ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
50

Oddelek za ugovore, in če je to potrebno, odbor za pritožbe morata namreč razlagati seznam proizvodov in storitev, za katere je registrirana prejšnja znamka Evropske unije, za katero se je zahteval dokaz o resni in dejanski uporabi, da bi se določil obseg varstva te znamke ter uredilo vprašanje njene resne in dejanske uporabe, preden se odloči o samem ugovoru. Vendar pa morata ob tem kar najbolj skladno razlagati besedilo seznama proizvodov in storitev, ki so vključeni, ne le glede na njegov dobesedni pomen in njegov slovnični zapis, ampak tudi – če bi prišlo do nesmiselnega rezultata – glede na njegovo sobesedilo in dejansko voljo imetnika te znamke glede njenega obsega.
83

V obravnavani zadevi je treba ob upoštevanju, prvič, znatnega števila dokazov, ki jih je predložila intervenientka, drugič, trajanja in pogostosti uporabe, ki jo potrjujejo ti dokumenti, tretjič, značilnosti proizvodov, za katere je bila ta uporaba dokazana, ter običajnih distribucijskih kanalov, in sicer tega, da gre za proizvode s področja zdravstva, ki jih dobavijo zlasti lekarne in bolnišnice, in četrtič, obsega te uporabe tako v smislu obsega prodaje kot prometa ter glede na načela, ki so bila določena v sodbi z dne 19. decembra 2012, Leno Merken (C‑149/11, EU:C:2012:816), in povzeta v točki 80 zgoraj, ugotoviti, da odbor za pritožbe s tem, da je v točki 22 izpodbijane odločbe ugotovil, da je intervenientka dokazala uporabo znamke INDAS v Španiji in da – ker se meje držav članic ne upoštevajo – ta uporaba zadostuje za dokaz o uporabi v Uniji, ni storil napake pri presoji.
72

Tako ker tožeča stranka ni pravno zadostno dokazala, da je kombinacija črne in modre barve bistvena značilnost spornega znaka, je treba zavrniti tudi trditev tožeče stranke, da je ta barvna kombinacija pomemben nefunkcionalni element zadevnega znaka. Čeprav se, kot je bilo opozorjeno v točkah 34 in 62 zgoraj, člen 7(1)(e)(ii) Uredbe 2017/1001 sicer ne uporablja, če se zahteva za registracijo kot znamke nanaša na obliko blaga, v kateri ima nefunkcionalni element, kot je okrasni ali fantazijski element, pomembno vlogo (glej tudi v tem smislu sodbo z dne 31. januarja 2018, Upodobitev obliža, T‑44/16, neobjavljena, EU:T:2018:48, točka 24 in navedena sodna praksa), je treba ugotoviti, da to v tem primeru ni podano. Ker tožeča stranka ni pravno zadostno dokazala, da je kombinacija črne in modre barve bistvena značilnost spornega znaka, in sicer eden izmed njegovih „najpomembnejših elementov“, je ta barvna kombinacija le manj pomemben arbitrarni element. Kot je bilo opozorjeno v točki 62 zgoraj, pa prisotnost enega ali nekaj manj pomembnih arbitrarnih elementov ne more izključiti uporabe člena 7(1)(e)(ii) prej navedene uredbe (glej tudi v tem smislu sodbo z dne 31. januarja 2018, Upodobitev obliža, T‑44/16, neobjavljena, EU:T:2018:48, točka 86 in navedena sodna praksa). Zato je treba zavrniti trditev tožeče stranke, da je ta barvna kombinacija pomemben nefunkcionalni element spornega znaka.
42

