*
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
*
ECLI:EU:C:2014 :139 1SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 13. marca 2014  
Jezik postopka: danščina.„Šesta dir ektiva o DDV — Oprostitve — Člen 13(B)(d), točki 3 in 6 — Posebni investicijski skladi — 
Sistemi poklicnega pokojninskega zavarovanja — Upravljanje — Transakcije v zvezi z depoziti, tekočimi 
računi, plačili, transferji“
V zadevi C-464/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PD EU, ki g a je vložilo 
Østre Landsret (Danska) z odločbo z dne 8. oktobra 2012 , ki j e prispela na Sodišče 17. oktobra 2012 , 
v postopku
ATP PensionSer vice A/S
proti
Skatteministeriet,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von Danwitz, p redsednik senata, E. Juhász, A . Rosas (poročevalec), D. Šváby in C. Vajda, 
sodniki,
generalni pravobranilec: P. Cruz Villalón,
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 2. oktobra 2013 ,
ob upoštevanju stališč, ki s o jih predložili:
— za ATP PensionService A/S H. S. Hansen in T. Kristjánsson, odvetnika,
— za da nsko v lado V . Pasternak Jørgensen, agentka, skupaj s K. Lundgaard om H ansenom, 
odvetnikom,
— za vlado Združenega kra ljestva R. Hill, barrister,
— za Evropsko ko misijo L. Lozano P alacios, M. Clausen in C. Barslev, agentke,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 12. decembra 2013
izreka n aslednjo
2 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
Sodbo
1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 13(B)(d), točki 3 in 6, Šeste dir ektive 
Sveta z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakono daje držav članic o prometnih da vkih – Skupni sistem 
davka n a dodano v rednost: enotna osnova za odmero (77/388/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, 
poglavje 9, zvezek 1, str. 23, v nadaljevanju: Šesta dir ektiva).
2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora me d dr užbo ATP PensionService A/S (v nadaljevanju: ATP) in 
Skatteministeriet (ministrstvo za finance) zaradi z avrnitve o prostitve p lačila da vka n a dodano v rednost 
(v nadaljevanju: DD V) za nekatere storitve, ki j ih je dr užba ATP opravila za poklicne pokojninske 
sklade.
Pravni okvir
Pravo Unije
3 Člen 13(B)(d) Šeste dir ektive d oloča:
„Brez poseganja v druge določbe Skupnosti dr žave č lanice pod p ogoji, ki j ih d oločijo zaradi 
zagotavljanja pravilne in enostavne uporabe oprostitev i n preprečevanja vsakršnih m ožnih u taj, 
izogibanj ali zlorab da vka, oprostijo:
[…]
(d) naslednje transakcije: […]
[…]
3. transakcije, vključno s posredovanjem, v zvezi z depoziti, tekočimi računi, plačili, transferji, 
dolgovi, čeki ali drugimi plačilnimi instrumenti, razen izterjave d olgov in factoringa; […];
[…]
6. upravljanje posebnih investicijskih skladov, ki j ih opredelijo države članice.“
4 Člen 1(2) Direktive S veta z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakono v in dr ugih predpisov 
o kolektivnih n aložbenih p odjemih z a v laganja v prenosljive v rednostne p apirje (KNPVP) 
(85/611/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 139), ka kor je bila 
spremenjena z direktivama 2001 /107/ES in 2001 /108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
21. januarja 2002 ( UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 4, str. 287 o ziroma 302 ), te 
podjeme d oloča tako:
„Za namene te dir ektive in ob upoštevanju člena 2 so KNPVP tisti:
— katerih edini namen je skupno v laganje ka pitala, zbranega pri javnosti, v prenosljive v rednostne 
papirje in/ali druga likvidna finančna sredstva, navedena v členu 19(1), in ki p osluje po načelu 
razpršitve tveganj,
in
ECLI:EU:C:2014 :139 3SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
— katerih enote premoženja se na zahtevo imetnikov ponovno o dkupijo ali izplačajo, neposredno a li 
posredno, iz sredstev teh podjemov. Ukrepi KNPVP, s katerimi zagotavljajo, da s e tržna vrednost 
njihovih enot na borzi ne ra zlikuje bistveno o d čiste vrednosti njihovih sredstev, štejejo za 
enakovredne takem u ponovnemu odkupu ali izplačilu.“
5 V skladu s členom 5(2), drugi pododstavek, D irektive 85 /611 „[u]pravljanje vzajemnih skladov/skupnih 
sredstev in investicijskih dr užb za namene te dir ektive vključuje naloge, navedene v Prilogi II, ki j ih je 
mogoče še dopolniti“.
6 V n avedeni prilogi II so me d „nalogami, zajetimi v dejavnost upravljanja skupnega premoženja“, 
navedene te točke:
„–Upravljanje naložb
– Upravne naloge:
(a) pravne in računovodske storitve za upravljanje sklada;
(b) poizvedbe strank;
(c) vrednotenje in oblikovanje cen (vključno z davčnimi povračili);
(d) spremljanje usklajenosti z zakono dajo;
(e) vodenje registra imetnikov enot premoženja;
(f) razdelitev p rihodka;
(g) izdaja in odkup enot premoženja;
(h) izpolnitev p ogodbenih obveznosti (vključno z odpremo potrdil);
(i) vodenje evidence.
– Trženje.“
7 S členom 5g(1) Direktive 85 /611 j e bila uvedena možnost, da dr žave č lanice „dovolijo, da dr užbe za 
upravljanje zaradi u činkovitejšega opravljanja dejavnosti prenesejo eno a li več svojih nalog na tretje 
osebe“, če to pooblastilo izpolnjuje pogoje, določene v točkah od (a) do (i) tega člena 5g(1).
Dansko p ravo
Danski pokojninski načrt
8 Predložitveno s odišče je danski pokojninski načrt opisalo tako.
9 Navaja, da j e ta načrt razdeljen na tri stebre: prvi steber obsega z zakono m d oločeno p okojnino 
(vključno s „folkepe nsion“, ki je dr žavna starostna pokojnina), drugi dodatno p oklicno p okojninsko 
zavarovanje in tretji dodatno individualno p okojninsko z avarovanje. Medtem ko s o vir sredstev za prvi 
steber davki, financirajo sredstva za drugi in tretji steber (dodatni pokojninski zavarovanji) upravičenci, 
ki se jim bodo pokojnine izplačale, in sicer zavarovanci.
4 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
10 Dodatni pokojninski zavarovanji (drugi in tretji steber) se po navadi f inancirata z rednimi prispevki za 
pokojninsko z avarovanje instituciji za pokojninsko z avarovanje (med drugim pokojninskim skladom) ali 
finančni instituciji. V primeru poklicnih pokojninskih zavarovanj (drugi steber) delodajalci načeloma 
plačajo pokojninske p rispevke z a zaposlene v pokojninski sklad, vendar s e plačilo lahko o pravi tudi 
finančni instituciji.
