KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
SODBA SODI ŠČA (drugi senat) 
z dne 23. oktobra 2008 * 
V zadevi C-286/06, 
zaradi to žbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 226 ES, vlo žene 29. junija 
2006, 
Komisija Evropskih skupnosti , ki jo zastopata H. Støvlbæk in R. Vidal Puig, 
zastopnika, z naslovom za vro čanje v Luxembourgu, 
tožeča stranka, 
proti 
Kraljevini Španiji , ki jo zastopa M. Muñoz Pérez, zastopnik, z naslovom za vro čanje 
v Luxembourgu, 
tožena stranka, 
* Jezik postopka: špan ščina. 
I - 8029 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
SODI ŠČE (drugi senat), 
v sestavi C. W. A. Timmermans, predsednik senata, J.-C. Bonichot, K. Schiemann
(poro čevalec), J. Makarczyk in L. Bay Larsen, sodniki, 
generalni pravobranilec: Y. Bot ,
sodna tajnica: M. M. Ferreira, glavna administratorka ,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 13. septembra 2007, 
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi
razsojeno brez sklepnih predlogov, 
izreka naslednjo 
Sodbo 
Komisija Evropskih skupnosti Sodi šču s to žbo predlaga, naj ugotovi, da Kraljevina 
Španija s tem da: 
–ni priznala poklicnih kvalifikacij in ženirja, pridobljenih v Italiji, in 
I - 8030 1 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
–je pristop in ženirjev s poklicnimi kvalifikacijami, pridobljenimi v drugi dr žavi 
članici, k internim izpitom za napredovanje v dr žavni upravi pogojevala 
z akademskim priznanjem teh kvalifikacij, 
ni izpolnila obveznosti iz Direktive Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 
o splo šnem sistemu priznavanja visoko šolskih diplom, pridobljenih s poklicnim 
izobra ževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (UL 1989, L 19, str. 16), kot je
bila spremenjena z Direktivo 2001/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
14. maja 2001 (UL L 206, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva 89/48), zlasti iz člena 3 
navedene direktive. 
2 Glavno pravno vpra šanje, ki se postavlja v tej zadevi, je podobno vpra šanju, za katero gre 
v zadevi Komisija proti Gr čiji, v kateri je bila danes izre čena sodba (C-274/05, ZOdl., 
str. I-7967). Ti zadevi se nana šata na vpra šanje, v kolikšni meri se lahko sklicuje na 
dolo čbe Direktive 89/48, da bi se dr žavi članici nalo žilo, da prizna diplome, ki so jih po 
končanem študiju na njenem ozemlju izdali organi druge dr žave članice. 
Pravni okvir 
Skupnostna ureditev 
3 Iz tretje in četrte uvodne izjave Direktive 89/48 izhaja, da je njen namen, da se vzpostavi 
splošen sistem za priznavanje diplom, ki naj bi dr žavljanom dr žav članic Skupnosti 
olajšal opravljanje vseh poklicnih dejavnosti, ki so v neki dr žavi članici gostiteljici 
I - 8031 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
podvr žene zahtevi po izobrazbi, ki presega srednjo stopnjo, če imajo diplomo, ki jih 
pripravlja na opravljanje take dejavnosti in zajemajo najmanj tri leta trajajo čega 
postopka študija ter so bile izdane v drugi dr žavi članici. 
4 V peti uvodni izjavi Direktive 89/48 je navedeno: 
„ker si za poklice, za katere Skupnost ni dolo čila minimalne stopnje potrebne izobrazbe, 
države članice pridr žujejo pravico do dolo čitve te stopnje z namenom, da se zagotovi
kvaliteta storitev; ker vendarle ne morejo, kljub obveznostim, ki jih dolo ča člen [10 ES], 
nalo žiti dr žavljanu neke dr žave članice obveznosti pridobitve kvalifikacije le na podlagi
primerjave z diplomami, izdanimi v okviru njihovega nacionalnega izobra ževalnega 
sistema, če je kandidat že pridobil vso ali del kvalifikacij v drugi dr žavi članici; ker je, 
glede na to, vsaka dr žava članica gostiteljica, kjer je nek poklic urejen, dol žna upo števati 
kvalifikacije, pridobljene v drugi dr žavi članici in oceniti, če te kvalifikacije ustrezajo 
kvalifikacijam, ki jih sama zahteva “. 
5 Člen 1(a) Direktive 89/48 dolo ča: 
„Za namene te direktive je: 
I - 8032 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
(a) diploma vsaka diploma, spri čevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah ali
vsaka celota takih diplom, spri čeval ali drugih dokazil: 
–ki jo je izdal pristojni organ v dr žavi članici, imenovan v skladu z zakoni in 
drugimi predpisi te dr žave; 
–ki dokazuje, da je imetnik uspe šno kon čal vsaj triletni posrednje šolski 
izobra ževalni program ali enakovredno dobo izrednega izobra ževanja na 
univerzi, visoko šolski ustanovi ali drugi ustanovi enakovredne ravni ter da je,
kadar je to primerno, opravil strokovno usposabljanje, ki se zahteva poleg
visoko šolske izobrazbe, in 
–iz katere je razvidno, da ima imetnik poklicne kvalifikacije, zahtevane za dostop
in opravljanje dolo čenega [reguliranega] poklica v tej dr žavi članici, 
če je bilo izobra ževanje in usposabljanje, potrjeno s pridobitvijo te diplome, 
spričevala ali drugega dokazila o formalnih kvalifikacijah, v prevladujo či meri 
pridobljeno v Skupnosti, ali če ima imetnik tri leta poklicnih izku šenj, potrjenih 
s strani dr žave članice, ki je priznala diplomo, spri čevalo ali druga dokazila 
o formalnih kvalifikacijah, izdana v tretji dr žavi. 
V smislu prvega odstavka velja za diplomo: vsaka diploma, spri čevalo ali drugo
dokazilo o formalnih kvalifikacijah ali vsaka celota takih diplom, spri čeval ali 
drugih dokazil, ki jih je izdala pristojna oblast dr žave članice kot priznanje 
I - 8033 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
izobrazbe in usposobljenosti, pridobljene v Skupnosti in priznane s strani
pristojne oblasti te dr žave članice kot enakovredne ustrezni stopnji, ter tako
priznala enake pravice do dostopa in opravljanja zakonsko dolo čenega poklica. “
6 Člen 2, prvi odstavek, Direktive 89/48 dolo ča: 
„Ta direktiva velja za vsakega dr žavljana dr žave članice, ki želi opravljati reguliran poklic 
v državi članici gostiteljici kot samozaposlena ali zaposlena oseba. “
7 Člen 3, prvi odstavek, Direktive 89/48 dolo ča, da dr žava članica gostiteljica, ki za
opravljanje poklica zahteva diplomo, ne more iz naslova nezadostnih kvalifikacij
zavrniti odobritve dr žavljanu druge dr žave članice, da opravlja poklic, če se prosilec 
sklicuje na dolo čene kvalifikacije iz te dolo čbe. Za to gre zlasti v primeru, če ima prosilec 
diplomo, ki jo druga dr žava članica predpisuje za dostop do tega poklica in njegovo
opravljanje na njenem ozemlju, in je bila ta diploma pridobljena v drugi dr žavi članici. 
