Začasna izdaja

SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA

MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE,

predstavljeni 24. novembra 2022( )

Zadeva C‑234/21

Défense Active des Amateurs d’Armes ASBL,

NG,

WL

proti

Conseil des ministres

(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Cour constitutionnelle (ustavno sodišče, Belgija))

„Postopek predhodnega odločanja – Približevanje zakonodaj – Nadzor nabave in posedovanja strelnega orožja – Prepovedano strelno orožje – Direktiva 91/477/EGS – Člen 7(4a) – Prehodna ureditev za nekatero polavtomatsko strelno orožje – Neobstoj možnosti, da države članice za rekvizitno in akustično orožje določijo prehodno ureditev – Člen 1(1), točka 1 – Pojem strelnega orožja – Potreba po pridobitvi dovoljenja za posedovanje rekvizitnega in akustičnega orožja – Veljavnost – Enakost pred zakonom – Lastninska pravica“





1. Cour constitutionnelle (ustavno sodišče, Belgija) so se v okviru obravnave pritožbe zoper spremembo zakona o orožju( ) porodili dvomi o veljavnosti člena 7(4a) Direktive 91/477/EGS( ), uvedenega z Direktivo (EU) 2017/853( ), ki je bil z omenjeno spremembo prenesen v belgijski pravni red.

2. Na podlagi te zakonodajne spremembe so bile leta 2019 v Belgiji prepovedane nekatere vrste polavtomatskega orožja, katerih nabava in posest sta bili dotlej dovoljeni. Vendar je bilo to orožje, če je bilo zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017, še naprej – prehodno in pod določenimi pogoji – dovoljeno na podlagi možnosti, ki je bila državam članicam priznana z novim členom 7(4a) Direktive 91/477.

3. Prehodna ureditev iz navedene določbe pa se ne uporablja za imetnike polavtomatskega orožja, ki je predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje.

4. Cour constitutionnelle (ustavno sodišče) Sodišče prosi, naj odloči o veljavnosti člena 7(4a) Direktive 91/477. Meni, da bi lahko bil v nasprotju s pravico do enakosti pred zakonom, prepovedjo diskriminacije in lastninsko pravico iz členov 20, 21 oziroma 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina) ter z načelom varstva legitimnih pričakovanj.

I. Pravni okvir

A. Pravo Unije. Direktiva 91/477

5. Člen 1 določa:

„1. V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1) ‚strelno orožje‘ pomeni vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, razen če je izvzeto iz te opredelitve zaradi enega izmed razlogov, navedenih v delu III Priloge I. Strelno orožje je razvrščeno v delu II Priloge I.

Šteje se, da je predmet mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, če:

a) je videti kot strelno orožje, in

b) ga je mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je proizvedeno, predelati v strelno orožje.

2) ‚pomembni sestavni del‘ pomeni cev, okvir, zaklepišče, vključno z ohišjem in strelnim mehanizmom, kakor je primerno, zaklep, boben ali zaklep, ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali na katero se jih namerava pritrditi;

[…]

4) ‚plašilno orožje in signalno orožje‘ pomeni naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim signalnim strelivom ter jih ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke;

5) ‚rekvizitno orožje in akustično orožje‘ pomeni strelno orožje, ki je posebej predelano za streljanje izključno s slepimi naboji, za uporabo na primer v gledaliških predstavah, na fotografskih snemanjih, pri snemanju za film in televizijo, uprizarjanju zgodovinskih dogodkov, na paradah, športnih prireditvah in pri usposabljanju;

6) ‚onesposobljeno strelno orožje‘ pomeni strelno orožje, ki je postalo stalno neprimerno za uporabo z onesposobitvijo, ki zagotavlja, da so vsi pomembni sestavni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti, da bi strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobili;

[…]“.

6. Člen 3 določa:

„Države članice lahko v svoji zakonodaji sprejmejo določbe, ki so strožje od predvidenih v tej direktivi […]“.

7. Člen 6 določa:

„1. Države članice brez poseganja v člen 2(2) sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da prepovejo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A. Zagotovijo, da se navedeno strelno orožje, pomembni sestavni deli in strelivo, ki se v nasprotju s to prepovedjo nezakonito posedujejo, zasežejo.

2. Za zaščito varnosti kritične infrastrukture, trgovskega ladijskega prometa, konvojev visoke vrednosti in občutljivih področij, ter v namene nacionalne obrambe in v izobraževalne, kulturne, raziskovalne in zgodovinske namene lahko nacionalni pristojni organi brez poseganja v odstavek 1 v posameznih in ustrezno utemeljenih primerih izjemoma izdajo dovoljenja za strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A, kadar to ni v nasprotju z javno varnostjo ali javnim redom.

[…]

6. Države članice lahko dovolijo strelcem v tarčo, da nabavijo in posedujejo polavtomatsko strelno orožje, razvrščeno v točko 6 ali 7 razreda A, in sicer pod naslednjimi pogoji:

[…]“.

8. Člen 7(4a) določa:

„Države članice se lahko odločijo, da potrdijo, obnovijo ali podaljšajo dovoljenja, izdana za polavtomatsko orožje, razvrščeno v točko 6, 7 ali 8 razreda A, za strelno orožje, ki je bilo razvrščeno v razred B in zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017, če so izpolnjeni drugi pogoji iz te direktive […]

[…]“.

