določa, da „[l]etni dopust traja najmanj 24 d elovnih dni“.
6 Člen 11(1) navedenega zveznega zakona določa:
„Nadomestilo plače me d dopustom se določi glede na povprečno p lačo, ki j o je delavec prejel v zadnjih 
trinajstih tednih pred začetkom dopusta, razen plačila za nadurno d elo. […]“
7 Člen 26(1) kolektivne pogodbe za javni sektor zveznih dežel (Tarifvertrag für den öffentlichen Dienst 
der Länder) z dne 12. oktobra 2006 , kakor je bila spremenjena s kolektivno p ogodbo o spremem bah 
št. 4 z dne 2. januarja 2012 , določa:
„Zaposleni imajo v vsakem ko ledarskem l etu pravico do plačanega dopusta (člen 21). Kadar j e tedenski 
delovni čas razdeljen na pe t dni koledarskega tedna, pravica do dopusta v vsakem ko ledarskem l etu 
znaša 26 delovnih dni do dopolnjenega 30 . leta starosti, 29 delovnih dni do dopolnjenega 40 . leta 
starosti in 30 d elovnih dni po dopolnjenem 40 . letu starosti.
ECLI:EU:C:2013 :398 3SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
Delovni dnevi so vsi ko ledarski d nevi, na ka tere m orajo ali bi morali zaposleni delati v skladu 
z delovnim n ačrtom ali prakso podjetja […] Če je delovni čas porazdeljen dr ugače ko t na pe t dni, se 
pravica do dopusta ustrezno p oveča ali zmanjša. Kadar p ri izračunu dopusta ostane del, ki u streza 
najmanj polovici dneva dopusta, se zaokroži na cel dan dopusta. Deli, ki s o manjši od polovice dneva 
dopusta, se ne upoštevajo. […]“
8 Vprašanje, kakšne učinke ima spremem ba delovnega časa na neizrabljeni dopust, v nemškem p ravu ni 
izrecno u rejeno.
9 Člen 4(1) zakona o delu s krajšim d elovnim časom in pogodbah za določen čas z dne 21. decembra 
2000 d oloča:
„Delavec, zaposlen s krajšim d elovnim č asom, se zaradi d ela s krajšim d elovnim č asom n e sme 
obravnavati manj ugodno o d primerljivega delavca, zaposlenega s polnim delovnim časom, razen če za 
različno o bravnavanje obstajajo objektivni razlogi. Delavec, zaposlen s krajšim d elovnim časom, mora 
prejemati plačo ali drugo deljivo denarno n adomestilo najmanj v obsegu, ki u streza deležu njegovega 
delovnega časa v primerjavi z delovnim časom p rimerljivega delavca, zaposlenega s polnim d elovnim 
časom.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
10 B. Brandes je bila na podlagi pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas, sklenjene leta 2009 , zaposlena 
s polnim delovnim časom pri Land Niedersachsen.
11 Leta 2010 B. Brandes zaradi no sečnosti ni smela delati do poroda 22. decembra 2010 . Po kon cu 
porodniškega dopusta 17. februarja 2011 j e izrabila starševski dopust, ki s e je kon čal 21. decembra 
2011 .
12 B. Brandes je od 22. decembra 2011 v skladu s sporazumom, sklenjenim me d n jo in L and 
Niedersachsen, delala s krajšim delovnim časom v obsegu treh delovnih dni na teden.
13 Ni sporno, da B. Brandes zaradi p repovedi d ela, povezane z njeno no sečnostjo, ter porodniškega in 
starševskega dopusta, ki j u je nato izkoristila, v letih 2010 in 2011 n i mogla izrabiti 22 in 7 dni 
plačanega letnega dopusta, izračunanih na podlagi njene zaposlitve s polnim delovnim časom.