11 Sredstva za d odatni pokojninski z avarovanji (drugi in tretji steber) se n ačeloma p ridobivajo 
z določenimi prispevki, kar p omeni, da j e znesek pokojninskega prispevka d ogovorjen, me dtem ko j e 
znesek izplačane pokojnine odvisen na eni strani od obsega sredstev, plačanih s prispevki instituciji za 
pokojninsko z avarovanje, in na dr ugi strani od donosa njihove n aložbe (zmanjšanega za stroške, 
povezane z varčevanjem).
12 Protidajatev za sredstva za dodatni pokojninski zavarovanji je lahko v obliki:
— doživljenjske rente, ki s e izplačuje do smrti zavarovanca;
— rentne pokojnine, ki s e lahko izplačuje v obrokih od dneva upokojitve;
— kapitala, ki s e lahko izplača v enkratnem z nesku o b upokojitvi.
13 Pri starostni pokojnini v obliki doživljenjske rente se zavarovancu lahko r edno izplačuje stalni znesek 
pokojnine od dneva upokojitve d o njegove smrti. Ta znesek se izračuna delno n a podlagi povprečne 
pričakovane življenjske d obe zavarovancev-upravičencev d o pokojnine in delno n a podlagi zneska, 
zbranega do dneva upokojitve. Zavarovanec lahko s redstva, privarčevana v obliki rentne pokojnine ali 
kapitala, uporabi za pridobitev starostne pokojnine v obliki doživljenjske rente ali za plačilo dodatnih 
prispevkov za obstoječo doživljenjsko rento.
14 Na podlagi da nske da včne zakono daje o dohodnini se lahko p rispevki z a dodatno p okojninsko 
zavarovanje uveljavljajo ko t olajšava do določene višine. Pravica do olajšave je priznana ne glede na to, 
ali se prispevki plačujejo v pokojninski načrt, ki g a upravlja institucija za pokojninsko z avarovanje, ali 
pa v pokojninski načrt pri finančni instituciji.
15 O višini pokojninskega prispevka z a pokojninsko z avarovanje in o razdelitvi pokojninskega prispevka 
med doživljenjsko rento in pokojnino v obliki rente ali kapitala odloča zavarovanec.
16 Za dodatno p oklicno p okojninsko z avarovanje (drugi steber) je značilno, da s e o ureditvi pokojninskega 
zavarovanja zaposlenih sporazumejo socialni partnerji (delodajalska z druženja in sindikati), ki 
predstavljajo delodajalce in zaposlene, ob obdobnih ko lektivnih pogajanjih.
17 Za zaposlene, za ka tere ve ljajo take ko lektivne pogodbe, se torej dogovorjeni pokojninski p rispeve k 
redno p lačuje v pokojninski s klad ( poklicno p okojninsko z avarovanje). Poleg p lačevanja tega 
obveznega pokojninskega prispevka b i se ti zaposleni lahko o dločili za plačevanje dodatnih premij 
poklicnega pokojninskega zavarovanja ali za ustanovitev i ndividualnega pokojninskega načrta pri 
finančni instituciji.
18 V individualne pokojninske n ačrte (tretji steber) se stekajo tudi p rispevki o seb, ki z aradi s vojega 
zaposlitvenega statusa nimajo pokojninskega zavarovanja. To ve lja me d dr ugim z a samozaposlene 
delavce, delodajalce in dir ektorje. Ve ndar s e te osebe lahko o dločijo tudi za plačevanje v poklicni 
pokojninski načrt (drugi steber), če je bil za zaposlene podjetja tak načrt dogovorjen.
ECLI:EU:C:2014 :139 5SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
Danske d oločbe na področju DD V
19 Člen 13(1), točka 11(c) in (f), zakona o DDV (momsloven) določa:
„Davka so oproščeni ti blago in storitve:
[…]
11. Finančne aktivnosti
[…]
(c) transakcije, vključno s posredovanjem, v zvezi z depoziti, tekočimi računi, plačili, transferji, 
dolgovi, čeki ali drugimi plačilnimi instrumenti, razen izterjave d olgov;
[…]
(f) upravljanje posebnih investicijskih skladov.“
20 V pravnih navodilih (Den Juridiske Ve jledning) 2012 -2, D.A.5.11.6, ki s o uradne smernice organov za 
razlago zakona o DDV, je določeno, da o prostitev za transakcije v zvezi z depoziti ali tekočimi računi 
zajema me d dr ugim o dprtje depozitnih ra čunov in ustanovitev p okojninskih in dr ugih varčevalnih 
načrtov ter knjiženje sredstev v dobro in v breme ra čunov.
21 Glede transakcij v zvezi s plačili in transferji je navedeno, da „[t]ransakcije v zvezi s plačili in transferji 
zajemajo prenos gotovine elektronsko – na primer z uporabo centralnega računalniškega sistema ali 
s pomočjo SWIFT (Združenje za svetovne finančne telekomunikacije me d bankami) ali na podlagi 
dokumentov, ki s e sestavijo za posebne primere. Plačila, transferje in transakcije v zvezi s plačili lahko 
opravijo podizvajalci, na primer PBS.“
22 V n avodilih D .A.5.11.9.3 je navedeno, da u pravljanje posebnih investicijskih skladov me d dr ugim 
zajema:
— dnevno u pravljanje portfelja, vključno s knjigovodenjem;
— svetovanje in odločanje glede vlaganja sredstev t er opravljanje nakupov in prodaj vrednostnih 
papirjev za sklad;
— izračun realne vrednosti enot premoženja sklada;
— izdajo in odkup enot premoženja sklada t er
— druge upravne storitve, me d dr ugim informacijsko p odporo, prospekte, trženje, vodenje poslovanja 
ter razvoj in analizo.
23 Iz zgoraj navedenih navodil je tudi ra zvidno, da z a upravljanje posebnih investicijskih skladov ve lja 
pravilo o oprostitvi DD V, ne glede na to, ali se ti skladi u pravljajo sami, ali jih upravlja dr užba za 
upravljanje, ali pa drug subjekt, n a katerega je bila ta pristojnost zakonito prenesena.
6 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
24 Østre Landsret (vzhodno r egionalno s odišče) je v točki 2 predložitvene odločbe navedlo, da j e posebni 
investicijski sklad v navodilu D.A.5.11.9.2 opisan tako:
„Skatterådet [(nacionalna da včna uprava)] je v zavezujočem o dgovoru upoštevala sodbi Sodišča [z dne 
28. junija 2007 v zadevi JP M organ Fleming Claverhouse Investment Trust in The Association o f 
Investment Trust Companies (C-363/05, ZOdl., str. I-5517 , v nadaljevanju: sodba JP M organ 
Fleming)]. Skatterådet je v odgovoru opredelila posebne investicijske s klade, za ka tere se v skladu 
z dansko s odno p rakso šteje, da s o oproščeni plačila DD V. Glej informativno n avodilo o razlagi na 
davčnem p odročju 2008 353.SR.