9. V delu II Priloge I je navedeno:

„II. V tej direktivi je strelno orožje razvrščeno v naslednje razrede:





Razred A – Prepovedano strelno orožje

1. Eksplozivni vojaški izstrelki in metalci

2. Avtomatsko strelno orožje

3. Strelno orožje, prikrito v druge predmete

4. Strelivo s prebojnimi, eksplozivnimi ali vnetljivim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo

5. Strelivo za pištole in revolverje z razširnim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo, razen orožja za lov in streljanje v tarčo za osebe, ki imajo pravico do njegove uporabe.

6. Avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje, brez poseganja v člen 7(4a).

7. Vse naslednje polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo:

a) kratkocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 21 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:

i) je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 20 nabojev; ali

ii) se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 20 nabojev;

b) dolgocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 11 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:

i) je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev; ali

ii) se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 10 nabojev.

8. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (tj. strelno orožje, prvotno namenjeno streljanju z ramena), ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom ali kopitom, ki se lahko sname brez uporabe orodja, skrajša na manj kot 60 cm skupne dolžine, ne da bi izgubilo funkcionalnost.

9. Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje.

[…]“.

B. Belgijsko pravo. Zakon o orožju( )

10. Člen 3(1) določa:

„Za prepovedane se štejejo:

[…]

19° avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje;

20° polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom ali kopitom, ki se lahko sname brez uporabe orodja, skrajša na manj kot 60 cm skupne dolžine, ne da bi izgubilo funkcionalnost.“

11. Člen 3(4) določa:

„Strelno orožje, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali ki je bilo predelano v rekvizitno in akustično orožje, in strelno orožje, ki ni bilo predelano v ta namen in omogoča streljanje izključno z naboji ali zgoraj omenjenimi snovmi, še naprej spada v razred, v katerega je bilo razvrščeno na podlagi odstavkov 1 in 3.“

12. Člen 45/2 določa:

„Osebe, ki so orožje iz člena 3(1), točki 19 in 20, zakonito nabavile in registrirale pred 13. junijem 2017, in sicer z dovoljenjem, ali z registracijo na podlagi dovoljenja za lov, potrdila o opravljanju poklica čuvaja ali licence športnega strelca, ali z registracijo v registru oseb, ki imajo dovoljenje, lahko še naprej posedujejo to orožje, če so izpolnjeni drugi zakonski pogoji v zvezi s posedovanjem orožja. To orožje se lahko prenese samo na športne strelce iz člena 27(3), četrti pododstavek, in na trgovce, zbiralce ali muzeje, ki imajo dovoljenje za to. Strelno orožje se lahko tudi onesposobi v skladu s členom 3(2), točka 3, ali se preda.“

II. Dejstva, spor in vprašanje za predhodno odločanje

13. Združenje Défense Active des Amateurs d'Armes ASBL in dva posameznika so 22. novembra 2019 pri Cour constitutionnelle (ustavno sodišče) vložili pritožbo zoper več členov zakona z dne 5. maja 2019( ) o spremembi zakona o orožju, s katerim je bila v belgijsko zakonodajo prenesena Direktiva 2017/853.

14. Po navedbah predložitvenega sodišča je bilo v Belgiji polavtomatsko orožje, predelano za streljanje s slepimi naboji, v prosti prodaji. Po uveljavitvi členov 153(5) in 163 zakona z dne 5. maja 2019( ) so osebe, ki so pridobile takšno orožje, postale lastnice bodisi prepovedanega orožja bodisi orožja, ki ga brez imetništva zahtevanega dovoljenja ni bilo mogoče legalizirati, saj je bilo treba dovoljenje načeloma urediti pred pridobitvijo orožja.

15. Za imetnike polavtomatskega strelnega orožja, ki je bilo prvotno tako (in ne predelano v takšno orožje) in ki so ga zakonito nabavili in registrirali pred 13. junijem 2017, pa velja prehodna ureditev, na podlagi katere jim je omogočeno, da ga obdržijo( ).

16. Cour constitutionnelle (ustavno sodišče) pojasnjuje, da je bila z Direktivo 2017/853 zaradi zaščite javne varnosti spremenjena Direktiva 91/477 in da je bilo z njo na seznam prepovedanega strelnega orožja uvrščeno polavtomatsko orožje (točke od 6 do 8 razreda A). Iz podobnih razlogov je bilo orožje, predelano za uporabo s slepimi naboji, dodano na isti seznam v točko 9 razreda A.( )

17. Na podlagi te spremembe:

– so države članice lahko določile prehodno ureditev, ki jo lahko uporabijo le imetniki polavtomatskega orožja, razvrščenega v točke od 6 do 8 razreda A, če je bilo zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017;

– države članice te prehodne ureditve niso smele določiti za te, ki so nabavili enako orožje, ki pa je bilo predelano za uporabo s slepimi naboji.

18. Če je bilo torej orožje – tako polavtomatsko orožje (točke od 6 do 8 razreda A) kot orožje, predelano za uporabo s slepimi naboji (točka 9 razreda A) – pridobljeno po 13. juniju 2017, so njegovi imetniki obravnavani enako neugodno, saj zanje ne velja nobena prehodna ureditev( ).

19. Je pa različna obravnava podana v primeru imetnikov polavtomatskega orožja iz točk od 6 do 8 razreda A v razmerju do imetnikov orožja iz točke 9 razreda A, če so eni in drugi orožje pridobili pred 13. junijem 2017. Prvonavedeni bodo lahko uporabili prehodno ureditev, drugonavedeni pa ne.

20. Predložitveno sodišče meni, da na podlagi sodbe Češka republika/Parlament in Svet ni mogoče dognati, ali je ta različna obravnava skladna z načeli enakosti, prepovedi diskriminacije in varstva legitimnih pričakovanj ter lastninsko pravico( ).