8 Ne glede na člen 3 navedene direktive, člen 4 te direktive dr žavi članici gostiteljici 
dovoljuje, da v dolo čenih primerih, ki so v njej opredeljeni, od prosilca zahteva, da 
prilo ži dokaze o poklicnih izku šnjah z dolo čenim trajanjem, da opravi prilagoditveno 
obdobje v trajanju najve čtreh let ali da opravi preizkus usposobljenosti (v nadaljevanju: 
izravnalni ukrepi). Ta člen 4 dolo ča nekatera pravila in pogoje v zvezi z izravnalnimi 
ukrepi, ki se lahko zahtevajo zaradi nadomestitve nezadostnosti izobrazbe in 
usposobljenosti, na katero se sklicuje navedeni prosilec. 
I - 8034 
9 KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
Na podlagi člena 8(1) Direktive 89/48 dr žava članica gostiteljica sprejme spri čevala 
in dokumente, ki jih izdajo pristojni organi dr žav članic, ki jih mora kandidat predlo žiti 
k svoji pro šnji za opravljanje dolo čenega poklica, kot dokazilo, da so izpolnjeni pogoji 
iz členov 3 in 4 te direktive. 
Nacionalna ureditev 
10V španski zakonodaji na podro čju univerzitetnih diplom obstaja razlika med dvema 
vrstama diplom, namre čmed „uradnimi diplomami “, katerih veljavnost je priznana na 
celotnem nacionalnem ozemlju in omogo čajo dostop do reguliranih poklicev, in 
„posebnimi diplomami “, ki jih lahko izdajajo razli čne univerze, vendar ne omogo čajo 
dostopa do reguliranih poklicev. To podro čje je urejeno s sistemskim zakonom 6/2001 
z dne 21. decembra 2001, ki se nana ša na univerze (BOE št. 307, 24. december 2001, 
str. 49400). 
11Člen 34 sistemskega zakona 6/2001 dolo ča: 
„Dolo čitev univerzitetnih diplom in splo šnih smernic za njihove študijske programe. 
1. Uradne univerzitetne diplome, ki veljajo na celotnem nacionalnem ozemlju, in
splošne smernice za študijske programe, ki jih je treba upo števati za pridobitev in 
I - 8035 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
priznanje navedenih diplom, dolo či vlada bodisi na lastno iniciativo po predhodnem
posvetovanju z univerzitetnim svetom za usklajevanje bodisi na predlog le-tega. 
2. Diplome iz prej šnjega odstavka, ki so na seznamu uradnih univerzitetnih diplom, ki
jih je odobrila vlada, izda v imenu kralja rektor univerze, na kateri so bile pridobljene. 
3. Univerze lahko dolo čijo programe, ob koncu katerih se pridobi posebna diploma ali 
dokazilo o formalnih kvalifikacijah, in programe za nadaljnje izobra ževanje in 
usposabljanje. Te diplome in dokazila nimajo u činkov, ki so z zakonskimi dolo čbami 
priznani diplomam iz odstavka 1. “
Postopek priznavanja poklicnih kvalifikacij 
V Španiji je namen kraljevega odloka št. 1665/1991 z dne 25. oktobra 1991 o splo šnem 
sistemu priznavanja visoko šolskih diplom, ki so izdane v dr žavah članicah Evropske 
unije in za katere je potrebno najmanj triletno izobra ževanje in usposabljanje (BOE 
št. 280, 22. november 1991, str. 37916, v nadaljevanju: kraljevi odlok o priznavanju
poklicnih kvalifikacij), prenesti Direktivo 89/48 v nacionalni pravni red. 
I - 8036 12 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
13Člen 2(1) kraljevega odloka o priznavanju poklicnih kvalifikacij, katerega namen je 
v špansko pravo prenesti člen 2, prvi odstavek, Direktive 89/48, dolo ča: 
„Pravila, na šteta v tem kraljevem odloku, se uporabljajo za dr žavljane dr žave članice 
Evropske unije, ki želijo kot imetniki diplome, pridobljene v dr žavi navedene unije, 
v Španiji kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljati reguliran poklic, za 
opravljanje katerega se zahteva visoko šolska izobrazba in usposabljanje, ki traja 
najmanj tri leta. “
14Člen 4(1) tega kraljevega odloka dolo ča: 
„V Španiji so za dostop do opravljanja dejavnosti reguliranega poklica diplome, ki so
pridobljene v dr žavah članicah in v teh dr žavah omogo čajo opravljanje tega poklica, 
priznane kot enakovredne ustrezni španski diplomi. “
15V členu 1(a) kraljevega odloka o priznavanju poklicnih kvalifikacij, katerega namen je 
v špansko pravo prenesti člen 1(a) Direktive 89/48, je pojem „diploma “opredeljen tako: 
„Vsaka diploma, spri čevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah ali vsaka celota 
takih diplom, spri čeval ali drugih dokazil, ki jo je izdal pristojni organ v dr žavi članici, ki 
dokazuje, da je imetnik uspe šno kon čal vsaj triletni posrednje šolski izobra ževalni 
program ali enakovredno dobo izrednega izobra ževanja na univerzi, visoko šolski 
ustanovi ali drugi ustanovi enakovredne ravni ter da je, kadar je to primerno, opravil 
I - 8037 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
strokovno usposabljanje, ki se zahteva poleg visoko šolske izobrazbe, in iz katere je
razvidno, da ima imetnik poklicne kvalifikacije, zahtevane za dostop do reguliranega
poklica v tej dr žavi članici, če je bilo izobra ževanje in usposabljanje, potrjeno 
s pridobitvijo te diplome, v prevladujo či meri pridobljeno v Skupnosti, ali če ima 
imetnik tri leta poklicnih izku šenj, potrjenih s strani dr žave članice, ki je priznala to 
diplomo. [ …]“
16V členu 1(b) tega kraljevega odloka je pojem „reguliran poklic “opredeljen tako: 
„[Dejavnost] ali [vse] poklicne dejavnosti, za katere dr žava članica glede dostopa ali
opravljanja ali enega od pogojev za opravljanje neposredno ali posredno zahteva
dolo čeno diplomo, in ki tvorijo poklic v neki dr žavi članici. “
17Člen 3 kraljevega odloka o priznavanju poklicnih kvalifikacij dolo ča, da se za namene 
tega odloka za „regulirane poklice “štejejo poklici, na šteti v prilogi k navedenemu 
odloku, med katere spadata tudi poklic „inženir za ceste, prekope in pristani šča“
(„ingeniero de Caminos, Canales y Puertos “) in poklic „tehni čni in ženir za javna dela “
(„ingeniero técnico de obras públicas “). Nasprotno pa v tej prilogi ni naveden poklic 
„inženir gradbeni štva “(„ingeniero civil “). 
