ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
68

S tretjim vprašanjem v zadevi C-23/11 želi predložitveno sodišče v bistvu izvedeti, ali je člen 5(7) Uredbe št. 800/1999 in carinske predpise Unije treba razlagati tako, da lahko carinski urad, pristojen za izplačilo izvoznega nadomestila, v primeru, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, in če po nacionalnem pravu ni vezan na naknadni popravek, ki ga izvede carinski organ izvoza, vpis v polju 2 izvozne deklaracije razume dobesedno in zavrne zahtevek za izvozno nadomestilo z obrazložitvijo, da vlagatelj tega zahtevka ni izvoznik blaga, na katerega se nanaša navedeni zahtevek. To sodišče sprašuje tudi, ali je ta isti carinski urad, ko obstaja protislovje med navedbo izvoznika v polju 2 izvozne deklaracije in predlistino, na katero je napoteno v polju 40, in/ali imetnikom izvoznega dovoljenja, navedenim v polju 44, zavezan, da o tem poizve pri vlagatelju zahtevka za nadomestilo. Na koncu navedeno sodišče sprašuje tudi, ali mora navedeni carinski urad, če je to potrebno, po uradni dolžnosti popraviti vpis v polju 2 izvozne deklaracije.
1.

Italijanska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izterjavo državnih pomoči od prejemnikov, dodeljenih na podlagi sistema pomoči, ki je bil razglašen za nezakonitega in nezdružljivega s skupnim trgom z Odločbo Komisije 2008/854/ES z dne 2. julija 2008 o sistemu pomoči Deželni zakon št. 9 iz leta 1998 – zloraba pomoči N 272/98 C 1/04 (ex NN 158/03 in CP 15/2003), ni izpolnila obveznosti iz členov 2 in 3 te odločbe.
Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 1. marca 2012 –

Komisija proti Grčiji





(Zadeva C‑354/10)

„Neizpolnitev obveznosti države – Državne pomoči – Davkov oproščeni rezervni sklad – Nezdružljivost s skupnim trgom – Vračilo – Neizvršitev“

1. Postopek – Jezikovna ureditev – Predložitev dokazil ali dokumentov v drugem jeziku, kot je jezik postopka – Pogoji dopustnosti (Poslovnik Sodišča, člen 29(2)(a) in (3) (Glej točki 33 in 34.)

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Vračilo nezakonite pomoči – Obveznost – Obveznost takojšnje in učinkovite izvršitve odločbe Komisije (člena 108(2) PDEU in 288 PDEU; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 14(3)) (Glej točke od 56 do 61 in 65.)

3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči – Sredstva obrambe – Absolutna nemožnost izpolnitve – Merila za presojo – Težave pri izvršitvi – Obveznost Komisije in države članice, da sodelujeta pri iskanju rešitve v skladu s Pogodbo (člena 4(3) PDEU in 108(2) PDEU) (Glej točke od 68 do 70 in 73.)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države – Vračilo nezakonite pomoči – Uporaba nacionalnega prava – Pogoji – Izvedba postopka, ki zagotavlja takojšnjo in učinkovito izvršitev odločbe Komisije (člena 108(2) PDEU in 288 PDEU; Uredba Sveta št. 659/1999, člen 14(3)) (Glej točki 75 in 77.)

Predmet

Neizpolnitev obveznosti države – Nesprejetje ukrepov, potrebnih za vračilo pomoči, ki so bile razglašene za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom na podlagi člena 1(1) (razen pomoči iz odstavka 2 ter iz členov 2 in 3) Odločbe Komisije z dne 18. julija 2007 (C(2007) 3251) v zvezi z davkov oproščenim rezervnim skladom (državna pomoč C 37/05), v predpisanem roku.

Izrek

1. Helenska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za vračilo pomoči na podlagi člena 1(1) Odločbe Komisije 2008/723/ES z dne 18. julija 2007 o državni pomoči C 37/05 (ex NN 11/04) Grčije – Davkov oproščeni rezervni sklad, ki so bile razglašene za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom, razen pomoči iz členov 1(2), 2 in 3 te odločbe, ni izpolnila obveznosti iz členov od 4 do 6 te odločbe.
3