21. V teh okoliščinah je Cour constitutionnelle (ustavno sodišče) Sodišču predložilo to vprašanje za predhodno odločanje:

„Ali se s členom 7(4a) Direktive 91/477/EGS v povezavi z delom II, razred A, točke od 6 do 9, Priloge I k tej direktivi kršijo členi 17(1), 20 in 21 Listine […] ter načelo varstva legitimnih pričakovanj, ker s tem členom državam članicam ni dovoljeno, da določijo prehodno ureditev za strelno orožje iz razreda A9, ki je bilo zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017, medtem ko jim je z navedenim členom dovoljeno, da prehodno ureditev določijo za strelno orožje iz razredov od A6 do A8, ki je bilo zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017?“

III. Postopek pred Sodiščem

22. Sodno tajništvo Sodišča je predlog za sprejetje predhodne odločbe prejelo 12. aprila 2021.

23. Pisna stališča so predložili združenje, ki je vložilo pritožbo, osebi NG in WL, belgijska vlada, Svet, Parlament in Evropska komisija. Te tri institucije in belgijska vlada so se udeležile obravnave 19. septembra 2022.

IV. Presoja

A. Uvodni preudarki

1. Zamejitev spora

24. V prvotni različici Direktive 91/477 se je razlikovalo med več razredi strelnega orožja: A („prepovedano strelno orožje“), B („strelno orožje, za katero je treba pridobiti dovoljenje“), C („strelno orožje, ki ga je treba prijaviti“) in D („drugo strelno orožje“)( ).

25. Z Direktivo 2017/853 je bila razvrstitev preoblikovana tako, da je bilo določeno polavtomatsko orožje, ki je bilo dotlej nekako na splošno uvrščeno v točke od 1 do 4 razreda B (v odvisnosti od tega, ali je šlo za kratko- ali dolgocevno orožje), opredeljeno kot orožje, za katero je treba pridobiti dovoljenje.

26. Na podlagi te spremembe je bilo torej nekatero polavtomatsko strelno orožje, ki je bilo prej uvrščeno v razred B (orožje, za katero je treba pridobiti dovoljenje), zdaj uvrščeno v razred A (prepovedano orožje).

27. Zlasti so bili v razredu A dela II Priloge I po tej spremembi med drugimi zajeti ti trije podrazredi( ):

– avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje (točka 6);

– polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo, tako kratkocevno kot dolgocevno, ki brez ponovnega polnjenja omogoča izstrelitev vsaj določenega števila nabojev in ima prostor za vsaj določeno število nabojev (točka 7);

– polavtomatsko dolgocevno strelno orožje s sklopnim kopitom (točka 8).

28. Poleg tega je bil v razredu A ustvarjen podrazred (točka 9), v katerem je zajeto „[v]sako strelno orožje v […] razredu [A], ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji […]“.

29. Zakonodajalec Unije je upošteval, da bi prenos tega orožja iz razreda B v razred A pomenil, da bi veliko oseb, ki so zakonito pridobile polavtomatsko orožje, izgubilo lastništvo nad njim (posledica prepovedi pridobitve in posedovanja je njegov zaseg)( ).

30. Zato je v novem členu 7(4a) Direktive 91/477 določil, da se lahko države članice odločijo, da potrdijo, obnovijo ali podaljšajo dovoljenja, izdana za polavtomatsko orožje, razvrščeno v točke od 6 do 8 razreda A, ki ustreza strelnemu orožju, ki je bilo razvrščeno v razred B in ki je bilo zakonito nabavljeno in prijavljeno pred 13. junijem 2017 (datum začetka veljavnosti Direktive 2017/853).

31. Vendar v tej prehodni ureditvi ni omenjeno orožje iz točke 9 razreda A, torej to, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji. Zaradi molka predpisa o takem orožju( ) v povezavi z izrecno omembo orožja iz točk od 6 do 8 razreda A je treba to določbo razlagati na podlagi njenega besedila: samo imetniki tega orožja (nepredelanega), ne pa tudi imetniki prvonavedenega (predelanega) lahko uporabijo prehodno ureditev.

32. Menim, da ni mogoča taka razlaga člena 7(4a), s katero bi bilo njegovo področje uporabe razširjeno tako, da bi bilo z njim poleg nepredelanega polavtomatskega strelnega orožja, razvrščenega v točke od 6 do 8 razreda A, zajeto tudi tako orožje, predelano za streljanje s slepimi naboji, ki je bilo po spremembi, opravljeni z Direktivo 2017/853, uvrščeno v točko 9 razreda A Direktive 91/477( ).

33. Takšna razlaga bi bila v nasprotju z besedilom člena 7(4a) Direktive 91/477, v katerem, poudarjam, ni omenjeno strelno orožje iz točke 9 razreda A, izdelano s prilagoditvijo (za streljanje s slepimi naboji) strelnega orožja iz točk od 6 do 8 razreda A.

34. Priznavam, da bi bilo za Sodišče bolj pripravno opraviti skladno razlago člena 7(4a) Direktive 91/477( ), s katero bi se izognilo posledicam, povezanim z morebitno razglasitvijo njegove ničnosti. V skladu s tem pristopom bi zadostovala ugotovitev, da je s prehodno ureditvijo zajeto tudi polavtomatsko strelno orožje iz točke 9 razreda A, čeprav to v omenjenem členu ni izrecno določeno.

35. Vendar menim, da volje zakonodajalca ni mogoče nadomestiti ali je izkrivljati, če je sam zakonodajalec določil prehodno ureditev, ki se expressis verbis nanaša le na nekatere razrede orožja, na druge pa ne. To velja še toliko bolj, ker – kot je bilo rečeno na obravnavi – je bil ta ukrep sprejet zavestno in namenoma.