V skladu s členom 13(1), točka 11(f), zakona o [DDV] so plačila DD V oproščeni ti posebni investicijski 
skladi:
1. posebni investicijski skladi i n dr ugi [KNPVP], ki j ih ureja Direktiva [85/611];
2. skrbniški investicijski skladi – gl ej člen 2 zakona o obdavčitvi članov skrbniških investicijskih 
skladov – ne glede na to, ali ti skladi s padajo pod Direktivo [85/611];
3. kolektivni naložbeni podjemi fiskalne narave, ki j ih u reja člen 16(C)(1) zakona o odmeri 
dohodnine [(Ligningsloven)], ne glede na to, ali ti podjemi spadajo pod Direktivo [85/611];
4. investicijske dr užbe ali skladi, ki j ih ureja člen 19(2), (3) in (4) zakona o obdavčitvi kapitalskih 
dobičkov [(Aktieavancebeskatningsloven)], ne glede na to, ali te dr užbe in skladi s padajo pod 
Direktivo [85/611];
5. zbirni investicijski skladi, ki i zdajajo certifikate, ki j ih ureja člen 1(1), točka 5a, zakona o socialnem 
varstvu [(Lov om social service)], ne glede na to, ali ti skladi s padajo pod Direktivo [85/611];
6. zaprte investicijske dr užbe – glej sodbo [v zadevi JP M organ Fleming] – ne glede na to, ali spadajo 
pod točke o d 2 do 5;
7. drugi podjemi za ko lektivne naložbe v prenosljive v rednostne papirje, za ka tere bi se na podlagi 
posamične presoje lahko štelo, da n udijo storitve, ki s o primerljive s storitvami, ki j ih posebni 
investicijski skladi, zajeti v točkah od 1 do 6, ponujajo članom in delničarjem, in so tem s toritvam 
konkurenčne, ob upoštevanju raznolikosti tveganj pri naložbah v prenosljive vrednostne papirje.“
Dejansko stanje v sporu o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
25 Østre Landsret opisuje dejansko stanje v sporu o glavni stvari tako.
26 Največja stranka dr užbe ATP je PensionDanmark, ki j e poklicni pokojninski sklad. PensionDanmark 
upravlja p okojninske n ačrte, ustanovljene n a p odlagi ko lektivnih in p odjetniških p ogodb, za 
12 sindikatov in 37 z druženj delodajalcev, ki v ključujejo skupno 602 .000 članov, zaposlenih 
v 22.000 zasebnih in javnih podjetjih.
27 Pri storitvah dr užbe A TP je natančno z aporedje dogodkov tako. Družba A TP za posameznega 
zavarovanca v sistemu pokojninskega sklada, ki g a upravlja, na podlagi podatkov, ki j ih prejme o d 
delodajalcev, odpre račun. Delodajalec dr užbi ATP sporoči pokojninske p rispevke, dolgovane za vse 
delavce, in na račun pokojninskega sklada p ri finančni instituciji prenese en znesek, ki v ključuje vse te 
prispevke. Znesek, ki g a je delodajalec na podlagi kolektivne ali podjetniške p ogodbe dolžan plačati za 
posameznega zaposlenega, nato dr užba A TP kn jiži v dobro ra čuna zaposlenega v sistemu 
pokojninskega sklada, ki g a upravlja.
ECLI:EU:C:2014 :139 7SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
28 Zavarovanec lahko kadar ko li dostopa do svojega pokojninskega računa prek domače spletne strani 
pokojninskega sklada. Družba ATP redno p osodablja račun z zneski, ki s e morajo kn jižiti v dobro in 
v breme ra čuna, tako da j e saldo pokojninskega računa enak privarčevanemu znesku p okojnine (razen 
prihodka, ki j e bil pridobljen, ne pa še kn jižen).
29 Družba ATP sproži tudi d vig zneskov z računov zavarovancev s tem, da f inančni instituciji naloži 
izplačilo teh zneskov zavarovancem.
30 Pokojninski skladi s ami opravijo naložbe zneskov, vplačanih v pokojninski načrt.
31 Družba ATP tako o pravlja za pokojninske sklade te naloge:
— upravne naloge: me d dr ugim da janje informacij in posebnih nasvetov delodajalcem i n zaposlenim 
(zavarovancem) v zvezi s pokojninskimi načrti, ki j ih ponujajo pokojninski skladi;
— vzdrževanje in razvoj sistema, ki v ključuje razvoj in vzdrževanje platforme, na kateri se zagotavljajo 
storitve dr užbe ATP pokojninskim skladom;
— opravljanje storitev v zvezi s prispevki, plačanimi v pokojninske n ačrte, in izplačili pokojnin 
upravičencem.
32 Družba ATP je do 30. junija 2002 p lačala DD V od plačil pokojninskih skladov za opisane storitve. Na 
podlagi sodbe Sodišča z dne 5. junija 1997 v zadevi SDC (C-2/95, Recueil, str. I-3017 ) pa je dr užba 
ATP sklenila, da s o njene storitve v povezavi s prispevki, plačanimi v pokojninske n ačrte, in izplačili 
pokojnin iz njih transakcije v zvezi s plačili ali transferji, oproščenimi plačila DD V n a podlagi 
člena 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive.
33 Družba ATP je 26. junija 2006 t o sporočila Skatteministeriet. Zadnjenavedeno j e z odločbo z dne 
7. oktobra 2005 o dločilo, da s o storitve dr užbe ATP v povezavi z izplačili pokojnin DD V oproščene 
transakcije v zvezi s plačili ali transferji, vendar j e zavrnilo oprostitev s toritev, povezanih z vplačili 
v pokojninsko z avarovanje – ra zen tiste, ki s e n anaša n a p rejem i n u novčevanje čekov. 
Landsskatteretten (državno da včno s odišče) je z odločbo z dne 13. maja 2009 p otrdilo odločbo 
Skatteministeriet.
34 Družba A TP je zoper potrdilno o dločbo vložila pravno s redstvo pri R etten i Hillerød (sodišče 
v Hillerødu), ki j e zadevo odstopilo Østre Landsret.
35 Østre Landsret je v točki 1.2 predložitvene odločbe navedlo, da s toritve, za katere sta Skatteministeriet 
in Landsskatteretten me nila, da n iso oproščene plačila DD V, tvorijo v bistvu ti sestavni deli:
„(1)registracija delodajalcev, ki p lačujejo prispevke z a pokojninsko z avarovanje, na podlagi podatkov, 
prejetih od teh delodajalcev;
(2) odprtje računov v sistemu pokojninskega sklada p ri dr užbi ATP za zaposlene (zavarovance) na 
podlagi podatkov, prejetih od delodajalcev;
(3) zagotavljanje možnosti za upravljanje plačil prispevkov delodajalcev v pokojninsko z avarovanje, da 
se lahko v si pokojninski prispevki za njihove zaposlene vplačajo na račun pokojninskega sklada p ri 
finančni instituciji z uporabo spletnih storitev (interneta) ali plačilne kar tice;
(4) prejem i n ev identiranje poročil delodajalcev o razdelitvi skupnega prejetega zneska n a posamezne 
zaposlene (med dr ugim z izračunom in obračunom prispevkov za zavarovanje pravic trga dela, ki 
izhajajo neposredno iz prispevkov v pokojninski sklad);
8 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
(5) knjiženje p okojninskih p rispevkov v dobro ra čunov p osameznih z avarovancev v sistemu 
pokojninskih skladov pri A TP, vključno z rednim p osodabljanjem ra čunov z evidentiranimi 
vplačili in prihodki;
(6) evidentiranje nezadostnih prispevkov;
(7) sporočila upravičencem d o pokojnine o prispevkih, plačanih v sistem p okojnin v obliki ka pitala;
(8) pošiljanje izpiskov.“
36 Družba ATP je pred Østre Landsret navedla, da m orajo biti te storitve oproščene plačila DD V:
— kot upravljanje posebnih investicijskih skladov, kakor je navedeno v členu 13(1), točka 11(f), zakona 
o DDV, s katerim je bil prenesen člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive, in/ali
— kot transakcije v zvezi z depoziti, tekočimi računi, plačili, transferji, kakor je navedeno v točki (c) te 
določbe, s katero je bil prenesen člen 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive.