14 B. Brandes v okviru spora o glavni stvari, predloženega Arbeitsgericht N ienburg, predlaga, naj se ji 
prizna pravica do izrabe zgoraj navedenih 29 dni plačanega dopusta, ki j ih je pridobila, ko j e delala 
s polnim delovnim časom.
15 Land N iedersachsen s e p ri z avrnitvi u goditve n avedenemu p redlogu s klicuje n a o dločbo 
Bundesarbeitsgericht z dne 28. aprila 1998 , iz ka tere izhaja, da j e treba ob spremem bi delovnega časa 
delavca že pridobljene pravice do dopusta prilagoditi sorazmerno gl ede na razmerje me d no vim in 
starim številom delovnih dni. Po mnenju te zvezne dežele iz tega izhaja, da i ma B. Brandes pravico do 
17 dni preostalega dopusta, in sicer se 29 dni deli s petimi dnevi, nato pomnoži s tremi dnevi, kar z nese 
17,4 dneva, to pa se zaokroži na 17 dni.
16 Land Niedersachsen zlasti trdi, da t ak izračun števila dni dopusta sorazmerno z delovnimi dnevi nima 
učinka n a trajanje dopusta, ki p ripada B. Brandes, saj to trajanje, izraženo v številu tednov dopusta, na 
podlagi navedenega izračuna ostane nespremenjeno. V zvezi s tem n aj bi bilo treba upoštevati, da 
zadevna stranka n a podlagi svoje no ve z aposlitve s krajšim d elovnim č asom p otrebuje m anj dni 
dopusta, da d obi prosti teden. Po dr ugi strani, če število dni dopusta ne bi bilo izračunano 
sorazmerno gl ede na število delovnih dni, bi to pomenilo, da b i B. Brandes lahko v zela ve č tednov
4 ECLI:EU:C:2013 :398SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
 dopusta, kot bi jih imela pravico vzeti, če bi še naprej delala s polnim delovnim časom, s čimer bi bila 
v njen prid u stvarjena neupravičena prednost v primerjavi z delavcem, zaposlenim s polnim delovnim 
časom.
17 Po m nenju Land N iedersachsen se spor, o katerem o dloča predložitveno s odišče, v tem p ogledu 
razlikuje od zadeve, v kateri je bila izrečena sodba z dne 22. aprila 2010 v zadevi Zentralbetriebsrat 
der Landeskrankenhäuser Tirols (C-486/08, ZOdl., str. I-3527 ), saj se je ta nanašala na pravilo 
o dopustu, v skladu s katerim je bil dopust izražen v urah. M edtem ko n aj delavec v tem s poru zaradi 
uporabe referenčnega obdobja, izraženega v tednih, ne bi utrpel škode glede obsega dopusta, ki m u 
pripada, naj to ne bi veljalo v okviru navedene zadeve, saj naj bi pri dopustu, izraženem v urah, vsaka 
spremem ba delovnega časa neposredno vp livala na trajanje dopusta.
18 Arbeitsgericht N ienburg navaja svoje prepričanje, da i z navedene sodbe Z entralbetriebsrat der 
Landeskrankenhäuser Tirols jasno izhaja, da j e sorazmerna določitev pravic do letnega dopusta, ki j ih je 
delavec, zaposlen s polnim d elovnim č asom, že pridobil, ko t je določitev, ki j o zagovarja Land 
Niedersachsen, v nasprotju s pravom U nije. To sodišče zlasti me ni, da s e s tako d oločitvijo ustvarja 
diskriminacija me d delavci, zaposlenimi s polnim d elovnim časom, in delavci, zaposlenimi s krajšim 
delovnim č asom, ki j e prepovedana z določbo 4 okvirnega sporazuma o delu s krajšim d elovnim 
časom.