36. Kot je spomnilo Sodišče, se „na podlagi razlage določbe prava Unije jasnemu in natančnemu besedilu te določbe ne more odvzeti celotni polni učinek. Če torej pomen določbe prava Unije nedvoumno izhaja iz njenega besedila, Sodišče od te razlage ne more odstopati“.( )

37. V takem položaju dvomi o veljavnosti člena 7(4a) Direktive 91/477 (kakor je bila spremenjena) temeljijo na tem, da so bili lastniki polavtomatskega orožja za streljanje s slepimi naboji uvrščeni v razred A( ) ter s tem ostali brez možnosti za to, da ga obdržijo. O tem, ali so s to določbo kršene pravice, ki jih je izpostavilo predložitveno sodišče, in načelo varstva legitimnih pričakovanj, lahko odloči le Sodišče.

2. Dopustnost vprašanja za predhodno odločanje

38. Po mnenju Komisije je predlog za sprejetje predhodne odločbe nedopusten, ker je hipotetičen. Meni, da

– člen 7(4a) Direktive 91/477 določa stroge pogoje za prehodno ureditev: za imetništvo zadevnega strelnega orožja je morala še pred 13. junijem 2017 veljati zahteva po predhodni pridobitvi dovoljenja in registraciji;

– ker se v Belgiji za polavtomatsko strelno orožje, predelano v orožje za streljanje s slepimi naboji, zakon o orožju do prenosa Direktive 2017/853 ni uporabljal (bilo je v prosti prodaji), zanj ni bilo treba predhodno pridobiti dovoljenja ali ga registrirati;

– v teh okoliščinah Belgija tudi ob predpostavki, da je bilo v skladu s členom 7(4a) Direktive 91/477 na področje uporabe prehodne ureditve vključeno tudi orožje iz točke 9 razreda A, ne bi mogla izkoristiti možnosti, ki izhaja iz navedenega člena.

39. Ne strinjam se z ugovorom Komisije, saj po mojem mnenju razlaga določb o (predhodni) pridobitvi dovoljenja za zadevno orožje in njegovi registraciji, ki jo predlaga Komisija, ni edina možna razlaga. Poleg tega bi bila takšna razlaga, kot priznava sama Komisija, odvisna od presoje predložitvenega sodišča, za katerega predlog za sprejetje predhodne odločbe velja domneva upoštevnosti.

40. V vsakem primeru pa predstavljeni dvomi niso hipotetični in za njihovo razjasnitev je potrebna razlaga Direktive 91/477:

– po eni strani ni mogoče izključiti, da je treba tudi v primeru, če v Belgiji ni veljala zahteva po predhodni pridobitvi dovoljenja in registracije takega orožja, preveriti, v kakšnem obsegu sta bili pridobitev dovoljenja in registracija nujni za vzpostavitev prehodne ureditve;

– po drugi strani bo moralo Sodišče pri preizkusu veljavnosti člena 7(4a) Direktive 91/477 razjasniti, ali je v skladu s to direktivo v različici pred spremembo iz leta 2017 – ne glede na nacionalno ureditev, ki se je uporabljala – za orožje za streljanje s slepimi naboji, ki je bilo pozneje zajeto s točkami od 6 do 8 razreda A, veljala zahteva po pridobitvi dovoljenja in registraciji.

B. Veljavnost člena 7(4a) Direktive 91/477 glede na člena 20 in 21 Listine

41. Predložitveno sodišče je v okviru analize prehodne ureditve, uvedene s členom 7(4a) Direktive 91/477, opozorilo na morebitno kršitev temeljnih pravic do enakosti pred zakonom in nediskriminacije (člena 20 in 21 Listine).

42. Prepoved diskriminacije iz člena 21 Listine se nanaša na osebne okoliščine( )subjektivne narave, na katerih temelji različno obravnavanje, ki je neupravičeno in škodljivo za osebo, ki je zaradi njega prizadeta.

43. V predložitveni odločbi ni pojasnjeno, zakaj naj bi bila v obravnavani zadevi podana takšna diskriminacija. Nasprotno, iz njene obrazložitve je razvidno, da se morebitno različno obravnavanje nanaša na objektiven element – lastništvo ene (iz točk od 6 do 8 razreda A) ali druge (iz točke 9 razreda A) vrste orožja – v povezavi s časovnim dejavnikom, in sicer datumom njegove pridobitve.

44. Zato se bom osredotočil na člen 20 Listine, v skladu s katerim se na podlagi pravice do enakosti „zahteva, da se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in da se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je taka obravnava objektivno utemeljena“( ).

45. Za razjasnitev, ali je prišlo do kršitve te pravice, je treba najprej preveriti, ali so bili imetniki orožja, ki je bilo na podlagi Direktive 91/477 (kakor je bila spremenjena) zajeto v točkah od 6 do 8 razreda A, v položaju, ki je primerljiv s položajem imetnikov orožja, uvrščenega v točko 9 razreda A.

46. Za to je treba preveriti, ali je bilo treba v skladu z Direktivo 91/477, preden je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, za pridobitev in posest polavtomatskega orožja pridobiti dovoljenje in ga registrirati.