Poleg tega je francoski kazenski sodnik hkrati ugotovil, da ni bilo niti goljufivega namena niti poneverbe, in je v nadaljevanju navedel nekaj trditev, in sicer, prvič, da je bil sistem datashops po mnenju Računskega sodišča Evropske unije, čeprav ni bil skladen s finančno uredbo, „nujen zaradi neprimernosti omenjene uredbe“ in je pomenil „zgolj prevzem sistema, ki ga je popolnoma zakonito uporabljal Urad za publikacije“, drugič, „obstoječi skupnostni postopki niso omogočali komercializacije podatkov, ki jih je izdelal Eurostat, v prožnem in funkcionalnem okviru, in ker ni bilo primernega postopka je bilo treba najti rešitve, ki bi Eurostatu omogočale opravljanje njegove naloge“, in, tretjič, „finančni nadzor, ki je bil sprva povezan z vzpostavitvijo omrežja datashops in ni bil naklonjen temu, da se to omrežje vzpostavi s sistemom tristranskih pogodb, se dejansko sploh ni zanimal za način njegovega izvajanja, zaradi česar so bile odgovorne osebe na Eurostatu v položaju, ko so morale oziroma bi morale ravnati ‚po svojih najboljših močeh‘ in to v času, ko je bila strategija Komisije, da poveča ponudbo statistik zaradi zelo velikega povpraševanja po njih“ (sklep o ustavitvi postopka; sodba cour d’appel de Paris (pritožbeno sodišče v Parizu) z dne 23. junija 2014.
22

S prvim tožbenim razlogom tožeča stranka trdi, da je odbor za pritožbe kršil njeno pravico do zožitve seznama proizvodov in storitev, vsebovanega v njeni prijavi znamke, na podlagi člena 49(1) Uredbe 2017/1001. Po mnenju tožeče stranke pa ta pravica zožitve velja ves čas postopka, tudi med postopkom pred odborom za pritožbe. Ker je bila njena zahteva vložena, ko je bila odločba preizkuševalca še vedno pod odložilnim učinkom pritožbe, bi moral odbor za pritožbe izvajati pristojnost organa, ki je sprejel prvotno odločbo, to je preizkuševalca, in „upoštevati“ zožitev proizvodov in storitev, za katere je bila zahtevana registracija zadevne znamke. To bi moralo odbor za pritožbe pripeljati do sklepa, da prvotna odločba zaradi navedene zožitve, ki je bila v skladu s proizvodi in storitvami, za katere je preizkuševalec zahtevo za registracijo zavrnil, nima več nobenega učinka in da se postopek s pritožbo ustavi.
115

Zato bi morala, kar zadeva odškodninski zahtevek v zvezi z nepravilnostmi, na katere se nanaša prvi tožbeni razlog, razveljavitev izpodbijane odločbe načeloma pomeniti ustrezno in zadostno nadomestilo za nepremoženjsko škodo tožeče stranke na podlagi ugotovitve Splošnega sodišča o nezakonitosti. Kljub temu pa lahko v nekaterih posebnih okoliščinah, kakršne so tiste, navedene v točkah od 26 do 29 sodbe z dne 7. februarja 1990, Culin/Komisija (C‑343/87 EU:C:1990:49), občutek krivice in nevšečnosti, ki jih določena oseba lahko ima zato, ker mora prestati najprej predhodni in nato še sodni postopek, da uveljavi svoje pravice, pomeni škodo, ki je ločena od nezakonitosti, ki je bila že sankcionirana z razveljavitvijo izpodbijanega akta (glej v tem smislu sodbo z dne 29. aprila 2015, CC/Parlament, T‑457/13 P, EU:T:2015:240, točke od 49 do 52). V obravnavani zadevi take posebne okoliščine izhajajo iz zavrnitve Parlamenta, da upošteva pripravljalni ukrep Splošnega sodišča, ker je ravnanje tožene stranke Splošnemu sodišču onemogočilo celovito izvršitev njegovega sodnega nadzora in pri tožeči stranki okrepilo občutek krivice in nemoči, kar je nepremoženjska škoda, ki ni bila ustrezno in zadostno povrnjena z razglasitvijo ničnosti izpodbijane odločbe na podlagi prvega tožbenega razloga.
1.