I - 8038 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
Postopek priznavanja univerzitetnih diplom 
18Postopek priznavanja poklicnih kvalifikacij, ki je dolo čen v kraljevem odloku 
o priznavanju poklicnih kvalifikacij, je treba razlikovati od postopka „priznavanja “
univerzitetnih diplom. Pri prvem od teh postopkov gre za nadzor z namenom 
ugotovitve, ali ima zadevna oseba kvalifikacije, ki se zahtevajo za opravljanje 
reguliranega poklica. Pri postopku priznavanja univerzitetnih diplom pa gre za 
nadzor nad akademsko vsebino študija, opravljenega z namenom pridobitve diplome, 
v smislu pridobljenih znanj. 
19Postopek priznavanja univerzitetnih diplom je urejen s kraljevim odlokom št. 285/2004
z dne 20. februarja 2004 o ureditvi pogojev za priznanje in potrditev veljavnosti tujih
diplom in visoko šolskega izobra ževanja (BOE št. 55, 4. marec 2004, str. 8996, 
v nadaljevanju: kraljevi odlok o priznavanju univerzitetnih diplom). 
20Pojem priznavanja je v členu 3(a) in (b) kraljevega odloka o priznavanju univerzitetnih 
diplom opredeljen tako: 
„Za namen tega kraljevega odloka pomeni: 
a)priznanje enakovrednosti z diplomo iz seznama uradnih univerzitetnih diplom:
uradno priznanje izobra ževanja in usposabljanja, ki je opravljeno zaradi pridobitve
tuje diplome in je priznano za enakovredno izobra ževanju in usposabljanju, ki se 
zahteva za pridobitev španske diplome z zgoraj navedenega seznama; 
I - 8039 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
b)priznanje enakovrednosti z eno od akademskih stopenj, ki sestavljajo univerzitetni
študij v Španiji: uradno priznanje izobra ževanja in usposabljanja, ki je opravljeno
zaradi pridobitve tuje diplome in je priznano za enakovredno izobra ževanju in 
usposabljanju, ki se zahteva za pridobitev akademske stopnje, ki ne ustreza 
konkretni diplomi, ampak eni od stopenj, ki sestavljajo španski univerzitetni študij. “
21V členu 4(1) kraljevega odloka o priznavanju univerzitetnih diplom so u činki priznanja 
opredeljeni tako: 
„Na podlagi priznanja ima tuja diploma od trenutka, ko je priznanje odobreno in je
izdano ustrezno potrdilo, na celotnem nacionalnem ozemlju enake u činke kot španska
diploma ali akademska stopnja, enakovrednost s katero je priznana v skladu z veljavno
zakonodajo. “
22Člen 22 kraljevega odloka o priznavanju univerzitetnih diplom z naslovom „Poklicno 
priznavanje diplom Evropske unije “dolo ča: 
„Poklicno priznavanje visoko šolskih diplom, ki so jih izdale dr žave članice Evropske 
unije, je urejeno s postopki, dolo čenimi z direktivami Skupnosti in španskimi predpisi 
o prenosu le-teh. “
I - 8040 
23 
24 KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
Poleg tega se prva dodatna dolo čba kraljevega odloka o priznavanju univerzitetnih 
diplom z naslovom „Skupnostna ureditev “na zakonodajo Skupnosti sklicuje tako: 
„Dolo čbe tega kraljevega odloka ne posegajo v dolo čbe iz zadevnega podro čja, 
vsebovane v pogodbi o pristopu Španije k Evropskim skupnostim, Pogodbi o Evropski
uniji in v sekundarnem pravu Skupnosti. “
Ureditev poklica in ženir v Španiji in Italiji 
Poklic in ženir je tako v Španiji kot v Italiji reguliran poklic. 
–Izobra ževalni sistemi 
Italijanski in španski izobra ževalni sistem sta si podobna glede kvalifikacij na podro čju 
inženirstva. V teh dveh dr žavah članicah se lahko takšne kvalifikacije pridobijo po 
končanem tri- ali petletnem posrednje šolskem izobra ževalnem programu. 
I - 8041 25 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
26V Španiji obstaja razlika med univerzitetnimi diplomami tehni čnega in ženirja 
(„ingeniero técnico “), pridobljenimi po treh letih študija, in univerzitetnimi diplomami 
inženirja ( „ingeniero “, v nadaljevanju: polno usposobljen in ženir), pridobljenimi po 
petih letih izobra ževanja in usposabljanja. Imetniki diplome tehni čnega in ženirja lahko 
pridobijo diplomo polno usposobljenega in ženirja, tako da uspe šno opravijo zadnji dve 
leti izobra ževanja in usposabljanja, ki omogo ča pridobitev zadnjenavedene diplome. 
27V Italiji obstaja razlika med univerzitetnimi diplomami, ki se pridobijo po treh letih
študija ( „laurea triennale “) kot priznanje izobrazbe in usposobljenosti za ni žjega 
inženirja ( „ingegnere junior “), in univerzitetnimi diplomami, ki se podelijo po kon čanih 
dveh letih dodatnega študija, opravljenega zaradi pridobitve izobrazbe in usposoblje -
nosti za in ženirja ( „ingegnere “, v nadaljevanju: polno usposobljen in ženir). Zadnjena -
vedene diplome, ki so se prej imenovale „specialisti čne diplome “(„laurea specialistica “), 
se od reforme, do katere je pri šlo leta 2004, imenujejo „laurea magistrale “. 
–Pogoji za dostop do poklica in ženir in njegovo opravljanje v Španiji in Italiji 
28V Španiji je za dostop do poklicev tehni čnega in ženirja in polno usposobljenega 
inženirja na čeloma treba imeti uradno univerzitetno diplomo v smislu sistemskega
zakona 6/2001, ki ustreza zadevnemu poklicu. 