Člen 4(1) in (2) Direktive o habitatih določa: „1. Na podlagi meril iz Priloge III (faza 1) in ustreznih znanstvenih informacij vsaka država članica predlaga seznam območij in označi, kateri naravni habitatni tipi iz Priloge I in domorodne vrste iz Priloge II so prisotni na teh območjih. Pri živalskih vrstah z velikim območjem razširjenosti ta območja ustrezajo tistim prostorom naravnega območja razširjenosti te vrste, ki imajo fizične ali biološke dejavnike, bistvene za njihovo življenje in razmnoževanje. Pri vodnih vrstah z velikim območjem razširjenosti se taka območja predlagajo le, če je možno opredeliti območje, ki ima fizične in biološke dejavnike, bistvene za njihovo življenje in razmnoževanje. […] Seznam se pošlje Komisiji v treh letih od notifikacije te direktive skupaj z informacijami o vsakem območju. […] 2. Na podlagi meril iz Priloge III (faza 2) […] Komisija izdela iz seznamov držav članic v soglasju z vsako državo članico osnutek seznama območij, pomembnih za Skupnost, v katerem so označena območja z enim ali več prednostnimi naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami. [...] Seznam območij, ki so bila izbrana za območja, pomembna za Skupnost, na katerem so označena območja z enim ali več prednostnimi naravnimi habitatnimi tipi ali prednostnimi vrstami, sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 21.“
1.

Irska s tem, da vseh predpisov Unije na področju zavarovalništva, zlasti členov 6, 8, 9, 13 in od 15 do 17 Prve Direktive Sveta z dne 24. junija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (73/239/EGS), kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/68/ES z dne 16. novembra 2005, in členov 22 in 23 Direktive Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o spremembah direktiv 73/239/EGS in 88/357/EGS in o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/68, ni nediskriminatorno uporabila za vse zavarovalnice, ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi teh direktiv.
I - 121*OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 8. septembra 2011 –  
Komisija proti Portugalski
(Zadeva C-220/10)
„Neizpolnitev obveznosti države – Direktiva 91/271/EGS – Onesnaženje in škodljivi 
vplivi – Čiščenje komunalne odpadne vode – Členi 3, 5 in 6 – Neopredelitev 
občutljivih območij – Neizvajanje strožjega postopka čiščenja izpustov  
na občutljivih območjih“
1. Okolje – Čiščenje komunalne odpadne vode – Direktiva 91/271 – Odstopanja – 
Manj strog postopek čiščenja na manj občutljivih območjih  – Pogoji  – Izvedba 
štud
ij, ki bi dokazovale neobstoj škodljivega vpliva na okolje – Obveščanje Komisije 
o vseh upoštevnih informacijah v zvezi s tem (Direktiva Sveta 91/271, člena 2 ter 
6(1) in (2), druga alinea) (Glej točki 43 in 44.)
2. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti  – Preizkus utemeljenosti, ki ga opravi 
Sodišče – Upoštevni položaj – Položaj ob izteku roka, določenega v obrazloženem 
m
nenju (člen 258 PDEU) (Glej točko 45.)
3. Okolje – Čiščenje komunalne odpadne vode – Direktiva 91/271 – Strožji postopek 
čiščenja izpustov komunalne odpadne vode iz aglomeracij s  populacijskim ek
vivalentom, večjim od 10.000 – Neobstoj – Delno zbiranje in delno čiščenje – 
Neizpolnitev obveznosti (Direktiva Sveta 91/271, členi 3(2), 4 in 5(2)) (Glej točke 49, 
50 in 52.)
Pre
dmet
Nei
zpolnitev obveznosti države – Kršitev Direktive Sveta z dne 21. maja 1991 o čišč e-
nju komunalne odpadne vode (91/271/EGS) (UL, posebna izdaja v slovenščini, p o-
glavje 15, zvezek 2, str. 26)
I - 122*OBVESTILA O NEOBJAVLJENIH ODLOČBAH
Izrek
1) Portugalska republika s tem,
 –  da je vse obalne vode otoka Madeira in otoka Porto Santo opredelila kot 
manj občutljiva območja;
 –  da je določila manj strog postopek čiščenja, kot je določen v  členu  4 
Direktive Sveta z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode 
(91/271/E
GS), za izpuste komunalne odpadne vode iz aglomeracij s p o-
pulacijskim ekvivalentom večjim od 10.000, kot sta aglomeraciji Funchal 
in Câmara de Lobos, v obalne vode otoka Madeira;
 –  da za aglomeracijo ob estuariju reke Tejo, in sicer Quinta do Conde, ni 
zagotovila kanalizacijskega sistema za komunalno odpadno vodo v skladu 
s č
lenom 3 te direktive;
 –  da za aglomeracije Albufeira/Armação de Pêra, Beja, Chaves in Viseu 
ter za štiri aglomeracije, ki odvajajo odpadne vode na levi breg estuarija r
eke Tejo, in sicer Barreiro/Moita, Corroios/Quinta da Bomba, Quinta do 
Conde in Seixal, ni zagotovila strožjega postopka čiščenja, kot je določen 
v členu 4 navedene direktive,
 ni izpolnila obveznosti iz členov 3, 5 in 6 Direktive 91/271.
2) Portugalski republiki se naloži plačilo stroškov.
1.

