1
2
3
SL
Zbi rkaodločbsodne pr akse
1—
2—
3—
ECLI:EU:C:2014 :27 1SKLEPNI PR EDLOGI GENERALNEGA PR AVOBRANILCA
YVESA B OTA,
predstavljeni 23. januarja 2014  
Jezik izvirnika: francoščina.Zadeva C-4 8 7 / 1 2
Vueling Airlines, S. A.
proti
Instituto Galego de C onsumo de l a Xunta de G alicia(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Ourense (Španija))
„Zračni promet — Skupna pravila za opravljanje zračnih prevozov v Uniji — Uredba (ES) 
št. 1008 /2008 — Prosto določanje cen — Varstvo pravic potrošnikov — Zaračunavanje oddaje prtljage 
potnikov na podlagi izbirnega doplačila — Nacionalna zakono daja, ki l etalskim prevoznikom 
prepoveduje tako z aračunavanje“
1. Sodišče je s tem p redlogom za sprejetje predhodne odločbe pozvano k opredelitvi obsega načela 
prostega določanja cen, ki j e določeno v členu 22(1) Uredbe (ES) št. 1008 /2008 . 
Uredba (ES) št. 1008 /2008 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov 
v Skupnosti (UL L 293, str. 3).2. Natančneje, Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Ourense (Španija) Sodišče sprašuje, 
ali je nacionalna zakono daja, ki l etalskim p revoznikom p repoveduje zaračunavanje oddaje prtljage 
potnikov 
Pojem o ddane prtljage v Uredbi št. 1008 /2008 n i opredeljen. V teh sklepnih predlogih izhajam iz predpostavke, da t a pojem z ajema osebne 
predmete, ki j ih potnik vzame s sabo na potovanje in jih prevoznik prevzame v varstvo ter za njih izda p rtljažni listek, dr ugače ka kor ročna 
prtljaga, ki j e v varstvu potnika. na podlagi izbirnega doplačila, skladna s tako d oločbo.
3. Člen 22 U redbe št. 1008 /2008 , naslovljen „Prosto določanje cen“, spada v Poglavje IV, v katerem s o 
določbe o določanju cen zračnega prevoza. Ta člen v odstavku 1 določa:
„Ne glede na člen 16(1) [o splošnih načelih za obveznosti javnih služb] letalski prevozniki Skupnosti in, 
na podlagi vzajemnosti, letalski prevozniki tretjih dr žav prosto določajo letalske p revoznine in tarife za 
letalske p revoze v Skupnosti.“
4. Predlog za sprejetje predhodne odločbe je bil vložen v okviru spora me d dr užbo Vueling Airlines, 
S. A. (v nadaljevanju: Vueling), ki t rži letalska p otovanja zlasti prek internetnega portala, in Instituto 
Galego de Consumo de la Xunta de G alicia (galicijski u rad z a potrošnike p ri vladi a vtonomne 
skupnosti Galicija, v nadaljevanju: IGC) zaradi gl obe, ki j o je ta naložil zaradi v sebine pogodb dr užbe 
Vueling o zračnem p revozu.