1. Orožje za streljanje s slepimi naboji pred Direktivo 2017/853

47. Intervenientke so v zvezi z ureditvijo polavtomatskega orožja za streljanje s slepimi naboji pred uveljavitvijo Direktive 2017/853 podale različne ugotovitve:

– belgijska vlada( ) in Svet( ) trdita, da je bilo tako orožje v prosti prodaji in da zato zanj ni bilo treba pridobiti dovoljenja ali ga registrirati;

– Komisija in Parlament trdita, da je bilo zajeto v pojmu strelnega orožja in da so se zato zanj uporabljala pravila, ki veljajo za tako orožje( ).

48. Zadnjenavedeno stališče je po mojem mnenju bolj dosledno, saj se z njim upošteva – tako v različici pred spremembo z Direktivo 2017/853 kot po njej – pojem „strelnega orožja“ iz člena 1(1), točka 1, Direktive 91/477. S tem pojmom je zajeto „vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je [zlahka] mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva […]“( ).

49. Med stališči intervenientk v zvezi s tem vprašanjem se mi zdi najbolj prepričljivo stališče Parlamenta, katerega argumentom pritrjujem. Ta institucija trdi, da je šlo pri tem, da je bila v razred A dodana točka 9, predvsem za razjasnitev že veljavnega pravila, in ne za vsebinsko spremembo( ).

50. Dodaja, da je bilo orožje iz točke 9 razreda A prvotno zasnovano za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov in je bilo v skladu s členom 1(1), točka 1, Direktive 91/477 v različici pred spremembo, opravljeno leta 2017, iz pojma strelnega orožja lahko izključeno le na podlagi ene od okoliščin, naštetih v točkah (a), (b) in (c) dela III Priloge I( ), pri čemer nobena od njih ni bila podana.

51. V zvezi s tem trdi, da:

– V zvezi s točko (a), orožje iz točke 9 razreda A ni bilo predelano do te stopnje, da je zaradi predelave onesposobljeno, tako da še naprej deluje, čeprav se lahko uporablja le za streljanje s slepimi naboji. Razlika je očitna, saj onesposobljeno orožje iz razreda A nikakor ni uvrščeno med prepovedano strelno orožje, temveč – kot orožje, ki ga je treba prijaviti – v točko 6 razreda C.

– V zvezi s točkama (b) in (c) pa navaja, da na orožje, opisano v teh točkah (z izjemo reprodukcij starinskega orožja)( ), sprememba, opravljena leta 2017, ni vplivala, na podlagi česar je mogoče sklepati, da ne gre za orožje iz točke 9 razreda A.

52. Zato zaradi predelave strelnega orožja v orožje za streljanje s slepimi naboji to ni izgubilo svojega prvotnega statusa (strelnega orožja, za katero velja harmonizirana ureditev iz Direktive 91/477), kot izhaja iz člena 1(1), točka 1, te direktive pred njeno spremembo z Direktivo 2017/853.

53. Kot sem že navedel, se strinjam z bistvom teh argumentov, ki jih je mogoče še dodatno okrepiti.

54. Polavtomatsko orožje, predelano v orožje za streljanje s slepimi naboji, je opremljeno z mehanizmi, ki so bili prvotno zasnovani za streljanje s pravimi naboji. V tem smislu je nedvoumno zajeto s pojmom iz drugega pododstavka člena 1(1), točka 1, Direktive 91/477, preden je bila spremenjena z Direktivo 2017/853( ).

55. Tak „predmet“ je namreč mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva. Če je poleg tega „videti kot strelno orožje“ in ga je „mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je proizvedeno, predelati v strelno orožje“ – ali je kar koli primernejše za to kot originalno orožje, ki je bilo predelano?

56. Do enake ugotovitve se pride, če temu orožju zoperstavimo onesposobljeno orožje. V nekem drugem predlogu za sprejetje predhodne odločbe( ) je bilo postavljeno vprašanje, ali je zadnjenavedeno orožje zajeto v pojmu strelnega orožja. Na podlagi spodnjih pojasnil sem se zavzel za pritrdilen odgovor na to vprašanje:

– Vsako orožje ima nekatere „pomembne sestavne dele“. Cilj onesposobitve je zagotoviti, da „so vsi bistveni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti“.( )

– Nekateri od teh pomembnih sestavnih delov v skladu z opredelitvijo iz člena 1(1b) Direktive 91/477 v različici pred spremembo, opravljeno z Direktivo 2017/853, sami po sebi pomenijo strelno orožje.( )

57. Če to velja za onesposobljeno orožje, še toliko bolj velja za orožje, ki se predela tako, da je mogoče z njim izstreljevati slepe naboje. Pri polavtomatskem orožju, ki je predelano za to vrsto streljanja, pomembni sestavni deli – z izjemo cevi – ostanejo nedotaknjeni in delujoči( ). To ugotovitev potrjuje sprememba, uvedena z Direktivo 2017/853, s katero je bil razširjen seznam pomembnih sestavnih delov (ki so odtlej navedeni v členu 1(2))( ).

58. Skratka, za polavtomatsko orožje, ki je obstajalo ob uveljavitvi spremembe Direktive 91/477 in je tedaj spadalo v razred B, po spremembi pa je bilo zajeto v točkah od 6 do 8 razreda A, sta se pridobitev dovoljenja in registracija zahtevali ne glede na to, ali je bilo prilagojeno za streljanje s slepimi naboji ali ne.

59. Nekaj drugega pa je, ali so države članice pri oblikovanju nacionalne ureditve to merilo upoštevale ali ne. Iz predloženih informacij je razvidno, da v nekaterih državah (šestih, vključno z Belgijo) ni bilo tako( ). Vendar zaradi te dejanske okoliščine pomen zgornjih pojasnil ni okrnjen.