Helenska republika s tem, da v predpisanem roku ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2012 :109 1OBVESTILAONEOBJAVLJENIHODLOČBAH
Sodba Sodišča (šesti senat) z dne 1. mar ca 2 0 1 2  – Komisija proti Grčiji
(Zadeva C-3 5 4 / 1 0 )
„Neizpolnitev o bveznosti države — Državne pomoči — Davkov oproščeni rezervni sklad — 
Nezdružljivost s skupnim trgom — Vračilo — Neizvršitev“
1. Postopek — Jezikovna ureditev — Predložitev dokazil ali dokumentov v drugem jeziku, kot je jezik 
postopka — Pogoji dopustnosti (Poslovnik Sodišča, člen 29(2)(a) in (3) (Glej točki 33 in 34.)
2. Pomoči, ki jih dodelijo države — Vračilo nezakonite pomoči — Obveznost — Obveznost takojšnje in 
učinkovite izvršitve odločbe Komisije (člena 108(2) PDEU in 288 P DEU; Uredba Sveta št. 659/1999 , 
člen 14(3)) (Glej točke od 56 d o 61 in 65.)
3. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti — Nespoštovanje odločbe Komisije o državni pomoči — 
Sredstva obrambe — Absolutna nemožnost izpolnitve — Merila za presojo — Težave pri izvršitvi — 
Obveznost Komisije in države članice, da sodelujeta pri iskanju rešitve v skladu s Pogodbo 
(člena 4(3) PDEU in 108(2) PDEU) (Glej točke od 68 d o 70 in 73.)
4. Pomoči, ki jih dodelijo države — Vračilo nezakonite pomoči — Uporaba nacionalnega prava — 
Pogoji — Izvedba postopka, k i zagotavlja takojšnjo in učinkovito izvršitev odločbe Komisije 
(člena 108(2) PDEU in 288 P DEU; Uredba Sveta št. 659/1999 , člen 14(3)) (Glej točki 75 in 77.)
Predmet
Neizpolnitev o bveznosti dr žave – N esprejetje ukrepov, potrebnih za vračilo pomoči, ki s o bile 
razglašene za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom n a podlagi člena 1(1) (razen pomoči iz 
odstavka 2 ter iz členov 2 in 3) Odločbe Komisije z dne 18. julija 2007 ( C(2007 ) 3251 ) v zvezi 
z davkov oproščenim rezervnim skladom (državna pomoč C 37/05), v predpisanem r oku.
2 ECLI:EU:C:2012 :109OBVESTILAONEOBJAVLJENIHODLOČBAH
Iz rek
1. Helenska republika s tem, da v predpisanem r oku n i sprejela vseh ukrepov, potrebnih za vračilo 
pomoči na podlagi člena 1(1) Odločbe Komisije 2008 /723/ES z dne 18. julija 2007 o državni 
pomoči C 37/05 (ex NN 11/04) Grčije – Davkov oproščeni rezervni sklad, ki s o bile razglašene 
za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom, razen pomoči iz členov 1(2), 2 in 3 te odločbe, 
ni izpolnila obveznosti iz členov od 4 do 6 te odločbe.
2. Helenski republiki se naloži plačilo stroškov.
Zadeva C-511/10

Finanzamt Hildesheim

proti

BLC Baumarkt GmbH & Co. KG

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesfinanzhof)

„Šesta direktiva o DDV — Člen 17(5), tretji pododstavek — Pravica do odbitka vstopnega davka — Blago in storitve, ki se uporabijo tako za obdavčene transakcije kot za oproščene transakcije — Dajanje nepremičnine v najem za poslovne namene in prebivanje — Merilo za izračun odbitnega deleža DDV“

Povzetek — Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 8. novembra 2012

Usklajevanje davčnih zakonodaj – Skupni sistem davka na dodano vrednost – Odbitek vstopnega davka – Blago in storitve, ki se uporabljajo tako za transakcije, pri katerih je davek na dodano vrednost odbiten, kot za transakcije, pri katerih davek na dodano vrednost ni odbiten – Najem nepremičnine za poslovne namene in prebivanje – Odbitni delež – Izračun – Drug razdelitveni ključ kot tisti, ki temelji na prometu – Dopustnost – Zahteva