37 Skatteministeriet je me nilo, da n avedenih storitev, ki j ih je opravila družba ATP, ni mogoče oprostiti 
DDV, ker je treba pokojninske sklade razlikovati od posebnih investicijskih skladov iz teh razlogov:
— v pokojninskih skladih so združeni financiranje pokojnin in zavarovalne storitve; pokojnine so lahko 
izplačane v obliki doživljenjske rente ali kot pokojnina v enkratnem z nesku a li v rednih izplačilih 
določeno š tevilo let; ponujajo dodatno z avarovanje, na primer za primer smrti ali nezmožnosti za 
delo;
— na podlagi kolektivne pogodbe plačujejo prispevke d elodajalci, in ne delavci;
— cilj pokojninskega varčevanja je ustvariti ravnotežje me d prihodki v delovni dobi in v pokoju, 
medtem ko s o vlaganja na splošno n amenjena povečanju premoženja;
— prispevki za pokojninske sklade se lahko n a podlagi predpisov o dohodnini uveljavljajo ko t olajšava 
do določene višine.
38 Østre Landsret je v teh okoliščinah prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo ta 
vprašanja:
„1.Ali je treba člen 13(B)(d), točka 6, [Šeste dir ektive] razlagati tako, da p ojem ‚posebni investicijski 
skladi, ki j ih opredelijo dr žave č lanice‘ zajema pokojninske s klade, kakršni so ti v obravnavani 
zadevi, s temi lastnostmi:
(a) donos za zaposlenega (zavarovanca) je odvisen od donosa, ki s e realizira z naložbami 
pokojninskega sklada;
(b) delodajalcu ni treba plačati dodatnih prispevkov, da b i se zavarovancu zagotovil neki donos;
(c) pokojninski sklad investira p rivarčevana sredstva ko lektivno p o načelu razpršitve tveganj;
(d) pretežni del plačil v pokojninski sklad temelji na ko lektivnih pogodbah me d delodajalskimi 
združenji in sindikati (socialni partnerji), ki z astopajo posamezne zaposlene in delodajalce, in 
ne na individualnih pogodbah, sklenjenih z zaposlenimi;
(e) posamezni zaposleni se lahko s am o dloči za plačevanje dodatnih prispevkov v pokojninski 
sklad;
ECLI:EU:C:2014 :139 9SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
(f) samozaposleni delavci, delodajalci in dir ektorji se lahko o dločijo za plačevanje pokojninskih 
prispevkov v pokojninski sklad;
(g) vnaprej določeni delež pokojninskega varčevanja, ki j e za zaposlene dogovorjen s kolektivno 
pogodbo, se uporabi za pridobitev d oživljenjske rente;
(h) zavarovanci nosijo stroške p okojninskega sklada;
(i) v skladu z nacionalno z akono dajo o dohodnini so prispevki v pokojninski sklad d o neke višine 
olajšava;
(j) prispevki v individualni pokojninski n ačrt, vključno s pokojninskim s kladom p ri finančni 
instituciji, znotraj katerega se prispevki lahko v lagajo v posebni investicijski sklad, so v skladu 
z nacionalno z akono dajo o dohodnini olajšava v enakem o bsegu, kot je navedeno v točki (i);
(k) pravica do oprostitve p lačila prispevkov iz točke (i) ustreza obdavčitvi plačil zavarovancem i n
(l) privarčevana sredstva se načeloma izplačajo, ko z adevna oseba dopolni upokojitveno s tarost,
če dr žava članica institucije, predstavljene v drugem p oglavju te predložitvene odločbe 
[(povzeto v točkah od 19 d o 24 te sodbe)], priznava ko t posebne investicijske sklade?
2. Če je odgovor na prvo vp rašanje pritrdilen, ali je treba člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive 
razlagati tako, da p ojem ‚upravljanje‘ obsega storitev, kakršna je ta iz obravnavane zadeve ( glej 
razdelek 1.2 predložitvene odločbe [, točko 35 te sodbe])?
3. Ali je treba storitev, kakršna je predmet tega postopka, v zvezi s prispevki v pokojninski sklad (glej 
razdelek 1.2 predložitvene odločbe [, točko 35 t e sodbe]) o bravnavati na podlagi določb 
člena 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive ko t enotno s toritev a li ko t več ločenih storitev, ki s e 
morajo presojati posamično?
4. Ali je treba člen 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive ra zlagati tako, da o prostitev p lačila DD V iz te 
določbe za transakcije v zvezi s plačili ali transferji zajema storitev, ka kršna je predmet 
obravnavane zadeve, v zvezi s prispevki v pokojninski sklad ( glej razdelek 1.2 predložitvene 
odločbe [, točko 35 te sodbe])?
5. Če je odgovor na četrto vp rašanje nikalen, ali je treba člen 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive 
razlagati tako, da o prostitev p lačila DD V iz te določbe za transakcije v zvezi z depozitom in 
tekočimi računi zajema storitev, kakršna je predmet obravnavane zadeve, v zvezi s prispevki 
v pokojninski sklad (glej razdelek 1.2 predložitvene odločbe [, točk 35 te sodbe])?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje v zvezi s pojmom „posebni investicijski skladi“
39 Predložitveno s odišče s prvim vp rašanjem s prašuje, ali je treba člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive 
razlagati tako, da p okojninski skladi, kot so ti v postopku v glavni stvari, ki i majo značilnosti, opisane 
v tem vp rašanju, spadajo pod pojem „posebni investicijski skladi, ki j ih opredelijo dr žave č lanice“ 
v smislu te določbe.
