Glede vprašanja za predhodno odločanje o razlagi Direktive 2004/18 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, čeprav je vrednost zadevnega javnega naročila gradenj nižja od upoštevnega praga za uporabo te direktive, je treba šteti, da se za zadevni postopek oddaje javnega naročila kljub temu uporabljajo temeljna pravila in splošna načela Pogodbe DEU, zlasti načelo enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije na podlagi državljanstva ter obveznost preglednosti, ki izhaja iz njiju, saj predložitveno sodišče dopušča možnost, da se za spor, o katerem odloča, uporabijo načela prava Unije in v tem okviru ugotavlja obstoj čezmejnega interesa.

To, da je nacionalno sodišče vprašanje za predhodno odločanje oblikovalo tako, da se je sklicevalo le na nekatere določbe prava Unije, ni ovira za to, da mu Sodišče predloži vse elemente razlage, ki so lahko uporabni pri sojenju v zadevi, o kateri odloča, ne glede na to, ali jih ta v vprašanjih navaja. Glede tega mora Sodišče iz vseh elementov, ki jih je predložilo nacionalno sodišče, zlasti iz obrazložitve predložitvene odločbe, zbrati elemente prava Unije, ki jih je treba razložiti ob upoštevanju predmeta spora.

Temeljna pravila in splošna načela pogodbe DEU, zlasti načeli enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije ter obveznost preglednosti, ki izhaja iz njiju, je treba razlagati tako, da ne nasprotujejo določbi nacionalnega prava, na podlagi katere lahko naročnik določi, da se kandidata ali ponudnika izključi iz postopka javnega razpisa, ki se nanaša na javno naročilo, ker v svoji ponudbi ni predložil pisne privolitve v obveznosti in izjave, navedene v protokolu zakonitosti, katerega namen je boj proti infiltraciji organiziranega kriminala na področju javnih naročil. Ker pa ta protokol vsebuje izjave, da kandidat ali ponudnik ni v odvisnem razmerju ali v povezavi z drugimi kandidati ali ponudniki, da ni in ne bo sklenil sporazumov z drugimi udeleženci postopka javnega razpisa in ne bo za nobeno nalogo sklenil pogodbe o podizvajanju z drugimi podjetji, ki sodelujejo v tem postopku, neobstoj teh izjav ne more imeti za posledico samodejne izključitve kandidata ali ponudnika iz navedenega postopka.

Državam članicam je tako treba glede načel enakega obravnavanja in obveznosti preglednosti priznati določeno diskrecijsko pravico zaradi sprejetja ukrepov, s katerimi zagotavljajo upoštevanje teh načel in ki jih morajo naročniki upoštevati v vsakem postopku oddaje javnega naročila. Vsaka država članica zna namreč sama ob upoštevanju njej lastnih zgodovinskih, pravnih, ekonomskih ali družbenih okoliščin najbolje opredeliti položaje, ki so ugodni za pojav ravnanj, ki lahko kršijo to načelo in to obveznost. Vendar pa v skladu z načelom sorazmernosti, ki je splošno načelo prava Unije, ukrep, kot je obveznost izjave o sprejetju protokola zakonitosti, ne sme presegati tega, kar je potrebno za dosego želenega cilja. V zvezi s tem samodejna izključitev kandidatov ali ponudnikov, ki so v odvisnem razmerju ali v povezavi z drugimi kandidati ali ponudniki, presega tisto, kar je potrebno za preprečitev tajnih ravnanj in torej za zagotovitev uporabe načela enakega obravnavanja in spoštovanja obveznosti preglednosti. Takšna samodejna izključitev namreč pomeni neizpodbojno domnevo navzkrižja interesov pri zadevnih ponudbah, za isti trg, podjetij, ki jih povezuje odvisno razmerje ali so člani istega združenja. S takšno samodejno izključitvijo je tem kandidatom ali ponudnikom odvzeta možnost, da dokažejo neodvisnost svojih ponudb, zato je ta v nasprotju z interesom Unije, da se udeležba na javnem razpisu zagotovi kar največ ponudnikom.

(Glej točke 26, 29, 36, 41 in izrek.)