(Direktiva Sveta 77/388, člena 17(5), tretji pododstavek, in 19(1))

Člen 17(5), tretji pododstavek, Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih je treba razlagati tako, da državam članicam dovoljuje, da kot razdelitveni ključ za izračun odbitnega deleža vstopnega davka na dodano vrednost, plačanega v zvezi z določeno transakcijo, kot je izgradnja stavbe z mešano uporabo, primarno določijo drug razdelitveni ključ kot tisti, ki temelji na prometu iz člena 19(1) te direktive, pod pogojem, da sprejeta metoda zagotavlja bolj natančno določitev odbitnega deleža.

(Glej točko 26 in izrek.)

Zadeva C-511/10

Finanzamt Hildesheim

proti

BLC Baumarkt GmbH & Co. KG

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesfinanzhof)

„Šesta direktiva o DDV — Člen 17(5), tretji pododstavek — Pravica do odbitka vstopnega davka — Blago in storitve, ki se uporabijo tako za obdavčene transakcije kot za oproščene transakcije — Dajanje nepremičnine v najem za poslovne namene in prebivanje — Merilo za izračun odbitnega deleža DDV“

Povzetek — Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 8. novembra 2012

Usklajevanje davčnih zakonodaj — Skupni sistem davka na dodano vrednost — Odbitek vstopnega davka — Blago in storitve, ki se uporabljajo tako za transakcije, pri katerih je davek na dodano vrednost odbiten, kot za transakcije, pri katerih davek na dodano vrednost ni odbiten — Najem nepremičnine za poslovne namene in prebivanje — Odbitni delež — Izračun — Drug razdelitveni ključ kot tisti, ki temelji na prometu — Dopustnost — Zahteva

(Direktiva Sveta 77/388, člena 17(5), tretji pododstavek, in 19(1))

Člen 17(5), tretji pododstavek, Šeste direktive 77/388 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih je treba razlagati tako, da državam članicam dovoljuje, da kot razdelitveni ključ za izračun odbitnega deleža vstopnega davka na dodano vrednost, plačanega v zvezi z določeno transakcijo, kot je izgradnja stavbe z mešano uporabo, primarno določijo drug razdelitveni ključ kot tisti, ki temelji na prometu iz člena 19(1) te direktive, pod pogojem, da sprejeta metoda zagotavlja bolj natančno določitev odbitnega deleža.

(Glej točko 26 in izrek.)
Za delo Urada Skupnosti za rastlinske sorte je značilna znanstvena in tehnična kompleksnost pogojev, v skladu s katerimi je treba preizkusiti prijave za žlahtniteljske pravice v Skupnosti, tako da mu je treba pri izvajanju nalog priznati diskrecijsko pravico. Poleg tega lahko glede na to široko diskrecijsko pravico Urad, če se mu zdi potrebno, upošteva dejstva in dokaze, ki so navedeni ali predloženi prepozno. Kot organ Unije mora spoštovati načelo dobrega upravljanja, v skladu s katerim mora skrbno in nepristransko preučiti vse upoštevne elemente zadeve ter zbrati vse dejanske in pravne elemente, ki so potrebni za izvajanje njegove diskrecijske pravice, in mora zagotoviti pravilen potek in učinkovitost postopkov, ki jih izvaja. Iz člena 55(4) Uredbe št. 2100/94 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti je razvidno, da Urad s splošnimi pravili ali v zahtevah v posameznih zadevah opredeli, kdaj in kje je treba predložiti material za preskušanje in standardne vzorce ter kakšni morata biti količina in kakovost tega materiala in vzorcev. Vendar te določbe – tudi zaradi diskrecijske pravice Urada – ni mogoče razlagati tako, da temu uradu preprečuje, da postavi ločeno zahtevo glede rastlinskega materiala za preskušanje in pisnih dokazov v zvezi s tem materialom. Zahteva v posamezni zadevi pa se v skladu s členom 55(4) Uredbe št. 2100/94 lahko nanaša na kakovost rastlinskega materiala. Urad namreč ob upoštevanju načela dobrega upravljanja in nujnosti zagotovitve pravilnega poteka in učinkovitosti postopkov in če meni, da njegova prvotna zahteva ni bila natančna, lahko od avtorja prijave za žlahtniteljsko pravico Skupnosti zahteva, naj mu pošlje rastlinski material, ki bo v skladu z novo zahtevo v posamezni zadevi.