10 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
40 Najprej je treba spomniti, da i z ustaljene sodne prakse izhaja, da č eprav so oprostitve, ki j ih določa me d 
drugim člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive, samostojni pojmi prava Unije, ki m orajo načeloma imeti 
skupno o predelitev, kar p repreči različno u porabo sistema DD V v različnih dr žavah članicah, tako da 
države članice ne morejo spremeniti njihove vsebine, pa to ne velja, če je zakono dajalec nanje prenesel 
nalogo določitve n ekaterih pojmov iz določb o oprostitvah (glej v tem s mislu sodbo z dne 4. maja 2006 
v zadevi Abbey National, C-169/04, ZOdl., str. I-4027 , točki 38 in 39; zgoraj navedeno s odbo JP 
Morgan Fleming, točki 19 in 20, in sodbo z dne 7. marca 2013 v zadevi Wh eels Common I nvestment 
Fund Trustees in dr ugi, C-424/11, v nadaljevanju: sodba Wh eels, točka 16). Člen 13(B)(d), točka 6, 
Šeste dir ektive torej državam članicam podeljuje pristojnost za opredelitev p ojma „posebni investicijski 
skladi“ (glej zgoraj navedeno s odbo Wh eels, točka 16).
41 Ta pristojnost za opredelitev, ki j e tako p riznana dr žavam č lanicam, je kl jub temu o mejena 
s prepovedjo vp livanja na samo besedilo pogojev o prostitve, ki g a uporablja zakono dajalec Unije (glej 
v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi JP M organ Fleming, točka 21, in Wh eels, točka 17). Država 
članica me d dr ugim n e m ore, ne da b i zanikala sam p ojem „posebni investicijski s kladi“, me d 
posebnimi investicijskimi skladi i zbrati tistih, za katere je mogoča oprostitev p lačila da vka, in tistih, za 
katere oprostitev n i mogoča. Navedena določba ji torej daje le pristojnost, da v nacionalnem p ravu 
opredeli sklade, ki u strezajo pojmu „posebni investicijski skladi“ (glej v tem s mislu zgoraj navedeni 
sodbi JP M organ Fleming, točke o d 41 d o 43, in Wh eels, točka 17).
42 Pri tem p ooblastilu za opredelitev pojma se morajo spoštovati tudi cilji, ki j ih uresničuje Šesta dir ektiva, 
in načelo da včne nevtralnosti, na ka terem t emelji skupni sistem DD V (glej v tem s mislu zgoraj 
navedeni sodbi JP M organ Fleming, točki 22 in 43, in Wh eels, točka 18).
43 V zvezi s tem j e treba pripomniti, da j e cilj oprostitve t ransakcij, ki s o povezane z upravljanjem 
posebnih investicijskih skladov, predvsem o mogočiti vlagateljem v laganje v vrednostne papirje prek 
posebnih investicijskih skladov brez stroškov DD V in tako z agotoviti, da j e skupni sistem DD V 
nevtralen za neposredne naložbe v vrednostne papirje in naložbe, ki s e opravijo po posredniku v obliki 
kolektivnih naložbenih podjemov (glej v tem s mislu zgoraj navedene sodbe Abbey National, točka 62; 
JP M organ Fleming, točka 45; Wh eels, točka 19, in sodbo z dne 7. marca 2013 v zadevi GfBk, 
C-275/11, točka 30).
44 Podrobneje, načelo da včne nevtralnosti nasprotuje temu, da s e gospodarski subjekti, ki o pravljajo enake 
storitve, glede plačila DD V obravnavajo ra zlično ( glej v tem s mislu zgoraj navedene sodbe Abbey 
National, točka 56; JP M organ Fleming, točka 29, in Wh eels, točka 20).
45 Treba je torej ugotoviti, ali so za namene uporabe Šeste dir ektive p okojninski skladi, ko t so ti 
v postopku v glavni stvari, „posebni investicijski skladi“ v smislu člena 13(B)(d), točka 6, te dir ektive.
46 V zvezi s tem j e treba spomniti, da s kladi, ki p omenijo ko lektivne naložbene podjeme z a vlaganja 
v prenosljive v rednostne papirje v smislu Direktive 85 /611, predstavljajo posebne investicijske s klade 
(glej v tem s mislu zlasti sodbo z dne 19. julija 2012 v zadevi Deutsche Bank, C -44/11, točki 31 in 32, 
in sodbo Wh eels, točka 23).
47 Poleg tega se morajo za ko lektivne naložbene sklade prav tako š teti skladi, ki n e pomenijo ko lektivnih 
naložbenih podjemov v smislu D irektive 85 /611, vendar i majo enake l astnosti ko t ti podjemi in 
opravljajo enako d ejavnost ali so vsaj toliko p rimerljivi z njimi, da j im kon kurirajo (glej v tem s mislu 
zgoraj navedene sodbe Abbey National, točke o d 53 d o 56; JP M organ Fleming, točke o d 48 d o 51, in 
Wheels, točka 24).
48 Kot je navedel generalni pravobranilec v točki 51 s klepnih predlogov, ni sporno, da p oklicni 
pokojninski skladi, kot so ti v postopku v glavni stvari, ne spadajo pod Direktivo 85 /611. Ugotoviti je 
treba, ali so ti skladi p rimerljivi s podjemi iz te dir ektive in jim kon kurirajo.
ECLI:EU:C:2014 :139 11SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
49 V zvezi s tem i z člena 1(2) Direktive 85 /611 i zhaja, da s e ta dir ektiva nanaša na podjeme, katerih edini 
namen je skupno v laganje ka pitala, zbranega pri javnosti, v prenosljive v rednostne papirje in/ali 
nekatera dr uga likvidna finančna sredstva, ki p oslujejo po načelu ra zpršitve tveganj in ka terih enote 
premoženja se na zahtevo imetnikov ponovno o dkupijo ali izplačajo, neposredno a li posredno, iz 
sredstev teh podjemov.
50 Gre za skupne sklade, v katerih se več naložb združi in porazdeli me d več vrednostnih papirjev, ki j ih je 
mogoče učinkovito upravljati za optimiziranje rezultatov, in v katerih so lahko p osamezne naložbe 
sorazmerno s kromne. Ti skladi s voje naložbe upravljajo v svojem i menu in za svoj račun, vsaka 
stranka-vlagatelj pa ima v lasti delež sklada, in ne naložb sklada ko t takšnih (zgoraj navedena sodba 
Deutsche Bank, točka 33).
51 Bistveno me rilo posebnega investicijskega sklada j e združevanje sredstev ve č upravičencev, ki o mogoča 
razpršitev tveganja, ki g a no sijo ti upravičenci, na ve č vrednostnih papirjev. V skladu z navedbami 
predložitvenega sodišča se zdi, da g re v postopku v glavni stvari z a tak primer, ker sredstva za drugi in 
tretji steber danskega sistema starostne pokojnine financirajo upravičenci do pokojnine. Poleg tega je 
Østre Landsret v točki (c) prvega vp rašanja pojasnilo, da s e zadevna sredstva investirajo po načelu 
razpršitve tveganj, in v točki (a) tega vp rašanja, da t veganje naložb no sijo zavarovanci.