Mednarodni sporazumi – Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije – GATT 1994 – Nemožnost sklicevanja na sporazume STO za izpodbijanje zakonitosti akta Unije – Izjeme – Akt Unije, ki je namenjen zagotavljanju njihovega izvajanja ali se nanje izrecno in natančno sklicuje – Uporaba na protidampinškem področju (člen 216(2) PDEU; Splošni sporazum o carinah in trgovini 1994; Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (protidampinški sporazum iz leta 1994); Protokol o pristopu Kitajske k STO; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2016/1036, uvodna izjava 3 in člen 2(7)) (Glej točke od 56 do 60, od 63 do 67 in 74.)
3.

Koncentracije podjetij – Presoja združljivosti z notranjim trgom – Pregled Komisije – Presoja protikonkurenčnih učinkov – Vertikalni učinki – Ocena verjetnosti scenarija protikonkurenčnega omejevanja trga proizvodnih dejavnikov – Merila – Zmožnost znatnega omejevanja dostopa do proizvodnih dejavnikov – Pomembna stopnja tržne moči na trgu, ki je v prodajni verigi višje – Neobstoj – Znatni negativni učinki na trg, ki je v prodajni verigi nižje – Neobstoj (Uredba Sveta št. 139/2004, člena 2 in 8; Uredba Komisije št. 330/2010, člen 2; Obvestilo Komisije 2008/C 265/07, točke 20, 31, 32 in 35) (Glej točke od 108 do 112, od 116 do 121, od 125 do 131, od 134 do 136, 138, 139, 143, 144 in od 149 do 151.)
2.

Približevanje zakonodaj – Registracija, evalvacija in avtorizacija kemikalij – Uredba REACH – Omejitve za nekatere snovi – Uvedba novih in sprememba veljavnih omejitev – Presoja glede na načelo sorazmernosti – Diskrecijska pravica zakonodajalca – Področje, ki zahteva politične, gospodarske in socialne odločitve – Sodni nadzor – Meje – Neobstoj nesorazmernih neugodnosti v primerjavi z zastavljenimi cilji (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1907/2006, uvodne izjave 87, 89 in 91 ter člen 1(1) in Priloga XVII) (Glej točke 223, 224, 226, 227 in 230.)
4.

Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo postopka odločanja – Razkritje vprašanj, postavljenih v preizkusih splošnega natečaja za zaposlitev uradnikov Unije – Domneva oslabitve postopka odločanja – Meje (člen 15(3) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 42; Kadrovski predpisi, Priloga III, člen 6; Poslovnik Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2) in (3)) (Glej točke od 41 do 50 in od 53 do 61.)
2.

Nepogodbena odgovornost – Pogoji – Nezakonitost – Dovolj resna kršitev pravnega pravila, s katerim so posameznikom podeljene pravice – Pravno pravilo, s katerim so posameznikom podeljene pravice – Pojem – Metoda razvrstitve zmesi, ki so nevarne za vodno okolje – Izključitev (člen 340, drugi odstavek, PDEU; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1272/2008, kakor je bila spremenjena z uredbama št. 286/2011 in št. 944/2013, Priloga I, točka 4.1.3.5.5) (Glej točke 55 in od 63 do 66.)
6.

Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Demokratični republiki Kongo – Področje uporabe – Osebe, ki so sodelovale pri načrtovanju, vodenju ali izvajanju dejanj, ki pomenijo hude kršitve ali zlorabe človekovih pravic – Osebe, ki so ovirale sporazumno in miroljubno rešitev za izhod iz krize, ki bi omogočala izvedbo volitev, zlasti z nasilnimi dejanji, zatiranjem, pozivanjem k nasilju ali dejanjem, ki spodkopavajo pravno državo – Pojmi – Osebe, ki so storile navedena dejanja v preteklosti, kljub neobstoju elementov, ki dokazujejo sedanjo vpletenost ali sodelovanje pri takih dejanjih – Vključitev – Razlaga, ki jo potrjuje možnost podaljšanja omejevalnih ukrepov – Polni učinek (Sklep Sveta 2010/788/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2016/2231 in (SZVP) 2017/2282, člena 3(2)(a) in (b), in 9(2)) (Glej točke od 82 do 85 in 87.)
8.