Tako ima Urad – ne da bi pri tem prekoračil diskrecijsko pravico – pravico opredeliti pogoje za presojo prijave za žlahtniteljske pravice v Skupnosti, če se ni iztekel rok, v katerem mora avtor te prijave odgovoriti na zahtevo v posamezni zadevi, ki je bila nanj naslovljena. Urad torej lahko avtorju te prijave postavi novo zahtevo za predložitev rastlinskega materiala za preskušanje.

(Glej točke 47, 48 in od 50 do 55.)
Sklep 2010/252 o dopolnitvi Zakonika o schengenskih mejah glede varovanja zunanjih meja na morju v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije je treba razglasiti za ničen, ker Priloga k temu sklepu v točki 2.4 dela I, v kateri so določeni ukrepi, ki jih mejna policija lahko sprejme proti odkritim ladjam in osebam na njih, med drugim omogoča zaustavitev ladje, vkrcanje na ladjo, preiskavo in zaseg ladje, preiskavo in odvzem prostosti osebam na ladji, prevoz ladje ali oseb na njej v tretjo državo in torej sprejetje prisilnih ukrepov za osebe in ladje, ki bi lahko spadale pod suvereno državo, pod zastavo katere plujejo.

Ker je navedeni sklep izvedbeni ukrep, sprejet na podlagi člena 12(5) Uredbe št. 562/2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 296/2008, namreč ne more vsebovati pravil za dodelitev prisilnih pooblastil mejni policiji, za sprejetje katerih je potrebna politična odločitev, ki je v pristojnosti zakonodajalca Unije, saj vključuje tehtanje različnih zadevnih interesov na podlagi več presoj. Poleg tega določbe, ki se nanašajo na podelitev pooblastil javne oblasti mejni policiji, omogočajo tako obsežno poseganje v temeljne pravice zadevnih oseb, da je potrebno zakonodajno posredovanje Unije.