19 Kar z adeva utemeljitev L and N iedersachsen, predstavljeno v točki 16 t ega sklepa, Arbeitsgericht 
Nienburg me ni, da i zvira i z zamenjave me d časom „dopusta“ in časom „odsotnosti iz podjetja“. To 
sodišče poudarja tudi, da n edopustnost zmanjšanja pravice do plačanega dopusta, že pridobljene 
v predhodnem o bdobju, ob pravilni preučitvi vključuje dva vidika, in sicer trajanje dopusta in 
nadomestilo plače me d dopustom.
20 Ob u poštevanju z lasti sodne p rakse B undesarbeitsgericht, n avedene v točki 15 t ega sklepa, 
Arbeitsgericht N ienburg vseeno me ni, da j e glede teh vp rašanj nujno p ridobiti pojasnilo Sodišča.
21 V teh okoliščinah je Arbeitsgericht N ienburg prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje 
predložilo to vp rašanje:
„Ali je treba upoštevno p ravo U nije, zlasti določbo 4, točki 1 in 2, okvirnega sporazuma o delu 
s krajšim delovnim časom […], razlagati tako, da j e v nasprotju z nacionalnimi zakonskimi določbami, 
kolektivno p ogodbo ali običaji, če se po spremem bi obsega zaposlitve d elavca, ki j e povezana 
s spremem bo števila delovnih dni v tednu, obseg še neizrabljene pravice do letnega dopusta, ki g a 
delavec v referenčnem o bdobju ni mogel izrabiti, prilagodi tako, da v tednih izražena pravica do 
letnega dopusta sicer ostane enaka, v dnevih izražena pravica do letnega dopusta pa se preračuna 
glede na no vi obseg zaposlitve?“
Vprašanje za predhodno odločanje
22 Sodišče lahko v skladu s členom 99 s vojega poslovnika, če je vp rašanje, predloženo S odišču 
v predhodno o dločanje, enako vp rašanju, o katerem j e Sodišče že odločalo, če je iz sodne prakse 
mogoče jasno s klepati, kakšen je odgovor na tako vp rašanje, ali če odgovor na vp rašanje, predloženo 
v predhodno o dločanje, ne dopušča no benega razumnega dvoma, na predlog sodnika p oročevalca in 
po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar ko li odloči z obrazloženim sklepom.
23 Navedeno p ostopkovno d oločbo je treba uporabiti v tej zadevi.
24 Predložitveno s odišče želi z vprašanjem v bistvu izvedeti, ali je treba upoštevno p ravo Unije, zlasti 
določbo 4 okvirnega sporazuma o delu s krajšim d elovnim č asom, razlagati tako, da n asprotuje 
nacionalnim d oločbam ali praksi, kot so te v zadevi v glavni stvari, na podlagi katerih se število dni
ECLI:EU:C:2013 :398 5SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
 plačanega letnega dopusta, ki j ih delavec, zaposlen s polnim d elovnim č asom, ni mogel izrabiti 
v referenčnem o bdobju, zaradi p rehoda tega delavca na zaposlitev s krajšim delovnim časom zmanjša 
sorazmerno gl ede na ra zliko v številu delovnih dni na teden, ki j ih je ta delavec imel pred takim 
prehodom na kra jši delovni čas in po njem.
25 Čeprav se predložitveno s odišče tako v svojem vp rašanju formalno s klicuje zlasti na določbo 4 
okvirnega sporazuma o delu s krajšim d elovnim č asom, taka o koliščina Sodišču ne preprečuje, da 
predložitvenemu sodišču zagotovi vse elemente razlage prava Unije, ki s o lahko u porabni pri ra zsodbi 
v zadevi, o kateri odloča, ne glede na to, ali se je to sodišče v svojem vp rašanju na njih sklicevalo ali ne 
(glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo Z entralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser T irols, 
točka 49 in navedena sodna praksa). Poleg tega je treba poudariti, da s e je predložitveno s odišče 
v svojem vp rašanju sklicevalo na celotno u poštevno p ravo Unije.