2. Različno obravnavanje in enakost pred zakonom

60. Imetniki polavtomatskega orožja, uvrščenega v točke od 6 do 8 razreda A, so, čeprav so v primerljivem položaju (glede pravne ureditve, ki se zanje uporablja), torej obravnavani različno: če so posedovali nepredelano orožje, se zanje uporablja prehodna ureditev iz člena 7(4a) Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853; če je bilo isto orožje prilagojeno za streljanje s slepimi naboji, pa prehodna ureditev zanje ne velja.

61. Različno obravnavanje primerljivih položajev je utemeljeno le, „če temelji na objektivnem in razumnem merilu, torej če je povezano z zakonito dopustnim ciljem, ki ga zadevna zakonodaja želi doseči, in je ta različnost sorazmerna s ciljem, ki se z zadevnim obravnavanjem želi doseči“( ).

62. Ker se v obravnavani zadevi dvom o veljavnosti nanaša na zakonodajni akt Unije, „mora zakonodajalec Unije dokazati obstoj objektivnih meril, zatrjevanih v zvezi z utemeljitvijo, in Sodišču predložiti dokaze, ki so potrebni za preizkus obstoja navedenih meril“( ).

63. Institucije, ki so intervenirale v tej zadevi, so v pisnih stališčih podale različna mnenja glede tega, ali je položaj imetnikov orožja iz točk od 6 do 8 razreda A primerljiv s položajem imetnikov orožja iz točke 9 razreda A:

– Parlament navaja – čeprav trdi, da je za orožje za streljanje s slepimi naboji zahteva po pridobitvi dovoljenja veljala že pred spremembo, opravljeno z Direktivo 2017/853 – da imetniki takega orožja niso bili v položaju, ki je primerljiv s položajem imetnikov orožja iz točk od 6 do 8 razreda A( ).

– Svet meni, da imetniki orožja za streljanje s slepimi naboji zato, ker jim zanj ni bilo treba pridobiti dovoljenja in ga registrirati, niso bili v položaju, ki je primerljiv s položajem imetnikov orožja iz točk od 6 do 8 razreda A. Vendar priznava, da so države članice na podlagi člena 3 Direktive 91/477 lahko določile strožjo ureditev in zahtevo po pridobitvi dovoljenja.

– Komisija trdi, da ni ovir za to, da bi države članice podobno obravnavale orožje iz točk od 6 do 8 razreda A ter isto orožje, ki zaradi predelave v orožje za streljanje s slepimi naboji spada v točko 9 razreda A. Iz Direktive same po sebi naj ne bi izhajala obveznost, zaradi katere bi bila lahko kršena pravica do enakega obravnavanja.

64. Zaradi različnosti stališč, ki jih zagovarjajo institucije, se je na obravnavi razpravljalo o tem, ali bi bil zaradi razširitve področja uporabe prehodne ureditve iz člena 7(4a) Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, na orožje za streljanje s slepimi naboji ogrožen cilj zagotavljanja javne varnosti, ki se uresničuje z zadnjenavedeno direktivo.

65. Institucije so se – z nekaterimi manjšimi odstopanji – strinjale, da je bila prehodna ureditev zasnovana ob upoštevanju raznolikosti modelov, ki so dotlej obstajali v državah članicah. Za orožje za streljanje s slepimi naboji je bilo uporabljeno drugo merilo od tega iz člena 7(4a) Direktive 91/477: namesto osredotočenja na pridobitev dovoljenja za nekatere razrede orožja (kakor je podano v navedenem členu) so bile upoštevane možnosti za izjeme iz člena 6, na podlagi katerega je mogoč preizkus ad casum okoliščin imetnika predelanega orožja za streljanje s slepimi naboji.

66. To pojasnilo ima z vidika pravice do enakosti imetnikov – predelanega ali nepredelanega – polavtomatskega orožja, ki so ga zakonito pridobili pred 13. junijem 2017, po mojem mnenju vsaj tri šibke strani.

67. Prvič, raznolikost med nacionalnimi zakonodajami ne upravičuje sprejetja rešitev, s katerimi se ne upošteva dejanskega (enotnega) področja uporabe Direktive 91/477 v različici pred spremembo z Direktivo 2017/853.

68. Drugič, ni bilo ovir za to, da bi se ob ustreznih previdnostnih ukrepih imetnikom polavtomatskega orožja, predelanega za streljanje s slepimi naboji, pod pogojem, da ga (v državah članicah, ki zanj niso zahtevale pridobitve dovoljenja) ustrezno registrirajo, omogočila uporaba prehodne ureditve. S to rešitvijo, ki jo bom obravnaval spodaj, bi se preprečilo, da bi imetniki takega orožja v državah članicah, v katerih je veljala ureditev z zahtevo po predhodni pridobitvi dovoljenja (kakršnih je bila večina), nenadoma ostali brez pravice do njegovega posedovanja.

69. Tretjič, z uporabo ureditve iz člena 6 Direktive 91/477 se neenakost ne odpravi. S to direktivo, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, je bila sicer res določena prepoved orožja iz razreda A, vendar je bil (v členu 6 od (2) do (7)) urejen tudi sistem izjem. V skladu z njim:

– je splošno pravilo (odstavek 1) to, da države članice „prepovejo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A“, pri čemer morajo zagotoviti, da se navedeno strelno orožje, pomembni sestavni deli in strelivo, „ki se v nasprotju s to prepovedjo nezakonito posedujejo, zasežejo“.

– V skladu z izjemami se lahko v posebnih primerih izda dovoljenje za strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A( ). Zaradi zagotovitve sorazmernosti prepovedi je torej omogočena določena prožnost za zmanjšanje njenega vpliva na nekatere imetnike tega orožja.