52 V zvezi s tem j e treba razlikovati me d naložbenimi skladi i z postopka v glavni stvari in tistimi iz zgoraj 
navedene sodbe Wh eels. V zadnjenavedeni zadevi namreč zavarovanci niso no sili tveganja v zvezi 
z upravljanjem n aložbenih skladov, v katerih so bila sredstva pokojninskega načrta združena, ker je 
bila pokojnina vnaprej opredeljena s trajanjem d elovne dobe pri delodajalcu in z višino p lače, in 
prispevki, ki j ih je delodajalec plačeval v pokojninski n ačrt, so zanj pomenili sredstvo, s katerim je 
izpolnil zakonite obveznosti do zaposlenih (glej sodbo Wh eels, točke o d 27 d o 29). Vendar ko t je bilo 
opozorjeno v točki 51 te sodbe, sredstva za načrte iz postopka v glavni stvari p lačajo upravičenci do 
pokojnine in ti nosijo tveganje v zvezi z naložbami.
53 Pri opredelitvi, ali je podjem p oseben investicijski sklad, dejstvo, da p rispevke p lačuje delodajalec, ni 
pomem bno. Ta je n amreč lahko z avezan p renesti zneske, ki u strezajo p rispevkom d elavcev, 
v pokojninski sklad. Tak m aterialni poseg ne spremeni dejstva, da s o prispevki p lačani na ra čun 
zavarovancev s sredstvi, za ka tera je treba šteti, da i zvirajo od njih zaradi n jihovega dela, in da 
zadnjenavedeni no sijo tveganje tako r ealiziranih naložb. Østre Landsret v zvezi s tem v točki (b) 
prvega vp rašanja pojasnjuje, da d elodajalcu ni treba plačati dodatnih prispevkov, da b i se zavarovancu 
zagotovil neki donos.
54 Tudi o koliščina, da z nesek prispevkov v pokojninski sklad t emelji na ko lektivnih pogodbah me d 
delodajalskimi združenji in sindikati, ni pomem bna. Ta element namreč ne spremeni dejstva, da 
prispevke p lačujejo delavci – oziroma da s o vsaj plačani v njihovem i menu in za njihov račun – ki 
bodo upravičeni do donosov teh naložb, s tem da no sijo tudi tveganja. Prav tako n i pomem bno, da 
lahko d elavci plačujejo d odatne p rispevke a li da l ahko v pokojninskem s kladu s prispevki 
v individualni pokojninski načrt sodelujejo dr uge osebe.
55 Tudi n a podlagi dejstva, da s e lahko z avarovancem ko t protidajatev z a privarčevana sredstva, ko 
zadevna oseba dopolni upokojitveno s tarost, izplačuje kapital ali rente, ni mogoče izpodbijati bistvenih 
elementov privarčevanih sredstev v pokojninskih skladih. O bstajajo n amreč ra zlike me d n ačini 
finančnega izračuna te protidajatve in prehajanja me d različnimi možnostmi, kot je navedel generalni 
pravobranilec v točki 59 sklepnih predlogov, so mogoča s preprosto finančno transakcijo.
56 Prav tako, dr ugače ko t trdi da nska v lada, dejstvo, da s e lahko p rispevki n a podlagi predpisov 
o dohodnini uveljavljajo ko t olajšava do določene višine, ne m ore vp livati na to, ali so dejavnosti 
pokojninskih skladov oproščene plačila DD V. Na podlagi nacionalnih predpisov o dohodnini namreč 
ni mogoče izpodbijati enotnosti oprostitev, določenih s pravili Unije na področju DD V.
12 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
57 Nazadnje, na podlagi priključitve e lementa zavarovanja, kadar j e ta element pomožen, ni mogoče 
izpodbijati bistvenih značilnosti prispevkov v pokojninske sklade.
58 V zvezi s tem j e Sodišče namreč odločilo, da g re za enotno s toritev z lasti tedaj, kadar j e treba neki 
element šteti za glavno s toritev, me dtem ko j e treba neki dr ugi element šteti za pomožno s toritev, ki 
je da včno e nako o bravnavana ko t glavna storitev (zgoraj navedena sodba Deutsche Bank, točka 19 in 
navedena sodna praksa). Za enotno s toritev g re tudi, kadar s ta dva ali več elementov ali dejanj, ki j ih 
opravi da včni zavezanec, tako t esno p ovezana, da o bjektivno s estavljata eno s amo n edeljivo 
gospodarsko s toritev, katere ra zdelitev b i bila umetna (glej zgoraj navedeno s odbo Deutsche Bank, 
točka 21 in navedena sodna praksa).
59 Ob upoštevanju zgoraj navedenih ugotovitev je treba na prvo vp rašanje odgovoriti tako, da j e treba 
člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive ra zlagati tako, da l ahko p okojninski skladi, kot so ti v postopku 
v glavni stvari, spadajo pod to določbo, če jih financirajo upravičenci do pokojnine, če se privarčevana 
sredstva investirajo po načelu razpršitve tveganj in če tveganja naložb no sijo zavarovanci. V zvezi s tem 
ni pomem bno, da p rispevke p lačuje delodajalec, da n jihov znesek temelji na ko lektivnih pogodbah me d 
delodajalskimi združenji in sindikati, da s o načini izplačila nadomestila za privarčevana sredstva 
različni, da s e lahko p rispevki na podlagi predpisov o dohodnini uveljavljajo ko t olajšava in da j im je 
mogoče priključiti pomožen element zavarovanja.
Drugo vprašanje v zvezi s pojmom „upravljanje posebnih investicijskih skladov“
60 Predložitveno s odišče z drugim vp rašanjem s prašuje, ali je treba člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive 
razlagati tako, da p ojem „upravljanje posebnih investicijskih skladov“ iz te določbe zajema storitev, 
kakršna je ta iz postopka v glavni stvari.
61 Člen 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive, ki n e vsebuje opredelitve p ojma „upravljanje posebnih 
investicijskih skladov“, je treba razlagati ob upoštevanju kon teksta, v katerega je umeščen, ter namena 
in sistematike te dir ektive, upoštevajoč zlasti ratio legis oprostitve, ki j e določena v tem č lenu (zgoraj 
navedena sodba Abbey National, točka 59).
62 V zvezi s tem j e treba, prvič, spomniti, da j e, kot je opozorjeno v točki 43 t e sodbe, cilj oprostitve 
transakcij, ki s o povezane z upravljanjem p osebnih investicijskih skladov, predvsem v lagateljem 
omogočiti vlaganje v vrednostne papirje prek naložbenih podjemov.
63 Drugič, besedilo člena 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive n ačeloma ne izključuje, da s e upravljanje 
posebnih investicijskih skladov ra zdeli na ve č storitev, ki l ahko s padajo pod pojem „upravljanje 
posebnih investicijskih skladov“ v smislu te določbe in ki ko ristijo oprostitev, ki j o ta člen predvideva, 
čeprav jih opravlja tretji upravljavec (glej zgoraj navedeni sodbi Abbey National, točka 67, in GfBk, 
točka 28).
64 Tretjič, iz načela da včne nevtralnosti izhaja, da m orajo imeti subjekti možnost izbrati organizacijsko 
obliko, ki j im iz strogo ekono mskega stališča najbolj ustreza, ne da b i tvegali, da s o njihove transakcije 
izključene iz oprostitve, ki j e določena v členu 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive (glej zgoraj navedeni 
sodbi Abbey National, točka 68, in GfBk, točka 31).