29V Italiji je za dostop do poklicev ni žjega in ženirja in polno usposobljenega in ženirja 
treba imeti zahtevano univerzitetno diplomo, uspe šno pa je treba opraviti tudi dr žavni 
izpit ( „esame di Stato “), ki ustreza zadevnemu poklicu ( člen 4 kraljevega odloka št. 2537 
z dne 23. oktobra 1925 ( Gazzetta ufficiale št. 37 z dne 15. februarja 1926)). V skladu 
s členoma 47 in 48 dekreta predsednika republike št. 328 z dne 5. junija 2001 (redni 
dodatek h GURI št. 190 z dne 17. avgusta 2001) ta izpit obsega najmanj dva pisna, en 
I - 8042 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
ustni in en prakti čni preizkus znanj. Kandidatom, ki so uspe šno opravili dr žavni izpit, se 
podeli pravico do opravljanja poklica in ženirja ( „abilitazione all ’esercizio della 
profesione di ingegnere “). 
30Tako v Španiji kot v Italiji se je za opravljanje poklica in ženirja poleg tega treba vpisati 
v poklicni register. V Španiji so glede na specializacijo in regijo pristojne razli čne zveze 
inženirjev (colegios de ingenieros). V Italiji vodi Svet in ženirjev (Consiglio dell ’Ordine 
degli Ingegneri) za vsako pokrajino register in ženirjev. Ta register je razdeljen na dva 
dela, namre čna del A za polno usposobljene in ženirje in na del B za ni žje in ženirje. 
V teh dveh dr žavah članicah je vpis v register in ženirjev zgolj upravni ukrep, ki sam po
sebi ne potrjuje poklicne kvalifikacije zadevnih oseb, ampak je njegov namen zagotoviti,
da se pri opravljanju poklica spo štujejo dolo čena deontolo ška pravila. 
–Poklica in ženir za ceste, prekope in pristani šča ter tehni čni in ženir za javna dela 
v Španiji 
31Kot izhaja iz člena 4 zakona z dne 20. julija 1957 o ureditvi tehni čnih študijev (BOE 
št. 187, 22. julij 1957, str. 607), morajo v Španiji osebe, ki želijo opravljati poklic in ženirja 
za ceste, prekope in pristani šča, obi čajno imeti uradno univerzitetno diplomo, v smislu 
sistemskega zakona 6/2001, in ženirja za ceste, prekope in pristani šča, ki jo je izdala ena 
od španskih ustanov za izobra ževanje in usposabljanje in ženirjev za ceste, prekope in 
pristani šča. Ta diploma polno usposobljenega in ženirja se pridobi po petih letih študija. 
I - 8043 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
32Dostop do tega poklica imajo tudi imetniki diplome, ki je bila izdana v drugi dr žavi 
članici in ki je bila v skladu s kraljevim odlokom o priznavanju poklicnih kvalifikacij
priznana za namene zaposlovanja, ter imetniki tuje univerzitetne diplome, ki je bila 
v skladu s kraljevim odlokom o priznavanju univerzitetnih diplom priznana za 
enakovredno s špansko diplomo in ženirja za ceste, prekope in pristani šča. 
33Poleg tega morajo biti zainteresirane osebe, da bi lahko opravljale zadevni poklic, v vseh
teh primerih vpisane v poklicni register in ženirjev za ceste, prekope in pristani šča 
(Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos). Za ta vpis ni treba uspe šno 
opraviti nobenega izpita. Vsaka oseba, ki ima ustrezno diplomo in izpolnjuje druge
zakonske pogoje, je upravi čena do vpisa v navedeni v register. 
34Diploma tehni čnega in ženirja gradbeni štva ( „ingeniero técnico en construcciones 
civiles “) je uradna diploma v smislu sistemskega zakona 6/2001, za pridobitev katere je
potrebno triletno izobra ževanje in usposabljanje. V Španiji omogo ča dostop do 
reguliranega poklica tehni čnega in ženirja za javna dela. Imetniki te diplome lahko 
pridobijo diplomo in ženirja za ceste, prekope in pristani šča, če uspe šno zaklju čijo 
izobra ževanje in usposabljanje v okviru četrtega in petega leta študija na eni od španskih 
šol za izobra ževanje in usposabljanje in ženirjev za ceste, prekope in pristani šča. 
–Poklic in ženir gradbeni štva v Italiji 
Osebe, ki želijo v Italiji opravljati poklic in ženirja gradbeni štva, morajo obi čajno imeti 
univerzitetno diplomo in ženirja gradbeni štva ( „laurea in Ingegneria Civile “), „laurea 
I - 8044 35 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
magistrale “, za pridobitev katere je potrebno petletno izobra ževanje in usposabljanje, 
ter pravico do opravljanja poklica in ženirja, ki se podeli po uspe šno opravljenem 
državnem izpitu. Te osebe morajo biti poleg tega vpisane v pokrajinski register 
inženirjev, in sicer v sekcijo A, ki je relevantna v tej zadevi. 
Zahteva po priznanju poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v drugi dr žavi članici, za 
pristop k internim izpitom za napredovanje v dr žavni upravi 
36 Z odlokom ministra za okolje MAM/1266/2003 z dne 9. maja 2003 (BOE št. 123, 
23. maj 2003, str. 19820) je bil razpisan notranji nate čaj za napredovanje v naziv vi šjega 
tehnika samostojnih organizacijskih enot ministrstva za okolje ( „técnicos facultativos 
superiores de organismos autónomos del Ministerio de Medio ambiente “). 
37 Člen 2 odloka MAM/1266/2003 z naslovom „Pogoji v zvezi s kandidati “je dolo čal: 
„2.1Da bi se jim dovolilo sodelovanje pri izbirnih izpitih, morajo kandidati od zadnjega
dne roka za oddajo prijav in do trenutka, ko kot karierni uradniki prevzamejo
funkcije, izpolnjevati te pogoje za sodelovanje: 
[…]
I - 8045 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
2.1.4 Diplome :kandidati morajo imeti naziv doktorja, diplomanta, in ženirja ali 
arhitekta oziroma biti v polo žaju, da lahko takšen naziv pridobijo. V primeru,
da so kandidati kvalifikacije pridobili v tujini, morajo imeti potrdilo o njihovem
priznanju. 
[…]“
38Ta zahteva je veljala na splo šno za izbirne postopke, organizirane z namenom dostopa
do organov in nazivov v splo šni dr žavni upravi. 
39Ta praksa je bila nato kodificirana z odlokom ministra za javno upravo APU/423/2005
z dne 22. februarja 2005 o dolo čitvi skupnih na čel, ki veljajo za izbirne postopke,
organizirane z namenom dostopa do organov in nazivov v splo šni dr žavni upravi (BOE 
št. 48, 25. februar 2005, str. 6993). 