70. Vendar izjem iz člena 6 Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, ni mogoče uveljavljati za vse polavtomatsko orožje, predelano za streljanje s slepimi naboji. Zlasti:

– namen, da se uporabijo za samoobrambo, ne zadostuje za – niti začasen – odstop od prepovedi njegovega posedovanja;

– izjeme prav tako ne morejo uveljavljati strelci v tarčo, ki želijo obdržati orožje iz točke 9 razreda A, saj je na podlagi člena 6(6) možnost uporabe izjeme omejena na orožje iz točk 6 in 7 razreda A.

71. S členom 6 je anomalija torej zgolj nekoliko ublažena, ne pa povsem odpravljena, s čimer je potrjeno, da je razprava omejena na okvir same prehodne ureditve iz člena 7(4a) Direktive 91/477.

72. Menim, da je za rešitev problema odločilna primerjava orožja. Medtem ko je nekatero (to, uvrščeno v točke 6, 7 ali 8 razreda A) popolnoma uporabno in se z njim lahko izstreljujejo krogle ali izstrelki, se z drugim (tem iz točke 9 razreda A) lahko zgolj detonirajo in izločijo plini. Prvo pomeni dejansko nevarnost, z drugim pa je povezano potencialno tveganje, ki bi nastalo v primeru vrnitve v prejšnje stanje.

73. Zato bi bilo z vidika varnosti objektivno razumno in sorazmerno, da bi se orožje iz točke 9 razreda A obravnavalo manj strogo kot orožje iz točk od 6 do 8 razreda A. Zakonodajna rešitev pa je ravno obratna.

74. Nedvomno obstaja tveganje, da se polavtomatsko orožje za streljanje s slepimi naboji predela za izstreljevanje krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva. Zato je njegova uvrstitev v razred A (torej njegova prepoved) razumna. Cilj zaščite javne varnosti je bil v skladu z uvodno izjavo 20 Direktive 2017/853 odločilen za uvedbo točke 9 razreda A.

75. Polavtomatsko orožje iz točk 6, 7 ali 8 razreda A pa pomeni, kot sem navedel zgoraj, vsaj enako tveganje: z njim je brez potrebe po predelavi mogoče izstreliti (omejeno število) krogel ali izstrelkov. Njegova uvrstitev v razred A – med prepovedano orožje – je bila torej enako razumna.

76. Kar je z vidika cilja zagotavljanja javne varnosti manj logično, pa je – ponavljam – to, da je za orožje, ki je samo po sebi nevarnejše (nepredelano polavtomatsko orožje), njegovo posedovanje prehodno dopuščeno, za orožje, ki je teoretično manj nevarno, ker je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, pa ne.

77. Institucije, ki so intervenirale v tem postopku, v pisnih stališčih trdijo, da bi bil zato, ker orožje za streljanje s slepimi naboji prej ni bilo registrirano, onemogočen nadzor nad obstoječim orožjem. Vendar menim, da ta razlaga ni zadovoljiva, in sicer zato,

– ker, prvič, je bila v Direktivi 91/477 že od začetka določena registracija neprijavljenega orožja. V skladu s členom 8(1), drugi pododstavek, te direktive države članice „poskrbijo za obvezne prijave vsega strelnega orožja, razvrščenega v razred C, ki je trenutno na njihovem ozemlju, v enem letu po začetku veljave državnih predpisov, ki prenašajo to direktivo“. Enak mehanizem bi bil lahko določen tudi za orožje iz drugih razredov, zlasti za to iz točke 9 razreda A.

– Drugič, ker ta razlaga ni upoštevna za države članice (takih je večina), v katerih pa je bila določena zahteva po pridobitvi dovoljenja za tako orožje in njegovi registraciji.

– Tretjič, ker ni bila navedena nobena utemeljitev v zvezi z ovirami, ki bi nastale zaradi določitve prehodnega obdobja za prijavo in registracijo kot alternative, ki je manj omejujoča kot neobstoj vsakršne predhodne ureditve( ).

78. Skratka, menim, da je člen 7(4a) Direktive 91/477 v nasprotju z načelom enakega obravnavanja pred zakonom, ker so na njegovi podlagi brez razumne utemeljitve primerljivi položaji obravnavani različno.

79. Če se bo Sodišče strinjalo z mojo presojo, ne bo treba preučiti skladnosti te določbe s členom 17(1) Listine ali z načelom varstva legitimnih pričakovanj. Za primer, da ne bo pritrdilo moji presoji, ju bom strnjeno preučil.

C. Veljavnost člena 7(4a) Direktive 91/477 glede na člen 17(1) Listine

80. Premisa je, da pridobitelji orožja iz točk od 6 do 8 razreda A, ki je bilo v orožje za streljanje s slepimi naboji predelano pred 13. junijem 2017, tega ne smejo posedovati niti prehodno. Vprašanje je, ali je ta poseg v lastninsko pravico razumno utemeljen ali pa je pretiran( ).

81. Enako vprašanje se je postavljalo v zadevi, v kateri je bilo odločeno s sodbo Češka republika/Parlament in Svet. Sodišče je v njej ponovilo svojo sodno prakso v zvezi s členom 17(1) Listine( ) in ugotovilo, da prepoved polavtomatskega strelnega orožja iz točk od 6 do 8 razreda A dela II Priloge I k Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, ne pomeni nesorazmernega posega v lastninsko pravico njegovih imetnikov.