26 Vendar j e treba takoj navesti, da me d upoštevne določbe prava Unije za odgovor na vp rašanje, ki g a je 
postavilo predložitveno s odišče, spada z lasti člen 7 Direktive 2003 /88 o pravici do plačanega letnega 
dopusta, kot so poudarile tudi B. Brandes, nemška vlada i n Evropska ko misija.
27 Kot izhaja iz ustaljene sodne prakse Sodišča, na ka tero se je sicer sklicevalo predložitveno s odišče, je 
treba to pravico do plačanega letnega dopusta vsakega delavca šteti za posebej pomem bno n ačelo 
socialnega p rava U nije ( glej me d dr ugim z goraj n avedeno s odbo Z entralbetriebsrat d er 
Landeskrankenhäuser Tirols, točka 28 in navedena sodna praksa).
28 Sodišče je prav tako ve čkrat poudarilo, da p ravico do plačanega letnega dopusta vsakega delavca ko t 
načelo socialnega prava Unije izrecno d oloča člen 31(2) Listine Evropske u nije o temeljnih pravicah, ki 
ji člen 6(1) PEU priznava enako p ravno ve ljavnost, ko t jo imata Pogodbi (glej me d dr ugim sodbo z dne 
8. novembra 2012 v združenih zadevah H eimann i n Toltschin, C-229/11 in C-230/11, točka 22 in 
navedena sodna praksa).
29 Poleg tega iz navedene sodne prakse izhaja, da p ravice do plačanega letnega dopusta ni mogoče 
razlagati ozko ( glej me d dr ugim z goraj navedeni sodbi Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser 
Tirols, točka 29, ter Heimann in Toltschin, točka 23 in navedena sodna praksa).
30 Kot poudarjajo p redložitveno s odišče, B. Brandes in K omisija, je Sodišče v takih o koliščinah 
v točki 32 zgoraj navedene sodbe Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols že razsodilo, da 
izraba letnega dopusta po referenčnem o bdobju nima no bene zveze z delovnim časom delavca v tem 
poznejšem o bdobju ter da z ato spremem ba in zlasti skrajšanje delovnega časa ob prehodu z zaposlitve 
s polnim d elovnim č asom n a zaposlitev s krajšim d elovnim č asom n e m ore zmanjšati pravice do 
letnega dopusta, ki j o je delavec pridobil v referenčnem o bdobju, ko j e delal s polnim d elovnim 
časom.
31 Glede določbe 4 okvirnega sporazuma o delu s krajšim d elovnim č asom v tem p rimeru zadostuje 
opozoriti, da j e Sodišče v točki 33 zgoraj navedene sodbe Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser 
Tirols v zvezi z načelom pro rata temporis iz točke 2 navedene določbe prav tako p oudarilo, da j e za 
dodelitev l etnega dopusta za obdobje zaposlitve s krajšim d elovnim č asom n edvomno p rimerno 
uporabiti to načelo. Za tako o bdobje je namreč zmanjšanje pravice do letnega dopusta v primerjavi 
z dopustom, dodeljenim za obdobje zaposlitve s polnim d elovnim časom, upravičeno i z objektivnih 
razlogov. Navedenega načela pa ni mogoče uporabiti ex post za pravico do letnega dopusta, pridobljeno 
v obdobju zaposlitve s polnim delovnim časom.
32 Sodišče je na podlagi navedenega ugotovilo, da n i mogoče sklepati ne iz upoštevnih določb Direktive 
2003 /88 n e iz določbe 4, točka 2, okvirnega sporazuma o delu s skrajšanim delovnim časom, da l ahko 
nacionalni predpisi me d pogoji za izvajanje pravice do letnega dopusta predvidijo delno izgubo pravice
6 ECLI:EU:C:2013 :398SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
 do dopusta, pridobljene v referenčnem o bdobju, in obenem v zvezi s tem o pozorilo, da t o ve lja le, če 
delavec dejansko n i imel možnosti izvršiti navedene pravice (zgoraj navedena sodba Zentralbetriebsrat 
der Landeskrankenhäuser Tirols, točka 34).