Ekonomska in monetarna politika – Ekonomska politika – Nadzor nad finančnim sektorjem Unije – Enotni mehanizem nadzora – Bonitetni nadzor kreditnih institucij – Upravna denarna kazen, ki jo je naložila Evropska centralna banka (ECB) – Znesek – Diskrecijska pravica Evropske centralne banke – Obveznost obrazložitve – Obseg – Sklep, ki ni dovolj natančen glede uporabljene metodologije in dejavnikov, ki se upoštevajo pri določitvi zneska sankcije – Odprava pomanjkljivosti med sodnim postopkom – Nedopustnost – Nezadostna obrazložitev (člen 296 PDEU; uredba Sveta št. 1024/2013, člen 18(1) in (3)) (Glej točke od 112 do 123 in od 127 do 139.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika neregistrirane znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu – Nadzor, ki ga opravijo pristojni organi Urada in Splošno sodišče glede nacionalnega prava, ki se uporablja – Obseg (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 8(4) ter 72(1) in (2)) (Glej točke 66 in od 76 do 80.)
7.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Podobnost med zadevnima znamkama – Merila presoje – Sestavljena znamka (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke od 79 do 81, 91 in 94.)
1.

Kmetijstvo – Financiranje s strani EKSRP – Podpora za razvoj podeželja – Upravičenost dejavnosti in izdatkov – Zmanjšanja in izključitve – Obveznost držav članic, da vzpostavijo učinkovit sistem administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem – Samostojnost obeh vrst pregledov – Nadzor nad merili za upravičenost pri obeh vrstah pregledov (Uredba Komisije št. 65/2011, členi 24, 25 in 26(1)(b) in (2)) (Glej točke 38, 39, 75 in od 87 do 89.)
6.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka, ki upodablja vzorec kvadratkov (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točke 29, 33, 34, 36, 39, od 42 do 45, 47, 51 in 52.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki Crystal in CRISTAL (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 33, 38, 45 in 46.)
3.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Razlogi za razveljavitev – Neobstoj resne in dejanske uporabe znamke – Uporaba znamke v obliki, ki se razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega učinka znamke – Obseg in polje uporabe člena 18(1)(a) Uredbe 2017/1001 (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 18(1)(a)) (Glej točke od 37 do 40.)
2.

Uradniki – Začasni uslužbenci – Odpravnina – Pogoji za dodelitev – Položaj uslužbenca, ki je nakazila v nacionalni ali zasebni pokojninski sistem izvedel po nastopu funkcije – Položaj uslužbenca, ki je predhodno pridobil vse svoje pokojninske pravice na podlagi nacionalnega sistema in ni izvedel navedenih nakazil – Neprimerljivi položaji – Kršitev načela enakega obravnavanja – Neobstoj (Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga VIII, člen 12(2)) (Glej točke od 57 do 59, 61 in 66.)
1.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Izjema – Pridobitev razlikovalnega učinka z uporabo – Merila presoje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1), od (b) do (d), in (3)) (Glej točke od 12 do 17, 25, 26 in 40.)
6.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedni znamki Xocolat in LUXOCOLAT (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 44, 64 in od 70 do 75.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativni znamki Nature’s Variety Instinct in Natural Instinct Dog and Cat food as nature intended (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b)) (Glej točke 35, 37, 58, 72, 82, 88 in 90.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativna znamka wanda films in besedna znamka WANDA (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 32, 37, od 41 do 44, 53, in od 63 do 66.)
7.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Figurativna znamka #BESTDEAL (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)) (Glej točke od 24 do 33, 39, 40, 44 in 45.)
3.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Tridimenzionalna znamka, sestavljena iz oblike trebušaste elipsoidne steklenice, ki je spredaj in zadaj sploščena (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točke 24, 40, od 42 do 47, od 51 do 54 in 58.)
Sodba Splošnega sodišča (šesti senat) z dne 3. aprila 2019 – Medrobotics/EUIPO (See More. Reach More. Treat More.)