(Glej točke 74, 76 in 77 ter točko 1 izreka.)
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
ECLI:EU:C:2012 :636 1Zadeva C-5 0 2 / 1 0
Staatssec retaris van Justitie
proti
Mangatu Singhu
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki g a je vložilo Raad v an State)
„Direktiva 2003 /109/ES — Status državljanov tretjih dr žav, ki s o rezidenti za daljši čas — 
Področje uporabe — Člen 3(2)(e) — Prebivanje, ki t emelji na uradno o mejenem d ovoljenju“
Povzetek – Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 18. oktobra 2012
1. Pravo Evropske unije — Razlaga — Določba, ki izrecno ne napotuje na pravo držav članic — 
Samostojna in enotna razlaga
2. Mejni nadzor, azil in priseljevanje — Politika priseljevanja — Položaj državljanov tretjih držav, ki 
so rezidenti za daljši čas — Direktiva 2003 /109 — Prebivanje, ki je izključeno iz njenega področja 
uporabe — Prebivanje , k i temelji na uradno om ejenem d ovoljenju — Pojem — Dovoljenje za 
prebivanje za določen čas, ki se d odeli določeni skupini oseb in katerega veljavnost se l ahko 
neomejeno podaljšuje — Izključitev pojma
(Direktiva Sveta 2003 /109, člen 3(2)(e))
1. Glej besedilo sodbe.
(Glej točki 42 in 44 .)
2. Člen 3(2)(e) Direktive Sveta 2003 /109 o statusu državljanov tretjih držav, ki s o rezidenti za daljši čas 
je treba razlagati tako, da o predeljuje dva položaja, to sta, prvič, položaj državljanov tretjih dr žav, ki 
v državi članici bivajo samo iz začasnih ra zlogov, in, drugič, položaj državljanov tretjih dr žav, katerih 
dovoljenje za prebivanje je bilo uradno o mejeno.
V zvezi s tem p ojem „dovoljenje za prebivanje[, ki j e bilo] uradno o mejeno“ vključuje dovoljenje za 
prebivanje za določen čas, ki s e dodeli določeni skupini oseb in ka terega veljavnost se lahko n eomejeno 
podaljšuje, ne da b i to omogočalo pridobitev d ovoljenja za stalno p rebivanje, če taka u radna omejitev 
državljanu tretje države n e preprečuje trajne nastanitve v državi članici.
V skladu s členom 3(2) Direktive 2003 /109 s e ta dir ektiva namreč ne uporablja za prebivanje državljana 
tretje države, ki, čeprav je zakonito in m orebiti neprekinjeno, ne odraža njegove volje, da b i se trajno 
nastanil na ozemlju dr žav članic. Zato na podlagi dejstva, da d ovoljenje za prebivanje vsebuje uradne 
omejitve, ni mogoče ve deti, ali se lahko t a dr žavljan tretje dr žave trajno n astani v državi članici ne 
glede na obstoj take o mejitve. Tako u radno o mejenega dovoljenja za prebivanje v smislu nacionalnega 
prava, ki v sebuje uradno o mejitev, ki dr žavljanu tretje dr žave n e preprečuje trajne nastanitve, ni
2 ECLI:EU:C:2012 :636POVZETEK–ZADEVAC-502/10
SINGH
 mogoče šteti za uradno o mejeno d ovoljenje v smislu člena 3(2)(e) Direktive 2003 /109, ne da b i se 
ogrozila uresničitev c iljev te dir ektive – s katero se želi v glavnem z agotoviti integracijo dr žavljanov 
tretjih dr žav, ki s o trajno n astanjeni v državah članicah – in se ji tako o dvzelo polni učinek.
(Glej točke 38, 45, 47, 50, 51 in 56 t er izrek.)
V pristojnosti nacionalnega sodišča, ki odloča o opustitveni tožbi, ki jo je v javnem interesu v imenu potrošnikov vložil z nacionalno zakonodajo določen organ, je, da ob upoštevanju člena 3(1) in (3) Direktive 93/13 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah presodi nedovoljenost pogoja iz splošnih pogojev potrošniških pogodb, s katerim ponudnik enostransko spremeni stroške, povezane s storitvijo, ki jo je treba zagotoviti, ne da bi jasno opisal metodo določitve navedenih stroškov ali navedel tehten razlog za to spremembo. Pri tej presoji mora navedeno sodišče preveriti predvsem, ali so ob upoštevanju vseh pogojev iz splošnih pogojev potrošniških pogodb, med katere spada sporni pogoj, in nacionalne zakonodaje, ki določa pravice in obveznosti, ki lahko obstajajo poleg določenih v zadevnih splošnih pogojev, razlogi oziroma metoda spreminjanja stroškov, povezanih s storitvijo, ki jo je treba zagotoviti, navedeni jasno in razumljivo, in če je to potrebno, ali imajo potrošniki pravico pogodbo odpovedati.

(Glej točko 31 in točko 1 izreka.)
Keywords

Summary



Keywords

Kmetijstvo – Skupna kmetijska politika – Sheme neposrednih podpor – Skupna pravila – Shema enotnega plačila na površino – Neresničnost podatkov o prijavljeni površini

(Uredba Komisije št. 1973/2004, člen 138(1))

Summary

Člen 138(1) Uredbe št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslovov IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin je treba razlagati tako, da ukrepi, določeni v drugem in tretjem pododstavku te določbe, s katerimi je kmet izključen od pomoči za leto, za katero je predložil neresnično izjavo o upravičeni površini, in s katerimi se pomoč, ki bi jo lahko zahteval za naslednja tri koledarska leta, zniža za znesek, ki ustreza razliki med prijavljeno in ugotovljeno površino, niso kazenske sankcije.

(Glej točko 46 in izrek.)
Keywords

Summary



Keywords

Približevanje zakonodaj – Odgovornost za proizvode z napako – Direktiva 85/374 – Področje uporabe

(Direktiva Sveta 85/374, člen 1(3) in (13))

Summary

Odgovornost ponudnika storitev, ki v okviru opravljanja storitev, kot je bolnišnično zdravljenje, uporablja naprave ali proizvode z napako, katerih proizvajalec v smislu določb člena 3 Direktive 85/347 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako, kakor je bila spremenjena z Direktivo 1999/34, ni on, ter s tem povzroči škodo uporabniku storitve, ne spada na področje uporabe te direktive. Ta direktiva torej ne nasprotuje temu, da država članica vzpostavi sistem, ki določa odgovornost takšnega ponudnika za tako povzročeno škodo tudi ob neobstoju kakršne koli njegove krivde, vendar samo če imata oškodovanec in/ali navedeni ponudnik možnost uveljavljati odgovornost proizvajalca na podlagi navedene direktive, kadar so izpolnjeni pogoji, ki so z njo določeni.

(Glej točko 39 in izrek.)