40Odstavek 7 odloka APU/423/2005 z naslovom „Pogoji v zvezi s kandidati “dolo ča: 
„1. Da bi se jim dovolilo sodelovanje pri izbirnih izpitih, morajo kandidati od zadnjega
dne roka za oddajo prijav in do trenutka, ko kot karierni uradniki prevzamejo funkcije,
izpolnjevati te pogoje za sodelovanje in pogoje iz ustreznih posebnih predpisov: 
I - 8046 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
[…]
1.3. Diplome: kandidati morajo imeti diplomo, ki se v skladu s tem, kar je dolo čeno za 
vsak poseben izbirni postopek, zahteva za dostop do vsakega organa ali naziva,
oziroma biti v polo žaju, da lahko takšen naziv pridobijo. V primeru kvalifikacij,
pridobljenih v tujini, morajo kandidati imeti potrdilo o njihovem priznanju. 
[…]“
Predhodni postopek 
Prito žbe, ki jih je prejela Komisija 
Komisija je prejela veliko prito žb, ker naj pristojni španski organi, v obravnavanem
primeru ministrstvo za opremo in prevoz (Ministerio de Fomento), ne bi ugodili 
prošnjam za priznanje poklicnih kvalifikacij in ženirja, pridobljenih v Italiji, ki so bile 
vložene na podlagi kraljevega odloka o priznavanju poklicnih kvalifikacij z namenom
opravljanja poklica in ženirja za ceste, prekope in pristani šča v Španiji. 
I - 8047 41 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
42Prito žniki so imetniki diplome tehni čnega in ženirja gradbeni štva, ki jo je izdala 
univerza Alicante ( Španija) in je uradna diploma v smislu sistemskega zakona 6/2001, in
univerzitetne diplome „inženirja gradbeni štva “, ki jo je izdala ista univerza in je posebna 
diploma v smislu sistemskega zakona 6/2001. 
43V skladu z okvirnim dogovorom o sodelovanju, sklenjenim med univerzo Alicante in
politehni čno univerzo Marche (Italija), študij „gradbenega in ženirstva “, ki ga organizira 
prva od navedenih univerz, usklajuje in nadzira drugonavedena. 
44Politehni čna univerza Marche je v skladu s tem okvirnim dogovorom prito žnikom 
priznala enakovrednost zgoraj navedenih španskih univerzitetnih diplom in italijanske 
diplome in ženirja gradbeni štva ( „laurea in ingegneria civile “), zaradi česar jim je izdala 
diplomo in ženirja gradbeni štva. Potem ko so pridobili to diplomo, so prito žniki v Italiji 
uspe šno opravili dr žavni izpit, na podlagi katerega so pridobili pravico do opravljanja 
poklica in ženirja, ki jim omogo ča opravljanje poklica in ženirja gradbeni štva v tej dr žavi 
članici. 
45Prito žniki so nato z namenom opravljanja poklica in ženirja za ceste, prekope in 
pristani šča v Španiji pri ministrstvu za opremo in prevoz vlo žili pro šnje za priznanje
poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Italiji. Navedeno ministrstvo je te pro šnje zavrnilo 
z utemeljitvijo, da so prito žniki celotno univerzitetno izobrazbo pridobili v Španiji in da 
zato ni mogo če uporabiti niti kraljevega odloka o priznavanju poklicnih kvalifikacij niti
Direktive 89/48. 
46Poleg tega se je enemu od prito žnikov zavrnil pristop k internim izpitom za 
napredovanje, ki jih je organiziralo ministrstvo za okolje (Ministerio de Medio 
ambiente), z utemeljitvijo, da bi morale osebe s tujimi diplomami v skladu z odlokom 
I - 8048 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
MAM/1266/2003 predhodno pridobiti njihovo priznanje v skladu s kraljevim odlokom
o priznavanju univerzitetnih diplom. 
Pisni opomin in obrazlo ženo mnenje 
47Ker je Komisija menila, da španska ureditev ni v skladu z Direktivo 89/48, je 
22. decembra 2004 na Kraljevino Španijo naslovila pisni opomin, na katerega so španski 
organi odgovorili 22. februarja 2005. 
48Ker je Komisija ocenila, da pojasnila španskih organov niso bila zadovoljiva, je 5. julija 
2005 na Kraljevino Španijo naslovila obrazlo ženo mnenje, na katero je ta dr žava članica 
odgovorila z dopisom z dne 20. septembra 2005. 
Ker Komisija tudi teh pojasnil ni štela za zadostna, se je odlo čila vlo žiti to to žbo. 
I - 8049 49 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
Tožba 
Prvi o čitek: nepriznanje kvalifikacij, pridobljenih v Italiji po kon čanem izobra ževanju in 
usposabljanju v Španiji 
50Komisija v okviru prvega o čitka navaja, da prito žniki izpolnjujejo vse pogoje za uporabo 
Direktive 89/48 in da bi jim zato španski organi morali dovoliti dostop do poklica 
inženirja za ceste, prekope in pristani šča v Španiji. Kraljevina Španija naj s tem, ko jim ni 
dovolila tega dostopa, ne bi izpolnila obveznosti iz člena 3 navedene direktive. 
51Dejstvo, da so prito žniki izobrazbo in usposobljenost pridobili izklju čno v Španiji, po 
mnenju Komisije na ta zaklju ček nikakor ne vpliva. V skladu z Direktivo 89/48
izobrazbe in usposobljenosti naj ne bi bilo treba pridobiti v drugi dr žavi članici, kot je 
država članica gostiteljica. Komisija meni, da iz člena 1(a) in (b) v povezavi s členoma 2 
in 3 Direktive 89/48 izhaja, da ta direktiva velja, če se dr žava članica, v kateri želi prosilec 
opravljati zadevni poklic, razlikuje od dr žave članice, v kateri je bila izdana diploma, na
katero se sklicuje, in to neodvisno od kraja, kjer je bila pridobljena izobrazba in
usposobljenost, potrebna za pridobitev diplome. 
52Kraljevina Španija izpodbija utemeljenost tega o čitka, pri čemer meni, da obstajata dva 
temeljna razloga, ki utemeljujeta neobstoj zadevne obveznosti priznanja diplom 
prito žnikov, kadar so osebe, ki so zaprosile za priznanje svojih kvalifikacij, celotno
izobrazbo pridobile v Španiji in želijo to priznanje pridobiti zato, da bi lahko zadevni 
poklic v Španiji tudi opravljale. Prvi č, Kraljevina Španija navaja, da v obravnavani zadevi 
I - 8050 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
ni mogo če uporabiti dolo čb Direktive 89/48, saj so se vsa pomembna dejstva zgodila 
v eni sami dr žavi članici. Drugi č, Kraljevina Španija se sklicuje na sodno prakso Sodi šča, 
v skladu s katero se upravi čenci ne morejo sklicevati na pravo Skupnosti z namenom 
goljufije ali zlorabe. 