33 Sodišče, ki j e odločalo o vprašanju za predhodno o dločanje, ki m u je bilo predloženo v zadevi, v kateri 
je bila izrečena navedena sodba, je razsodilo, da j e treba upoštevno p ravo Unije in zlasti določbo 4, 
točka 2, okvirnega sporazuma o delu s krajšim d elovnim č asom ra zlagati tako, da n asprotujeta 
nacionalni določbi, v skladu s katero je treba pri spremem bi obsega zaposlitve d elavca obseg še 
neporabljenega letnega dopusta prilagoditi tako, da s e bo delavcu, ki j e svoj obseg dela zmanjšal z dela 
s polnim d elovnim č asom n a delo s krajšim d elovnim č asom, tista pravica do plačanega letnega 
dopusta, ki j o je pridobil – ne da b i jo imel možnost uveljavljati – v času zaposlitve s polnim delovnim 
časom, zmanjšala oziroma da l ahko ta dopust koristi samo še z zmanjšanim n adomestilom za plačani 
dopust (zgoraj navedena sodba Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols, točka 35).
34 Kot je poudarilo predložitveno s odišče ter ko t sta trdili B. Brandes in Komisija, preudarki, navedeni 
v točkah od 27 d o 33 t ega sklepa, očitno ka žejo na to, da b o podoben odgovor da n na vp rašanje, 
postavljeno v okviru tega predloga za sprejetje predhodne odločbe.
35 V obravnavanem p rimeru namreč ni sporno, da j e B. Brandes prenesla pravice do plačanega letnega 
dopusta, ki j ih zaradi p repovedi d ela, povezane z njeno no sečnostjo, ter poznejšega porodniškega in 
starševskega dopusta ni mogla izrabiti v zadevnih referenčnih obdobjih, v katerih je delala s polnim 
delovnim č asom. Po m nenju predložitvenega sodišča in strank v postopku v glavni stvari t udi n i 
sporno, da b i B. Brandes, če bi po kon cu starševskega dopusta ostala zaposlena s polnim d elovnim 
časom, imela pravico do prenosa 29 dni plačanega letnega dopusta.
36 Kot izhaja zlasti iz zgoraj navedene sodbe Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols, katere 
upoštevne točke so navedene v točkah od 30 d o 33 tega sklepa, v teh okoliščinah skrajšanje delovnega 
časa B. Brandes, ki j e posledica prehoda z zaposlitve s polnim delovnim časom na zaposlitev s krajšim 
delovnim časom, ne more privesti do ex post delne izgube predhodno p ridobljene pravice do plačanega 
letnega dopusta, kakršna izhaja iz nacionalnega pravila, ki j e predmet postopka v glavni stvari, zlasti če 
ni objektivnega razloga, ki b i upravičeval tako izgubo.
37 Kar z adeva trditev L and N iedersachsen, da p redhodno p ridobljena pravica do plačanega letnega 
dopusta B. Brandes ne bi bila zmanjšana, saj bi, izražena v tednih dopusta, ostala enaka p red 
prehodom zadevne stranke n a zaposlitev s krajšim delovnim časom in po njem, je treba priznati, da j e 
ni mogoče sprejeti, kot sta ugotovila tudi predložitveno s odišče in Komisija.
38 Okoliščina, da j e delavec s krajšim d elovnim č asom, ki o bičajno d ela tri p olne dni na teden, 
v določenem t ednu odsoten z dela, namreč v nasprotju s trditvijo Land N iedersachsen nikakor ne 
pomeni, da b i tako izrabil ekvivalent petih dni dopusta, ki j ih je treba, ker so bili pridobljeni, ko j e delal 
s polnim d elovnim časom, očitno ra zumeti kot pet polnih dni, v katerih je zadevna oseba oproščena 
delovne obveznosti, ki b i zanjo veljala, če takega dopusta ne bi bilo.