65 Četrtič, Sodišče je pojasnilo, da s o transakcije, na katere se nanaša ta oprostitev, tiste, ki s o značilne za 
dejavnost ko lektivnih naložbenih podjemov (glej zgoraj navedeno s odbo Abbey National, točka 63). 
Podrobneje, glede storitev upravljanja, ki j ih zagotavlja tretji upravljavec, je določilo, da m orajo, gledano 
celovito, sestavljati posebno c eloto ter tvoriti posebne in bistvene dejavnike z a upravljanje posebnih 
investicijskih skladov (glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi Abbey National, točke o d 70 d o 72, in 
GfBk, točka 21).
ECLI:EU:C:2014 :139 13SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
66 Poleg upravljanja naložb so posebne naloge ko lektivnih naložbenih podjemov upravne storitve samih 
kolektivnih naložbenih podjemov, ko t so navedene v Prilogi II k Direktivi 85/611 p od rubriko 
„Upravne naloge“ (glej zgoraj navedeni sodbi Abbey National, točka 64, in GfBk, točka 22).
67 Vendar d ejstvo, da s toritve n iso naštete v Prilogi II k Direktivi 85/611, ne preprečuje njihove vključitve 
v kategorijo posebnih storitev, ki s padajo pod dejavnosti „upravljanja posebnih investicijskih skladov“ 
v smislu člena 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive, ke r je v samem č lenu 5(2) Direktive 85 /611 
poudarjeno, da j e seznam iz navedene priloge „mogoče še dopolniti“ (zgoraj navedena sodba GfBk, 
točka 25).
68 Sodišče je tako o dločilo, da s toritve, ko t so izračun prihodka in cene enot premoženja ali delnic 
skladov, vrednotenje sredstev, računovodstvo, priprava izjav o razdelitvi prihodka, priprava informacij 
in dokumentacije za pe riodična poslovna poročila, davčne napovedi, statistike in DD V ter priprava 
napovedi p ričakovanih prihodkov, spadajo pod pojem „upravljanje“ posebnih investicijskih skladov 
v smislu člena 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive (glej zgoraj navedeno s odbo GfBk, točka 27).
69 Dejstvo, da s toritve, ki j ih opravlja tretja oseba, ne spreminjajo pravnega in finančnega položaja skladov, 
prav tako n e preprečuje, da b i te storitve s padale pod pojem „upravljanje“ posebnih investicijskih 
skladov v smislu te določbe (zgoraj navedena sodba GfBk, točka 26).
70 Storitve, katerih oprostitev se izpodbija v postopku v glavni stvari, so opisane v točki 35 te sodbe. Na 
prvi pogled je očitno, da n ekatere od teh storitev n iso povsem t ehnične, ampak z odprtjem ra čunov 
v sistemu pokojninskega sklada i n kn jiženjem p okojninskih prispevkov na te ra čune se ustvarjajo 
pravice zavarovancev d o p okojninskih s kladov. Posledica teh transakcij kn jiženja n a ra čune 
zavarovancev n aj bi bila, da s e terjatev, ki j o ima v zvezi s tem d elavec do svojega delodajalca, 
preoblikuje v terjatev d o pokojninskega sklada.
71 V teh okoliščinah so te transakcije kn jiženja na račun bistvene za upravljanje posebnih investicijskih 
skladov.
72 To ugotovitev p otrjuje načelo da včne nevtralnosti. Obdavčenje teh storitev, ki j ih opravljajo tretje 
osebe, z DDV, bi povzročilo ugodnejšo obravnavo pokojninskih skladov, ki s o se odločili sami 
evidentirati prispevke z avarovancev, v razmerju do tistih, ki b i se obrnili na tretje osebe, čeprav bi 
lahko p odizvajanje teh storitev p omenilo prednost glede na učinkovitost v korist teh pokojninskih 
skladov in torej zavarovancev (glej v tem s mislu zgoraj navedeno s odbo GfBk, točka 31).
73 Pri dr ugih storitvah iz točke 35 te sodbe gre očitno z a storitev ra čunovodstva in priprave informacij 
v zvezi z računi, na katere se nanaša Priloga II k Direktivi 85/611.
74 Kar zadeva storitve, kot so te v postopku v glavni stvari, je na prvi pogled očitno, da s e glede imetnikov 
računov zavarovancev n anašajo na obdelavo podatkov, ki s o jih predložili delodajalci, ali opredelitev 
nezadostnih prispevkov. Poleg tega je tisti, ki v odi ra čune, najbolj primeren za opredelitev zneskov, ki 
jih mora delodajalec še plačati v pokojninske sklade, oziroma pošiljanje izpiskov računa.
75 Predložitveno s odišče, ki i ma na voljo vse elemente, ki m u omogočajo analizo vsake transakcije, ki j e 
sporna v postopku v  glavni stvari, mora p resoditi, ali te storitve s padajo pod pojem „upravljanje 
posebnih investicijskih skladov“ iz člena 13(B)(d), točka 6, Šeste dir ektive, kot se razlaga v tej sodbi.
76 Ob upoštevanju teh elementov je treba na dr ugo vp rašanje odgovoriti, da j e treba člen 13(B)(d), 
točka 6, Šeste dir ektive ra zlagati tako, da p ojem „upravljanje posebnih investicijskih skladov“ v smislu 
te dir ektive z ajema storitve, s katerimi podjem z odprtjem ra čunov in kn jiženjem p okojninskih 
prispevkov, plačanih n a ra čune zavarovancev, v sistem p okojninskega sklada, ustvarja pravice 
zavarovancev. Ta pojem z ajema tudi storitev ra čunovodstva in priprave informacij v zvezi z računi, kot 
so te, na katere se nanaša Priloga II k Direktivi 85/611.
14 ECLI:EU:C:2014 :139SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
Tretje in četrto vprašanje v zvezi s transakcijami, ki se n anašajo med d rugim na plačila in transferje
77 Predložitveno s odišče s tretjim in četrtim vp rašanjem, ki j u je treba preučiti skupaj, sprašuje, ali je treba 
člen 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive ra zlagati tako, da o prostitev p lačila DD V iz te določbe za 
transakcije v zvezi s plačili ali transferji zajema storitev, kakršna je sporna v postopku v glavni stvari, 
v zvezi s prispevki v pokojninski sklad, in ali je treba tako s toritev o bravnavati kot enotno s toritev ali 
kot več ločenih storitev, ki s e morajo presojati posamično.
78 Spomniti je treba, da s o transakcije, ki s o na podlagi člena 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive o proščene 
plačila da vka, opredeljene glede na naravo opravljenih storitev, ne pa glede na to, kdo jih opravlja ali 
prejema (glej zgoraj navedeno s odbo SDC, točki 32 in 56, in sodbo z dne 28. oktobra 2010 v zadevi 
Axa UK, C-175/09, ZOdl., str. I-10701 , točka 26). Oprostitev torej ni odvisna od pogoja, da t ransakcije 
opravi ustanova ali pravna oseba določene vrste, saj zadevne transakcije spadajo na področje finančnih 
transakcij (glej v tem s mislu zgoraj navedeni sodbi SDC, točka 38, in Axa UK, točka 26).