(Zadeva T‑555/18)

„Znamka Evropske unije – Prijava besedne znamke Evropske unije See More. Reach More. Treat More. – Relativni razlog za zavrnitev – Neobstoj razlikovalnega učinka – Člen 7(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1001“

1. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Pojem – Merila presoje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točke od 13 do 15 in 19.)

2. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Znamke, sestavljene iz oglaševalskih sloganov – Razlikovalni učinek – Uporaba posebnih meril presoje – Nedopustnost (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točki 16 in 17.)

3. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Znamke, sestavljene iz oglaševalskih sloganov – Laskav oglaševalski slogan (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (glej točko 18.)

4. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Besedna znamka See More. Reach More. Treat More. (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (Glej točke 22, 29 in 30.)

5. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Znamka, sestavljena iz več elementov – Možnost pristojnega organa, da presodi vsak element znamke – Nujnost upoštevanja celostne zaznave kombinacije s strani upoštevne javnosti (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (glej točko 23.)

6. Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Znamke, sestavljene iz oglaševalskih sloganov – Slogan z objektivnim sporočilom (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 7(1)(b)) (glej točko 28.)

Predmet

Tožba zoper odločbo drugega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 18. julija 2018 (zadeva R 463/2018‑2) v zvezi z zahtevo za registracijo besednega znaka See More. Reach More. Treat More. kot znamke Evropske unije.

Izrek

1. Tožba se zavrne.
1.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke brez razlikovalnega učinka – Pojem – Merila presoje (Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 7(1)(b)) (Glej točki 24 in 32.)
1.

Znamka Evropske unije – Postopkovne določbe – Postopek za razveljavitev – Dejstva in dokazi, ki v zvezi s tem niso bili predloženi v za to določenem roku – Upoštevanje – Diskrecijska pravica odbora za pritožbe (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člena 58(1)(a) in 95(2)) (Glej točki 23 in 24.)
8.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Prekrivanje področij uporabe razlogov, navedenih v točkah (b) in (c) člena 7(1) Uredbe 2017/1001 (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)) (Glej točki 89 in 90.)
5.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Figurativni znamki HOSPITAL DA LUZ in clínica LALUZ (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 8(1)(b)) (Glej točke 40, 42, 45, 48, od 50 do 52, 54, 56, 58, 63, 65 in 66.)
3.

Znamka Evropske unije – Odpoved, razveljavitev in ničnost – Preizkus prijave – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Merila presoje (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 64(2) in (3)) (Glej točke od 51 do 53, 72 in 76)
1.

Znamka Evropske unije – Tožbeni postopek – Osebe s pravico do pritožbe in s pravico biti stranka v postopku – Osebe, prizadete z odločitvijo – Postopek z ugovorom na podlagi nacionalne znamke in prejšnje znamke Evropske unije – Odločba, s katero se ugodi ugovoru, ne da bi pri tem upoštevali vse prejšnje znamke – Odločba, s katero se ugodi zahtevkom vlagatelja ugovora (Uredba št. 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, členi 67, 71(1) in 95) (Glej točko 33.)
6.

Znamka Evropske unije – Učinki znamke Evropske unije – Pravice, podeljene z znamko – Pravica do prepovedi uporabe znamke – Uporaba enakega ali podobnega znaka, ki zajema enake ali podobne proizvode ali storitve – Obseg izključne pravice, podeljene imetniku – Obdobje petih let po registraciji (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 9(2)(b), 18, drugi odstavek,(1), in 58(1)(a) in (2)) (Glej točki 47 in 48.)
2.