53V okviru presoje tega o čitka je treba poudariti, da splo šni sistem priznavanja 
visoko šolskih diplom, dolo čen s to direktivo, temelji na pojmu „diploma “, ki je 
opredeljen v členu 1(a) Direktive 89/48. 
54Ob upo števanju dolo čb člena 4 Direktive 89/48 je na podlagi člena 3, prvi odstavek, (a) 
te direktive vsak prosilec, ki ima „diplomo “v smislu te direktive, ki mu omogo ča 
opravljanje reguliranega poklica v eni dr žavi članici, upravi čen do opravljanja tega istega 
poklica v vseh drugih dr žavah članicah. 
55V zvezi s presojo kvalifikacij, na katere se sklicujejo prito žniki, je najprej treba spomniti, 
da je „diploma “v smislu člena 1(a) Direktive 89/48 lahko sestavljena iz celote dokazil 
o formalnih kvalifikacijah. 
56Dalje, kar zadeva pogoj iz člena 1(a), druga alinea, Direktive 89/48, prito žniki o čitno 
izpolnjujejo pogoj, da morajo imetniki uspe šno kon čati vsaj triletni posrednje šolski 
izobra ževalni program na univerzi. Iz diplom, ki jih je prito žnikom izdala univerza 
Alicante, namre čizhaja, da so prito žniki uspe šno zaklju čili petletni posrednje šolski 
izobra ževalni program. 
I - 8051 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
57Poleg tega je treba v zvezi s pogojem iz člena 1(a), tretja alinea, Direktive 89/48 
ugotoviti, da iz dokazil, prilo ženih to žbi, izhaja, da je politehni čna univerza Marche 
diplomo in ženirja gradbeni štva ( „laurea in ingegneria civile “) prito žnikom podelila na 
podlagi enakovrednosti študija, ki so ga prito žniki opravili na univerzi Alicante, in 
študija, ki omogo ča pridobitev te diplome. Iz tega, da so prito žniki pridobili navedeno 
diplomo in uspe šno opravili italijanski dr žavni izpit, na podlagi katerega so pridobili 
pravico za opravljanje poklica in ženirja, izhaja, da imajo prito žniki poklicne 
kvalifikacije, ki se zahtevajo za dostop do reguliranega poklica v Italiji. 
58Končno ni nobenega dvoma, da je vsako zadevno dokazilo o formalnih kvalifikacijah
podelil pristojni organ, imenovan v skladu s španskimi oziroma italijanskimi zakoni, in 
da je zato izpolnjen pogoj iz člena 1(a), prva alinea, Direktive 89/48. 
59Posledi čno je mogo če ugotoviti, da so prito žniki imetniki „diplom “v smislu člena 1(a), 
prva alinea, Direktive 89/48 in da imajo zato na podlagi člena 3 te direktive pravico, 
s pridr žkom morebitnih izravnalnih ukrepov, da v Španiji opravljajo poklic, ki ga smejo 
na podlagi teh diplom opravljati v Italiji. 
60V nasprotju s tem, kar zatrjuje Kraljevina Španija, ni mogo če ugotoviti, da bi iz Direktive
89/48 izhajal pogoj, da bi morale zainteresirane osebe celoto ali del izobra ževanja in 
usposabljanja opraviti v drugi dr žavi članici, kot je Kraljevina Španija. 
61V zvezi s tem je mogo če ugotoviti, da je v členu 8(1) Direktive 89/48 izrecno dolo čeno, 
da mora dr žava članica gostiteljica v vsakem primeru kot dokazilo, da so izpolnjeni
pogoji za priznanje diplome, sprejeti spri čevala in dokumente, ki jih izdajo pristojni 
I - 8052 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
organi drugih dr žav članic. Zato dr žava članica gostiteljica ne more presojati podlage za 
izdajo takšnih dokumentov, vendar pa ima mo žnost, da opravi nadzor v zvezi s tistimi 
pogoji, dolo čenimi v členu 1(a) Direktive 89/48, za katere se na podlagi besedila
navedenih dokumentov ne zdi, da so že izpolnjeni. 
62Poleg tega, čeprav iz opredelitve pojma „diploma “v členu 1(a) Direktive 89/48 izhajajo 
dolo čeni pridr žki glede veljavnosti te direktive za kvalifikacije, pridobljene v tretjih 
državah, niti člen 1(a) navedene direktive niti nobena druga njena dolo čba ne vsebuje 
nobene omejitve v zvezi z dr žavo članico, v kateri je prosilec moral pridobiti svoje 
poklicne kvalifikacije. 
63Iz navedenega člena 1(a), prvi odstavek, namre čizrecno izhaja, da zado šča, da je bilo 
izobra ževanje in usposabljanje „v prevladujo či meri pridobljeno v Skupnosti “. 
Razsojeno je že bilo, da ta izraz zajema tako izobrazbo in usposobljenost, ki je bila 
v celoti pridobljena v dr žavi članici, ki je izdala zadevno dokazilo o formalnih 
kvalifikacijah, kot izobrazbo in usposobljenost, ki je bila deloma ali v celoti pridobljena
v drugi dr žavi članici (sodba z dne 29. aprila 2004 v zadevi Beuttenmüller, C-102/02,
Recueil, str. I-5405, to čka 41). 
64Poleg tega takšna omejitev ne more biti utemeljena iz nobenega razloga, saj je za 
vpra šanje veljavnosti Direktive 89/48 bistveno, ali ima prosilec pravico opravljati
reguliran poklic v dr žavi članici. Na podlagi ureditve, ki jo vzpostavlja ta direktiva,
diploma ni priznana zaradi upo števanja stvarne vrednosti izobra ževanja in usposab -
ljanja, ki ga priznava, ampak zato, ker v dr žavi članici, kjer je bila izdana ali priznana, 
omogo ča dostop do reguliranega poklica (zgoraj navedena sodba Beuttenmüller, 
točka 52, in sodba z dne 19. januarja 2006 v zadevi Colegio, C-330/03, ZOdl., str. I-801, 
točka 19). 
I - 8053 
65 SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
Splo šni sistem priznavanja visoko šolskih diplom, ki je dolo čen z Direktivo 89/48, 
v bistvu temelji na vzajemnem zaupanju dr žav članic v poklicne kvalifikacije, ki jih
podeljujejo. Ta sistem v bistvu vzpostavlja domnevo, da kvalifikacije prosilca, ki sme
opravljati reguliran poklic v eni dr žavi članici, zado ščajo za opravljanje tega istega 
poklica v drugih dr žavah članicah. 
66V obravnavani zadevi ni nobenega dvoma, da imajo prito žniki pravico do opravljanja 
reguliranega poklica v Italiji. 