79 Sodišče je ra zsodilo, da j e transfer transakcija, s katero se izvrši nalog za prenos zneska z enega 
bančnega ra čuna na dr ugega. Zanj je značilno z lasti to, da p ovzroči spremem bo v obstoječem 
pravnem i n finančnem p oložaju me d naročnikom n aloga in upravičencem n a eni strani in me d njima 
in njunima bankama ter v nekaterih primerih me d bankama na drugi strani. Poleg tega je transakcija, 
ki p ovzroči to spremem bo, že prenos sredstev me d ra čunoma, ne glede na razlog zanj (glej v tem 
smislu zgoraj navedeno s odbo SDC, točka 53, in sodbo z dne 28. julija 2011 v zadevi Nordea Pankki 
Suomi, C-350/10, ZOdl., str. I-7359 , točka 25).
80 Ta razlaga ne prejudicira n ačinov izvedbe transferjev, saj je mogoče te transferje izvesti pisno. Tak bo 
primer transferjev me d strankami iste banke a li računi iste osebe, saj je ta hkrati naročnik naloga in 
upravičenec. Družba ATP je na obravnavi pojasnila, da č eprav se s transferjem z neskov z enega 
tekočega računa na varčevalni račun istega upravičenca ne spremeni niti upnik niti znesek terjatve, se 
spremenijo pogoji za terjatev p roti banki. Ta transfer me d dvema ra čunoma istega naslovnika, bo 
opravljen pisno v računih, na podlagi katerih bodo začeli za terjatev ve ljati novi pogoji.
81 Take transakcije, ki b i se opravile s transferjem v povezavi s prenosom sredstev a li pisno v računih, 
pomenijo storitve, na katere se nanaša oprostitev iz člena 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive.
82 Kot je navedeno v točki 70 t e sodbe, nekatere storitve, katerih oprostitev s e izpodbija v postopku 
v glavni stvari, kot so kn jiženja na ra čune zavarovancev, niso povesem t ehnične, ampak ustvarjajo 
pravice zavarovancev d o pokojninskih skladov, pri čemer se terjatev, ki j o ima delavec do svojega 
delodajalca, preoblikuje v terjatev d o pokojninskega sklada.
83 Predložitveno s odišče, ki i ma na voljo vse elemente za analizo zadevne transakcije, mora presoditi, ali 
so te storitve storitve, na ka tere se nanaša oprostitev iz člena 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive, kot se 
razlaga v tej sodbi.
84 Pristojno j e tudi, da v skladu s sodno p rakso, navedeno v točki 58 t e sodbe, presodi, ali so dr uge 
storitve, ki j ih opravlja dr užba ATP, tako t esno p ovezane s transakcijo kn jiženja na ra čune, da 
objektivno s estavljajo eno s amo nedeljivo gospodarsko storitev, katere razdelitev bi bila umetna.
85 Ob u poštevanju teh elementov je treba na tretje in četrto vp rašanje odgovoriti, da j e treba 
člen 13(B)(d), točka 3, Šeste dir ektive ra zlagati tako, da o prostitev p lačila DD V iz te določbe za 
transakcije v zvezi s plačili ali transferji zajema storitve, s katerimi podjem z odprtjem ra čunov 
zavarovancev v sistemu pokojninskega sklada i n kn jiženjem p okojninskih prispevkov teh zavarovancev 
na njihove ra čune ustvarja pravice teh zavarovancev d o pokojninskih skladov, ter storitve, ki s o 
pomožne tem s toritvam in ki z njimi tvorijo eno g ospodarsko storitev.
86 Ob upoštevanju odgovora na tretje in četrto vp rašanje, na peto vp rašanje ni treba odgovoriti.
ECLI:EU:C:2014 :139 15SODBAZDNE13.3.2014 –ZADEVAC-464/12
ATP PENSIONSERVICE
Stroški
87 Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari e na od stopenj v postopkih pred 
predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki n iso 
stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
1. Člen 1 3(B)(d), točka 6, Šeste d irektive Sveta z dne 1 7. maja 1 9 7 7 o usklajevanju zakonodaje 
držav članic o prometnih davkih – Sk upni sistem d avka na dodano v r ednost: enotna osnova 
za odmero (7 7 / 3 8 8 / E GS) je treba razlagati tako, da lahko pokojninski skladi, kot so ti 
v postopku v glavni stvari, spadajo p od to d oločbo, če jih fi nancirajo u pravičenci do 
pokojnine, če se privarčevana sredstva investirajo p o načelu razpršitve tveganj in če tveganja 
naložb nosijo zavarovanci. V z vezi s tem n i pomembno, da prispevke p lačuje de lodajalec, da 
njihov znesek te melji na kolektivnih pogodbah m ed de lodajalskimi združenji in sindikati, da 
so načini izplačila nadomestila za privarčevana sredstva različni, da se lahko prispevki na 
podlagi p redpisov o dohodnini uveljavljajo k ot olajšava in d a jim j e m ogoče priključiti 
pomožen element zavarovanja.
2. Člen 1 3(B)(d), točka 6, Šeste d irektive 7 7 / 3 8 8 j e treba razlagati tako, da pojem „upravljanje 
posebnih investicijskih skladov“ v smislu te d irektive zajema storitve, s katerimi podjem 
z odprtjem r ačunov i n k njiženjem p okojninskih p rispevkov, p lačanih n a r ačune 
zavarovancev, v sistem p okojninskega s klada ustvarja pravice te h zavarovancev. Ta pojem 
zajema tudi storitve računovodstva in priprave informacij v z vezi z računi, kot so te , na 
katere se nanaša Priloga II k Direktivi Sveta z dne 2 0. decembra 1 9 8 5 o usklajevanju 
zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive 
v rednostne p apirje (K NPVP ) (8 5 / 6 1 1 / E GS), kakor je b ila spremenjena z direktivama 
2 0 0 1 / 1 0 7 / E S in 2 0 0 1 / 1 0 8 / E S E v r opskega p arlamenta in Sveta z dne 2 1. januarja 2 0 0 2 .
3. Člen 1 3(B)(d), točka 3, Šeste d irektive 7 7 / 3 8 8 j e treba razlagati tako, da oprostitev plačila 
davka na dodano v r ednost iz te d oločbe za transakcije v z vezi s plačili ali transferji zajema 
storitve, s katerimi podjem z odprtjem r ačunov zavarovancev v sistemu p okojninskega 
sklada in knjiženjem p okojninskih prispevkov te h zavarovancev v njihove račune ustvarja 
pravice teh zavarovancev do pokojninskih skladov, in storitve, ki so pomožne tem storitvam 
in ki z njimi tvorijo eno gospodarsko storitev.
Podpisi