82. Razlogi za to ugotovitev pa so bili v bistvenem ti:

– v členu 7(4a) Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, je določena prehodna ureditev, zato se z zadnjenavedeno direktivo „ne nalaga razlastitve imetnikov takega orožja, ki je bilo nabavljeno pred začetkom njene veljavnosti“( );

– ta prepoved je „[…] na eni strani načeloma omejena na preprečitev pridobitve lastninske pravice na stvari, po drugi strani pa jo spremljajo vse izjeme in odstopanja iz člena 6, od (2) do (6), Direktive 91/477 […]“( ).

83. Prvi od teh razlogov ni podan pri polavtomatskem orožju iz točk od 6 do 8 razreda A, predelanem za streljanje s slepimi naboji, ki je uvrščeno v točko 9 razreda A. Posledica tega, da zanj ni določena nikakršna prehodna ureditev, je, da se tako orožje, ki je bilo zakonito pridobljeno pred 13. junijem 2017, brez nadaljnjega šteje za prepovedano in mora biti zaseženo.

84. V zvezi z drugim razlogom sem že pojasnil, da s členom 6 Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, pomanjkljivosti niso odpravljene, saj z njim ni omogočena legalizacija pomembnih razredov zakonito posedovanega strelnega orožja za streljanje s slepimi naboji, ki z njim niso zajeti. V takih primerih so imetniki orožja za streljanje s slepimi naboji, ki so ga zakonito pridobili pred 13. junijem 2017, brez možnosti uporabe prehodne ureditve takoj razlaščeni, ne da bi bila v zvezi s tem določena odškodnina.

85. Res je, da lahko zakonodajalec Unije ob sklicevanju na „uživanj[e] lastnine v splošnem interesu v smislu člena 17(1), tretji stavek, Listine“( ) izključi možnost ohranitve lastništva predhodno in zakonito pridobljenega strelnega orožja.

86. A če tako določi za orožje, ki je bilo predhodno in zakonito pridobljeno in katerega je brez možnosti uveljavljanja splošnih izjem mogoče le predati ali dokončno onesposobiti, pa jamstvo lastninske pravice ni spoštovano.

87. Spoštovanje tega jamstva bi bilo mogoče zagotoviti le s plačilom nadomestila imetniku, ki mu je bilo orožje odvzeto, kar pa v Direktivi 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, ni določeno.

88. Ena od institucij, ki so intervenirale v postopku, se zavzema za to, da se odgovornost prenese na države članice, ter trdi, da morajo te zagotoviti pravilen prenos direktiv in da bi v okviru prenosa Direktive 91/477, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2017/853, lahko določile nadomestila( ).

89. Ta trditev je lahko utemeljena v primeru, če je v predpisu Unije državam članicam priznano polje proste presoje, ne pa v primeru, v katerem – kot je podano v obravnavani zadevi – iz povezane razlage členov 6 in 7(4a) Direktive 91/477 izhaja, da polavtomatsko orožje iz nekaterih razredov, predelano za streljanje s slepimi naboji, ki je bilo pridobljeno zakonito, ne more biti še naprej predmet zakonite posesti.

D. Načelo varstva legitimnih pričakovanj

90. „V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je pravica do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj pogojena s tem, da pristojni organi Unije upravičencu dajo natančna, brezpogojna in skladna zagotovila, ki izhajajo iz pooblaščenih in zanesljivih virov. To pravico ima namreč vsak pravni subjekt, ki mu je institucija, organ, urad ali agencija Unije s tem, da mu je dala natančna zagotovila, vzbudila legitimna pričakovanja. Taka zagotovila so ne glede na obliko, v kateri so sporočena, natančne, brezpogojne in skladne informacije“( ).

91. Tako kot tri institucije, ki so intervenirale v tem postopku (Parlament, Svet in Komisija), menim, da v predložitveni odločbi ni bilo ugotovljeno nobeno zagotovilo, ki bi ga zakonodajalec ali drugi organi Unije dali imetnikom orožja, razvrščenega v točko 9 razreda A Direktive 91/477, na podlagi katerega bi bilo mogoče utemeljiti pričakovanje, da bodo to orožje, pridobljeno pred 13. junijem 2017, na podlagi prehodne ureditve lahko obdržali.

92. Nasprotno, v študijah pred spremembo, opravljeno z Direktivo 2017/853, so bile poudarjene razlike med predpisi držav članic glede uporabe Direktive 91/477 in je bila predlagana opredelitev enotnih meril za plašilno oziroma teatralno orožje za preprečitev njihove predelave v pravo strelno orožje( ).

93. Če je bilo že glede na člen 3 Direktive 91/477 mogoče na splošno predvideti zaostritev pogojev za posedovanje strelnega orožja, je iz neposrednega okvira njene spremembe ta težnja izrazito razvidna.

V. Predlog

94. Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanje Cour constitutionnelle (ustavno sodišče, Belgija) odgovori tako:

„Člen 7(4a) Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2017/853 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017, je v nasprotju s členoma 17 in 20 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker

države članice na njegovi podlagi področja uporabe prehodne ureditve, ki je v njem določena za polavtomatsko strelno orožje, razvrščeno v točke od 6 do 8 razreda A dela II Priloge I, ne morejo razširiti na enako orožje, ki je zaradi predelave za streljanje s slepimi naboji razvrščeno v točko 9 razreda A dela II Priloge I k tej direktivi, in za zadnjenavedeno orožje ne morejo določiti podobne ureditve;

za primere odvzema lastništva nad zakonito pridobljenim orožjem in prepovedi njegove uporabe, v katerih imetniki takega orožja ne morejo uveljavljati možnosti izjemne izdaje dovoljenja iz člena 6 Direktive 91/477, ne določa odškodnine.