Keywords

Summary



Keywords

1. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Pravica Komisije do vložitve tožbe – Izvrševanje te pravice, ki ni odvisno od obstoja pravnega interesa za ukrepanje

(člen 226 ES)

2. Tožba zaradi neizpolnitve obveznosti – Predhodni postopek – Predmet – Obrazloženo mnenje – Vsebina

(člen 226 ES)

3. Približevanje zakonodaj – Postopki revizije na področju oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje in v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju – Direktivi 89/665 in 92/13 – Postopek, ki Komisiji omogoča, da preventivno ukrepa v primeru jasne in očitne kršitve pravil Skupnosti na področju oddaje javnih naročil — Postopek, ki ni v zvezi s postopkom zaradi neizpolnitve obveznosti iz člena 226 ES

(člen 226 ES; direktivi Sveta 89/665, člen 3, in 92/13, člen 8)

4. Približevanje zakonodaj – Postopki za oddajo javnih naročil v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju – Direktiva 93/38 – Izjeme od skupnih pravil – Pogoji – Stroga razlaga – Dokazno breme

(Direktiva Sveta 93/38, člen 20(2)(c) in (d))

Summary

1. Komisija v okviru pristojnosti iz člena 226 ES ni dolžna dokazati obstoja pravnega interesa. Komisija ima namreč nalogo, da po uradni dolžnosti in v splošnem interesu skrbi za uporabo prava Skupnosti držav članic in da doseže ugotovitev obstoja morebitnih neizpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz prava, da bi te odpravila. Namen člena 226 ES torej ni zaščititi lastne pravice te institucije. Edino ta lahko odloči, ali je primerno začeti postopek za ugotovitev neizpolnitve obveznosti ali ne in, glede na primer, katera so dejanja oziroma opustitve, zaradi katerih je ta postopek treba uvesti.

(Glej točke od 14 do 16.)

2. Komisija v okviru tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti, čeprav mora obrazloženo mnenje vsebovati skladen in natančen prikaz razlogov, ki so Komisijo prepričali, da zadevna država članica ni izpolnila obveznosti iz Pogodbe, vendarle ni dolžna v tem mnenju navesti ukrepov, ki bi omogočali, da se odpravi očitana neizpolnitev.

Namen predhodnega postopka je namreč omejiti predmet tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti, da bi tej državi članici dali priložnost, da izpolni obveznosti iz prava Skupnosti ali da učinkovito uveljavi razloge obrambe proti očitkom Komisije.

Posledično mora Komisija v obrazloženem mnenju določno označiti ukrepe le takrat, kadar bo kot predmet svoje tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti navedla nesprejetje ukrepov, ki bi omogočali, da se odpravi očitana neizpolnitev obveznosti.

(Glej točke od 21 do 23.)

3. Postopek neposredne intervencije iz člena 8 Direktive 92/13 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju in iz člena 3 Direktive 89/665 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje, na podlagi katerega Komisija lahko ukrepa zoper državo članico, če meni, da so bile določbe Skupnosti na področju oddaje javnih naročil jasno in očitno kršene, pomeni preventivni ukrep, ki ne more niti razveljaviti niti nadomestiti pristojnosti Komisije iz člena 226 ES, tako da je dejstvo, ali je Komisija uporabila ta postopek ali ne, nepomembno za presojo dopustnosti tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti. Izbira med postopkoma spada v njeno diskrecijsko oblast.

(Glej točki 27 in 28.)

4. Določbe člena 20(2)(c) in (d) Direktive 93/38 o usklajevanju postopkov naročanja naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju, na podlagi katerih v določenih primerih naročniki lahko uporabijo postopek oddaje javnega naročila brez predhodnega povabila k oddaji ponudb, je treba kot izjeme od pravil v zvezi s postopki oddaje javnih naročil razlagati strogo. Poleg tega dokazno breme nosi stranka, ki se na njih sklicuje.

Prvič, kar zadeva člen 20(2)(c) navedene direktive, za njegovo uporabo veljata dva kumulativna pogoja, in sicer, da po eni strani pri delih, ki so predmet naročila, obstaja tehnični razlog in po drugi strani, da je zaradi tega tehničnega razloga nesporno treba to naročilo dodeliti določenemu podjetju.

Drugič, odstopanje iz člena 20(2)(d) navedene direktive je vezano na tri kumulativne pogoje, in sicer na obstoj nepredvidljivega dogodka, na skrajno nujni primer, ki ni skladen z zahtevanimi roki v primeru povabila k oddaji ponudb, in na vzročno zvezo med nepredvidljivim dogodkom in skrajno nujnim primerom, ki izhaja iz tega.

Dejstvo, da lahko roke določi organ, ki mora odobriti zadevni projekt, je tako predvidljiv element postopka izdaje soglasja k temu projektu.

(Glej točke 33, 34, 40 in 43.)