39 Če je delavcu v okviru njegove zaposlitve, ki j e odslej s krajšim delovnim časom in znaša tri polne dni 
dejavnosti na teden, priznan en „teden“ dopusta, je očitno, da j e delavec delovne obveznosti odslej 
oproščen le tri polne dni.
40 Prav tako je treba zavrniti podobno u temeljitev n emške vlade, ki j o je ta poleg tega navedla že v okviru 
zadeve, v kateri je bila izrečena zgoraj navedena sodba Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser 
Tirols, in sicer da n acionalno p ravilo, ki j e predmet postopka v glavni stvari, ne krši prava Unije, saj 
mora biti delavec, ki m u ni več treba delati vse dni v tednu, svojih obveznosti oproščen manjše število 
dni, da l ahko ko risti enako d olgo obdobje počitka ko t prej.
ECLI:EU:C:2013 :398 7SKLEPZDNE13.6.2013 –ZADEVAC-415/12
BRANDES
41 Pri taki utemeljitvi se namreč zamenjujeta obdobje počitka, ki u streza obdobju dejansko izrabljenega 
dopusta, in običajna poklicna nedejavnost v obdobju, v katerem d elavcu na podlagi delovnega 
razmerja, ki g a veže z delodajalcem, ni treba delati.
42 Ob upoštevanju vseh predhodnih ugotovitev je treba na postavljeno vp rašanje odgovoriti, da j e treba 
upoštevno p ravo Unije, zlasti člen 7(1) Direktive 2003 /88 in določbo 4, točka 2, okvirnega sporazuma 
o delu s krajšim d elovnim časom, razlagati tako, da n asprotuje nacionalnim d oločbam ali praksi, kot 
so te v zadevi v glavni stvari, na podlagi katerih se število dni plačanega letnega dopusta, ki j ih 
delavec, zaposlen s polnim delovnim časom, ni mogel izrabiti v referenčnem o bdobju, zaradi p rehoda 
tega delavca na zaposlitev s krajšim d elovnim časom zmanjša sorazmerno gl ede na razliko v številu 
delovnih dni na teden, ki j ih je ta delavec imel pred takim prehodom na kra jši delovni čas in po njem.
Stroški
43 Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari e na od stopenj v postopku p red predložitvenim 
sodiščem, to odloči o stroških. S troški, priglašeni za predložitev s tališč Sodišču, ki n iso stroški 
omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:
Upoštevno pravo Un ije, zlasti člen 7(1) Direktive 2 0 0 3 / 8 8 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta 
z dne 4. novembra 2 0 0 3 o določenih vidikih organizacije de lovnega č asa in določbo 4, točka 2, 
Okvirnega s porazuma o delu s krajšim de lovnim č asom, s klenjenega 6. junija 1 9 9 7 , iz Priloge 
k Direktivi Sveta 9 7 / 8 1 / E S z dne 1 5. decembra 1 9 9 7 o okvirnem s porazumu o delu s krajšim 
delovnim časom, s klenjenim m ed UN ICE, CE EP in E T UC, kakor je bila spremenjena z Direktivo 
Sveta 9 8 / 2 3 / E S z dne 7. aprila 1 9 9 8 , je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalnim d oločbam 
ali praksi, kot so te v zadevi v glavni stvari, na podlagi k aterih se število dni plačanega letnega 
dopusta, ki jih de lavec, zaposlen s polnim de lovnim č asom, n i mogel iz rabiti v referenčnem 
obdobju, zaradi prehoda te ga de lav ca n a z aposlitev s krajšim de lovnim č asom z manjša 
sorazmerno glede n a razliko v številu de lovnih dni na tede n, ki jih je ta de lavec imel pred t akim 
prehodom n a krajši delovni čas in po njem.
Podpisi