Znamka Evropske unije – Pripombe tretjih oseb in ugovor – Preizkus ugovora – Dokaz o uporabi prejšnje znamke – Resna in dejanska uporaba – Pojem – Razlaga ob upoštevanju ratio legis člena 47(2) in (3) Uredbe 2017/1001 (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2017/1001, člen 47(2) in (3)) (Glej točki 28 in 49.)
4.

Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Absolutni razlogi za zavrnitev – Znamke, sestavljene izključno iz znakov ali podatkov, ki lahko označujejo lastnosti proizvoda ali storitve – Besedna znamka SOLIDPOWER (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2017/1001, člen 7(1)(c)) (Glej točke 28, od 36 do 38 in od 42 do 44.)
14

V izreku Sklepa z dne 9. novembra 2010 je v delu, v katerem se nanaša na tožečo stranko, navedeno: „Člen 2 Ta podjetja so kršila člen 101 PDEU s tem, da so bila udeležena pri kršitvi, ki so jo sestavljali hkrati sporazumi in usklajena ravnanja, s katerimi so usklajevala različne sestavne dele cene, ki se zaračunava za storitve [tovornega prevoza] na povezavah med letališči v Evropski uniji in letališči zunaj EGP v teh obdobjih: […] (h) [družba Japan Airlines Corp.] od 1. maja 2004 do 14. februarja 2006; (i) [tožeča stranka] od 1. maja 2004 do 14. februarja 2006; […] Člen 3 Ta podjetja so kršila člen 53 Sporazuma EGP s tem, da so bila udeležena pri kršitvi, ki so jo sestavljali hkrati sporazumi in usklajena ravnanja, s katerimi so usklajevala različne sestavne dele cene, ki se zaračunava za storitve [tovornega prevoza] na povezavah med letališči v državah pogodbenicah Sporazuma EGP, ki pa niso države članice, in letališči tretjih držav v teh obdobjih: […] (h) [družba Japan Airlines Corp.] od 19. maja 2005 do 14. februarja 2006; (i) [tožeča stranka] od 19. maja 2005 do 14. februarja 2006; […] Člen 5 Za kršitve iz členov od 1 do 4 [Sklepa z dne 9. novembra 2010] se naložijo te globe: […] (h) družbi [Japan Airlines Corp.] in [tožeči stranki] skupno in solidarno: 35.700.000 EUR; […] Člen 6 Podjetja iz členov od 1 do 4 nemudoma končajo kršitve iz navedenih členov, če tega še niso storila. Vzdržijo se kakršnih koli dejanj ali ravnanj, navedenih v členih od 1 do 4, ter kakršnih koli dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek.“
146

Prvič, iz cilja, določenega v uvodni izjavi 8 te uredbe, naj bi v bistvu izhajalo, da so udeležena podjetja tista podjetja, ki so neposredno udeležena v koncentraciji. Za ustrezno presojo učinkov koncentracije naj bi bilo tako treba ugotoviti, katera družba bo nadzirala dejavnosti ciljnih družb, odločala o njihovi konkurenčni strategiji in nosila ekonomske posledice te strategije. Praviloma naj bi bilo nujno, da so udeležena podjetja na obeh straneh transakcije, sicer bi morala Komisija preučiti vsak manjši prevzem ciljnih podjetij s strani skupnih podjetij velikih multinacionalk. Izjema naj bi bila mogoča le, če o vodenju ciljne družbe in njenih konkurenčnih strategijah ne odloča prevzemnik ali če ima koristi od transakcije izključno neka druga družba. Stopnja vpletenosti matične družbe prevzemnika v začetek, organizacijo in financiranje naj ne bi bila pomembna.