67Ker so ti prito žniki imeli pravico za opravljanje zadevnega reguliranega poklica v drugi 
državi članici, kot je ta, v kateri so zaprosili za opravljanje tega poklica, njihovega 
polo žaja ni mogo če opredeliti za povsem internega, zaradi česar je treba zavrniti trditve 
Republike Španije, ki v zvezi s tem temeljijo na sodbi z dne 2. julija 1998 v zdru ženih 
zadevah Kapasakalis in drugi (od C-225/95 do C-227/95, Recueil, str. I-4239, to čki 18 in 
19). Kot je navedla Komisija, je Sodi šče v tej sodbi štelo, da Direktive 89/48 ni mogo če 
uporabiti, če niso to žeče stranke v glavni stvari v drugi dr žavi članici niti delale niti 
študirale niti pridobile diplome. 
68Kraljevina Španija poleg tega meni, da bi bilo zaradi uporabe Direktive 89/48 
omogo čeno, da bi se zgolj z zasebnim dogovorom med dvema univerzama, na podlagi
katerega univerza neke druge dr žave članice samodejno prizna posebne diplome, ki jih 
izda španska univerza, ob šlo razlikovanje med uradnimi in posebnimi diplomami, ki je 
dolo čeno v sistemskem zakonu 6/2001. Kraljevina Španija poudarja, da diploma 
„inženirja gradbeni štva “, na katero se sklicujejo prito žniki, ni uradna diploma, temve čje 
le diploma univerze Alicante, ki v skladu s sistemskim zakonom 6/2001 nima u činkov, 
kot jih imajo v skladu z zakonskimi dolo čbami uradne diplome, in torej v Španiji za 
akademske ali poklicne namene ni veljavna. Diplome, ki so jih prito žniki pridobili 
I - 8054 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
v Španiji, naj ne bi omogo čale opravljanja poklica in ženirja za ceste, prekope in 
pristani šča v tej dr žavi članici. Zato bi bilo treba šteti, da gre pri tem, ko se prito žniki, ki 
so celoten študij opravili v Španiji, sklicujejo na dolo čbe Direktive 89/48 z namenom, da
bi se jim vendarle odobril dostop do tega poklica, za goljufijo ali zlorabo. 
69V zvezi s tem je treba ugotoviti, da ni dvoma, da se dr žavljani dr žave članice na podlagi 
pravic iz Pogodbe ne smejo posku šati nepo šteno izogniti nacionalni zakonodaji. 
Na norme Skupnosti se ne smejo sklicevati nepo šteno ali v smislu zlorabe (sodbe
z dne 7. februarja 1979 v zadevi Knoors, 115/78, Recueil, str. 399, to čka 25; z dne 
3. oktobra 1990 v zadevi Bouchoucha, C-61/89, Recueil, str. I-3551, to čka 14; z dne 
9. marca 1999 v zadevi Centros, C-212/97, Recueil, str. I-1459, to čka 24, in z dne 
12. septembra 2006 v zadevi Cadbury Schweppes in Cadbury Schweppes Overseas,
C-196/04, ZOdl., str. I-7995, to čka 35). 
70Vendar čeprav lahko nacionalna sodi šča od primera do primera na podlagi objektivnih 
dokazov upo števajo zlorabno ali goljufivo ravnanje zadevnih oseb in jim, kadar je
potrebno, prepre čijo sklicevanje na zadevne dolo čbe prava Skupnosti, morajo pri 
presoji takega ravnanja upo števati tudi cilje, ki jih zasledujejo zadevne dolo čbe 
Skupnosti (zgoraj navedena sodba Centros, to čka 25). 
71Namen splo šnega sistema za priznavanje, dolo čenega z Direktivo 89/48, je ravno v tem, 
da se dr žavljanom dr žav članic, ki imajo pravico opravljati reguliran poklic v eni dr žavi 
članici, omogo či dostop do tega poklica v drugih dr žavah članicah. 
72V teh okoli ščinah dejstvo, da se dr žavljan neke dr žave članice, ki želi opravljati reguliran 
poklic, odlo či, da bo tega opravljal v dr žavi članici po svoji izbiri, samo po sebi ne more 
pomeniti zlorabe splo šnega sistema za priznavanje, dolo čenega z Direktivo 89/48. 
I - 8055 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
Pravica dr žavljanov dr žav članic, da izberejo dr žavo članico, v kateri želijo pridobiti 
svoje poklicne kvalifikacije, je namre čnelo čljivo povezana z izvr ševanjem temeljnih 
svobo ščin, ki jih zagotavlja Pogodba ES, na enotnem trgu. 
73Iz zgoraj navedenega izhaja, da mora Kraljevina Španija v skladu s členom 3, prvi 
odstavek, (a), Direktive 89/48, ob upo števanju morebitnih izravnalnih ukrepov, priznati 
ne le italijanske diplome in ženirja, ko je bilo izobra ževanje in usposabljanje, potrebno za
pridobitev teh diplom, deloma ali v celoti opravljeno v Italiji, ampak tudi diplome, ki so
jih pristojni italijanski organi izdali po izobra ževanju in usposabljanju, ki je bilo v celoti 
opravljeno v Španiji. 
74Vsekakor, kot navaja Kraljevina Španija v odgovoru na to žbo, se, v nasprotju s tem, kar je 
mogo če razumeti iz predlogov te to žbe zaradi neizpolnitve obveznosti, prvi o čitek, ki ga 
navaja Komisija, v resnici ne nana ša na kategori čno zavrnitev priznavanja vseh 
italijanskih poklicnih kvalifikacij za in ženirja s strani pristojnih španskih organov, 
ampak zgolj na zavrnitev priznavanja poklicnih kvalifikacij za in ženirja, ki so bile v Italiji 
pridobljene na podlagi univerzitetnega izobra ževanja in usposabljanja, opravljenega le 
v Španiji. Izrek te to žbe je torej treba prilagoditi v skladu s tem premislekom. 
Drugi o čitek: zahteva po priznanju kvalifikacij, pridobljenih v drugi dr žavi članici, za 
pristop k internim izpitom za napredovanje v španski dr žavni upravi 
Komisija v okviru drugega o čitka izpodbija zahtevo po priznanju vsake tuje diplome, ki
je z odlokoma MAM/1266/2003 in APU/423/2005 dolo čena za napredovanja v splo šni 
I - 8056 75 
KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
državni upravi. Ta zahteva bi naj bila v nasprotju s členom 3 Direktive 89/48, ki naj bi
veljala tako za opravljanje reguliranega poklica kot za dostop do njega. 
