Keywords

Summary



Keywords

1. Postopek – Roki za vložitev tožbe – Prekluzija – Nepredvidene okoliščine ali višja sila – Pojem

(Statut Sodišča, člen 45, drugi odstavek)

2. Postopek – Obrazložitev sodb – Obseg

3. Postopek – Roki za vložitev tožbe – Prekluzija – Opravičljiva zmota – Pojem

4. Postopek – Roki za vložitev tožbe – Tožba, vložena po telefaksu – Rok za vložitev podpisanega izvirnika

(Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 43(6))

5. Postopek – Pravno sredstvo, s katerim se postopek začne – Ureditev – Pogoji

(Statut Sodišča, člen 21; Poslovnik Sodišča prve stopnje, člen 44(6))

Summary

1. Od uporabe predpisov Skupnosti o procesnih rokih je mogoče odstopiti samo v popolnoma izjemnih okoliščinah, nepredvidenih okoliščinah ali v primeru višje sile, v skladu s členom 45, drugi odstavek, Statuta Sodišča, saj stroga uporaba teh pravil ustreza zahtevam po pravni varnosti in nujnosti, da se izogne vsakršni diskriminaciji ali vsakemu samovoljnemu ravnanju pri vodenju sodnih postopkov.

Pojma višje sile in nepredvidenih okoliščin vsebujeta objektivni element, ki zadeva neobičajne okoliščine, na katere subjekt nima vpliva, in subjektivni element, ki od subjekta zahteva, da se zavaruje pred posledicami neobičajnega dogodka s tem, da sprejme potrebne ukrepe brez prekomernih žrtev. Subjekt mora zlasti skrbno spremljati potek začetega postopka in predvsem izkazati potrebno skrbnost pri spoštovanju določenih rokov. Sodišču prve stopnje ni treba preprečiti posledic pomanjkanja skrbnosti tožeče stranke.

(Glej točke 16, 17 in 23.)

2. Obveznosti Sodišča prve stopnje, da obrazloži svoje sodbe, ni mogoče razlagati tako, kot da pomeni, da je to dolžno podrobno odgovoriti na vsako trditev, ki jo navede tožeča stranka, zlasti če ni dovolj jasna in natančna ter ne temelji na podrobnih dokazih.

(Glej točki 20 in 34.)

3. Polna seznanjenost z dokončnostjo odločbe in rokom za vložitev tožbe, ki se uporablja na podlagi člena 230 ES, sama po sebi ne izključuje, da bi se zadevna stranka lahko sklicevala na opravičljivo zmoto, ki lahko upraviči prepozno vložitev njene tožbe, ker taka zmota lahko nastane zlasti zaradi samega ravnanja zadevne institucije ali njenega ravnanja v določeni meri, ki lahko povzroči sprejemljivo zmedo pri zadevni stranki, ki je ravnala v dobri veri in izkazala potrebno skrbnost, ki se zahteva od običajno obveščenega subjekta.

(Glej točko 29.)

4. Samo besedilo člena 43(6) Poslovnika Sodišča prve stopnje ne dopušča nobene proste presoje Sodišču prve stopnje, ko ta uporablja to določbo. Možnost, da se tožeča stranka zaradi upoštevanja datuma vložitve tožbe sklicuje na datum, ko je sodno tajništvo Sodišča prve stopnje prejelo telefaks, je odvisna od pogoja, da navedeno sodno tajništvo prejme podpisani izvirnik akta, katerega prepis je bil tako poslan, najpozneje deset dni pozneje. Poleg tega, kadar je telefaks prejet več kot deset dni pred potekom roka, določenega za vložitev tožbe pred Sodiščem prve stopnje, določbe člena 43(6) Poslovnika Sodišča prve stopnje ne učinkujejo tako, da se ta rok podaljša. V teh okoliščinah se država članica ne more sklicevati na kršitev načela sorazmernosti, ker je nedopustnost tožbe posledica pomanjkanja skrbnosti te države članice, da bi sodnemu tajništvu Sodišča prve stopnje poslala podpisan izvirnik tožbe v roku za vložitev tožbe, in ne načina, kako naj bi Sodišče prve stopnje uporabilo člen 43(6) svojega poslovnika, to je določbo, ki v navedeni poslovnik vključuje sodobne komunikacijske tehnike, pri čemer eden od pogojev njene uporabe ni bil izpolnjen.

(Glej točke od 38 do 40.)

5. Čeprav ima tožeča stranka na podlagi člena 44(6) Poslovnika Sodišča prve stopnje možnost dopolniti tožbo, zlasti tako, da pošlje manjkajoče priloge, je ta dopolnitev vseeno mogoča samo, če je v skladu s členom 21 Statuta Sodišča, ki se uporablja za postopek pred Sodiščem prve stopnje, izpolnjen bistveni pogoj za predložitev zadeve Sodišču prve stopnje, in sicer vložitev tožbe. Tožba je namreč akt, s katerim se začne postopek in v katerem so stranke dolžne navesti predmet spora ter ob katerem imajo priloge zgolj dokazno in dokumentarno funkcijo. V teh okoliščinah se vložitev prilog ne more šteti za enakovredno delni vložitvi tožbe.

(Glej točko 41.)