43

Prvi podredni očitek se nanaša na točke od 140 do 142 ter 201 izpodbijane sodbe, v katerih je navedeno: „140 Prvič, v delu, v katerem se prva tožeča stranka v zvezi s tem sklicuje na literaturo, navedeno v Prilogi I k tožbi, naslovljeni ‚Tabela o vplivu škropljenja gensko spremenjenih rastlin s herbicidom na osnovi glifosata‘, je treba opozoriti, da prva tožeča stranka v obravnavanem primeru zgolj na splošno trdi, da so bile ugotovljene razlike med spremenjeno sojo, njeno primerjalno vrsto in referenčnimi snovmi, in da je navedena znanstvena literatura ključnega pomena, ker je iz nje mogoče sklepati, da bi se na podlagi primerne študije učinka škropljenja lahko ugotovile dodatne in pomembne razlike. 141 V tem smislu je treba opozoriti, da morata biti na podlagi člena 21 Statuta Sodišča Evropske unije in člena 44(1)(c) Poslovnika Splošnega sodišča z dne 2. maja 1991 v vsaki tožbi navedena predmet postopka in kratek povzetek tožbenih razlogov. Ta navedba mora biti dovolj jasna in natančna, da toženi stranki omogoči pripravo obrambe in Splošnemu sodišču, da odloči o tožbi, glede na okoliščine primera, brez drugih podatkov v utemeljitev. Za dopustnost tožbe morajo biti bistveni dejanski in pravni elementi, na katerih tožba temelji, vsaj na kratko, vendar pregledno in razumljivo povzeti v sami tožbi. Čeprav je besedilo tožbe glede posebnih vprašanj lahko podprto in dopolnjeno s sklicevanjem na določene odlomke iz dokumentov, ki so ji priloženi, splošno sklicevanje na druga pisanja – tudi če so tožbi priložena – ne more nadomestiti manjkajočih bistvenih elementov pravne utemeljitve, ki morajo biti na podlagi zgoraj navedenih določb zajeti v tožbi. Priloge je mogoče upoštevati le v delu, v katerem podpirajo ali dopolnjujejo tožbene razloge ali trditve, ki so jih tožeče stranke izrecno navedle v besedilu svojih pisanj in v katerem je mogoče natančno določiti, kateri elementi iz teh prilog podpirajo ali dopolnjujejo navedene tožbene razloge ali trditve. Poleg tega Splošno sodišče ni dolžno v prilogah iskati ter identificirati razlogov in trditev, ki bi jih lahko štelo za podlago za tožbo, ker imajo priloge le dokazno in pomožno funkcijo. Ta razlaga člena 21 Statuta Sodišča Evropske unije in člena 44(1)(c) Poslovnika [Splošnega sodišča] z dne 2. maja 1991 se nanaša tudi na repliko (glej sodbo z dne 14. marca 2013, Fresh Del Monte Produce/Komisija, T‑587/08, EU:T:2013:129, točke od 268 do 271 in navedena sodna praksa). 142 V skladu s to sodno prakso je treba poudariti, da tako oblikovan očitek Splošnemu sodišču ne omogoča, da, po potrebi, odloči brez drugih podatkov v utemeljitev, v nasprotju z izključno dokazno in pomožno funkcijo prilog pa bi bilo, če bi te lahko bile natančen dokaz za trditev, ki v tožbi ni dovolj jasno in natančno predstavljena. Zato je treba trditev, ki napotuje na Prilogo I k tožbi, v skladu s katero obsežna znanstvena literatura, ki potrjuje, da škropljenje nekaterih herbicidov gensko spremenjenih rastlin vpliva na njihovo sestavo, ni bila upoštevana, zavreči kot nedopustno. […] 201 Poleg tega je treba opozoriti, da se v okviru tega očitka prva tožeča stranka sicer sklicuje na literaturo, navedeno v Prilogi II k tožbi, naslovljeni ‚Tabela B: povzetek znanstvene literature, ki prikazuje številne sestavine rastline in kemijske proizvode, ki bi lahko povzročili sinergijske ali kombinirane učinke s proteini Cry/Bt toksini‘, vendar na splošno trdi le, da je Komisija to literaturo prezrla. V skladu s sodno prakso, navedeno zgoraj v točki 141, tako oblikovan očitek Splošnemu sodišču ne omogoča, da, po potrebi, odloči brez drugih podatkov v utemeljitev, v nasprotju z izključno dokazno in pomožno funkcijo prilog pa bi bilo, če bi te lahko bile natančen dokaz za trditev, ki v tožbi ni dovolj jasno in natančno predstavljena. Zato je treba trditev, da je Komisija prezrla literaturo, navedeno v Prilogi II k tožbi, zavreči kot nedopustno.“