76Ko zato dr žavljan neke dr žave članice opravlja poklic in ženirja v splo šni dr žavni upravi, 
bi morali pogoji za to opravljanje vklju čevati tudi mo žnosti napredovanja in posledi čno 
tudi merila v zvezi s sodelovanjem na internih izbirnih izpitih. Zaradi zahteve po 
priznanju diplome naj bi bilo interno napredovanje in, in fine , opravljanje tega poklica 
težje za dr žavljane dr žav članic, ki imajo poklicno diplomo, ki se zahteva v drugi dr žavi 
članici, kot za dr žavljane dr žav članic, ki imajo diplomo, ki se zahteva v Španiji. 
77Kraljevina Španija zatrjuje, da se glede na to, da je v splo šni dr žavni upravi vsak uradnik 
načeloma lahko razporejen na razli čne vrste delovnih mest, pri zasedbi delovnih mest 
ne upo števajo poklicne kvalifikacije, ampak akademske stopnje, in sicer doktorat,
magisterij ali diploma in ženirja ali arhitekta. Iz odlo čbe o priznanju, ki omogo ča dostop
do reguliranega poklica, naj ne bi izhajal noben podatek glede zahtevane akademske
stopnje. V teh okoli ščinah naj bi bilo priznanje nujno zaradi dolo čitve akademske 
stopnje kandidata, ki je svoje kvalifikacije pridobil v drugi dr žavi članici. 
78Sodi šče je že razsodilo, da je, kadar je mogo če uporabiti Direktivo 89/48, dr žavni subjekt 
države članice dol žan spo štovati pravila, dolo čena v tej direktivi, in ne more ve č
zahtevati, da pristojni nacionalni organi, kot predhodni pogoj za dostop do zadevnega
poklica, priznajo dokazila zadevne osebe (glej v tem smislu sodbi z dne 8. julija 1999
v zadevi Fernández de Bobadilla, C-234/97, Recueil, str. I-4773, to čka 27, in z dne 
14. julija 2005 v zadevi Peros, C-141/04, ZOdl., str. I-7163, to čka 35). 
I - 8057 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
79Kot je navedla Komisija, morajo v skladu s členom 3 Direktive 89/48 diplome, izdane 
v neki dr žavi članici, imetnikom omogo čati ne le dostop do reguliranega poklica v drugi 
državi članici, ampak tudi opravljanje tega poklica v drugi dr žavi članici pod enakimi 
pogoji, kot jih imajo imetniki nacionalnih diplom. 
80Nacionalni organi se morajo zato prepri čati, da imajo imetniki poklicnih kvalifikacij, 
pridobljenih v drugi dr žavi članici, enake mo žnosti za napredovanje kot imetniki 
enakovredne nacionalne poklicne kvalifikacije. Čeprav poklic in ženirja za ceste, 
prekope in pristani šča v Španiji navadno opravljajo imetniki španske diplome, 
pridobljene po kon čanem petletnem študiju, morajo biti tako v obravnavani zadevi
imetniku diplome, ki je bila izdana v drugi dr žavi članici in na podlagi katere, in morebiti 
po izvr šitvi izravnalnih ukrepov, ima zainteresirana oseba pravico opravljati ta poklic 
v Španiji, priznane enake mo žnosti za napredovanje kot imetnikom te španske diplome. 
To velja ne glede na število let študija, ki jih mora navedeni imetnik opraviti za 
pridobitev zadevne diplome. 
81Ko se namre čdiploma, izdana v drugi dr žavi članici, prizna na podlagi Direktive 89/48
in morebiti po izvedbi izravnalnih ukrepov, se šteje, da so z njo podeljene enake 
poklicne kvalifikacije kot z enakovredno špansko diplomo. V teh okoli ščinah bi 
posledica tega, da imetniku diplome, izdane v drugi dr žavi članici, ne bi bile 
zagotovljene enake mo žnosti za napredovanje kot imetnikom enakovredne španske 
diplome zgolj zato, ker je bila ta diploma pridobljena po kraj šem izobra ževanju in 
usposabljanju, bila, da bi bili imetniki diplome druge dr žave članice manj ugodno
obravnavani zgolj zato, ker so enakovredne kvalifikacije pridobili hitreje. 
82Zahteva po priznanju univerzitetnih diplom zato ni v skladu s členom 3 Direktive 89/48,
vsaj kolikor gre pri tej zahtevi za predhodni pogoj za dostop do internih izpitov za
napredovanje, celo za kandidate, ki se sklicujejo zgolj na diplomo, izdano v drugi dr žavi 
članici in priznano na podlagi Direktive 89/48. 
I - 8058 
83 KOMISIJA PROTI ŠPANIJI 
Glede na navedeno je treba ugotoviti, da Kraljevina Španija s tem da 
–ni priznala poklicnih kvalifikacij in ženirja, pridobljenih v Italiji na podlagi 
univerzitetnega izobra ževanja in usposabljanja, opravljenega zgolj v Španiji, in 
–je pristop in ženirjev s poklicnimi kvalifikacijami, pridobljenimi v drugi dr žavi 
članici, k internim izpitom za napredovanje v dr žavni upravi pogojevala 
z akademskim priznanjem teh kvalifikacij, 
ni izpolnila obveznosti iz Direktive 89/48, zlasti iz člena 3 navedene direktive. 
Stro ški 
Vskladu s členom 69(2) Poslovnika se neuspeli stranki nalo ži pla čilo stro škov, če so bili 
ti prigla šeni. Ker je Komisija predlagala, naj se Kraljevini Španiji nalo ži pla čilo stro škov, 
in ker ta s to žbenimi razlogi ni uspela, se ji nalo ži pla čilo stro škov. 
I - 8059 84 
SODBA Z DNE 23. 10. 2008 –ZADEVA C-286/06 
Iz teh razlogov je Sodi šče (drugi senat) razsodilo: 
1.Kraljevina Španija, s tem da 
–ni priznala poklicnih kvalifikacij in ženirja, pridobljenih v Italiji na podlagi 
univerzitetnega izobra ževanja in usposabljanja, opravljenega zgolj 
v Španiji, in 
–je pristop in ženirjev s poklicnimi kvalifikacijami, pridobljenimi v drugi 
državi članici, k internim izpitom za napredovanje v dr žavni upravi 
pogojevala z akademskim priznanjem teh kvalifikacij, 
ni izpolnila obveznosti iz Direktive Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988
o splo šnem sistemu priznavanja visoko šolskih diplom, pridobljenih 
s poklicnim izobra ževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta, kot
je bila spremenjena z Direktivo 2001/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 14. maja 2001, zlasti iz člena 3 navedene direktive. 
2.Kraljevini Španiji se nalo ži pla čilo stro škov. 
Podpisi 
I - 8060