5. Družba Vueling je namreč avgusta 2010 z aradi p rijave o ddaje dveh ko sov prtljage prek interneta za 
40 EUR z višala osnovno c eno letalskih vozovnic (241,48 EUR), ki j ih je ku pila M. J. Arias Villegas.
4
5
4—
5—
2 ECLI:EU:C:2014 :27SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
6. M. J. Arias Villegas je po vrnitvi s potovanja 15. novembra 2010 z oper dr užbo Vueling vložila 
pritožbo, saj je me nila, da j e v pogodbi o zračnem p revozu, sklenjeni z navedeno dr užbo, določen 
nepošten pogoj. IGC, ki m u je bila pritožba odstopljena, je nato na podlagi člena 97 z akona 48 /1960 
o letalstvu (Ley 48 /1960 s obre Navegación A érea) z dne 21. julija 1960  
BOE št. 176 z dne 23. julija 1960 , str. 10291 . Člen, kakor je bil spremenjen z zakono m 1 /2011 z dne 4. marca 2011 ( BOE št. 55 z dne 
5. marca 2011 , str. 24995 , v nadaljevanju: LNA). in členov 82, 86, 87 t er 89 
prečiščene ra zličice splošnega zakona o varstvu potrošnikov in uporabnikov ter dr ugih dopolnilnih 
zakono v (texto refundido de la Ley General para l a Defensa de los Consumidores y Usuarios y otras 
leyes complementarias), 
Besedilo sprejeto s kraljevo zakonsko u redbo 1/2007 ( Real Decreto Legislativo 1/2007 ) z dne 16. novembra 2007 ( BOE št. 287 z dne 
30. novembra 2007 , str. 49181 ). družbi Vueling izrekel upravno s ankcijo v znesku 3 000  EUR.
7. Člen 97 LNA namreč določa:
„Prevoznik m ora s kupaj s potniki in v okviru cene vozovnice opraviti prevoz njihove p rtljage, 
neodvisno o d števila ko sov, v okviru omejitev teže in prostornine, ki s o določene v predpisih.
Presežek je predmet posebne določbe.
V ta namen se za prtljago ne štejejo predmeti in ko si ročne prtljage, ki j ih potnik no si s sabo. Prevoznik 
mora v potniški ka bini opraviti brezplačen prevoz – ko t ročno p rtljago – predmetov in ko sov prtljage, 
ki jih potnik no si s sabo, vključno s predmeti, ki j ih ku pi v letaliških prodajalnah. N atovarjanje teh 
predmetov in ko sov prtljage se lahko z avrne le zaradi ra zlogov varnosti, ki s o povezani s težo ali 
velikostjo predmetov glede na lastnosti zrakoplova.“
8. Družba Vueling je, potem ko s pritožbo, vloženo p ri IGC, n i uspela, 27. aprila 2012 v ložila tožbo pri 
predložitvenem s odišču, saj je me nila, da j e upravna sankcija, ki j i je bila naložena, v nasprotju 
z načelom prostega določanja cen iz člena 22 U redbe št. 1008 /2008 .
9. Predložitveno s odišče v okviru svoje odločbe me ni, da č len 97 L NA d oloča pravico potnikov 
v zračnem p rometu do oddaje enega ko sa prtljage brez doplačila ali zvišanja osnovne cene letalske 
vozovnice. Ta pravica naj bi bila zajeta v pravni opredelitvi pogodbe o zračnem p revozu in naj bi 
predstavljala logičen in razumen ukrep v arstva potrošnikov, ki n aj ne bi bil v nasprotju z liberalizacijo 
letalskih prevoznin ali tarif, določeno v zakono daji Unije.
10. Vendar p redložitveno s odišče ugotavlja, da v sa španska sodišča nimajo tega stališča. Nekatera od 
njih namreč nasprotno me nijo, da č len 22 U redbe št. 1008 /2008 l etalskim p revoznikom o mogoča 
zvišanje osnovne cene letalskih vozovnic zaradi o ddaje prtljage, taka d oločba pa m ora torej imeti 
prednost pred nasprotnimi določbami španskega prava.
11. V teh okoliščinah je Juzgado de lo C ontencioso-Administrativo no 1 de O urense prekinilo 
odločanje in Sodišču v predhodno o dločanje predložilo to vp rašanje:
„Ali je treba člen 22(1) [Uredbe št. 1008 /2008 ] razlagati tako, da n asprotuje nacionalni določbi (člen 97 
[LNA]), ki dr užbam za letalski prevoz nalaga, da p otnikom vsekakor priznajo pravico do registracije 
enega ko sa prtljage brez doplačila ali dviga osnovne cene ku pljene vozovnice?“
12. V teh sklepnih predlogih bom p redstavil razloge, iz ka terih me nim, da j e zakono dajalec Unije 
z načeloma, določenima v členih 22 in 23 U redbe 1008 /2008 , letalskim p revoznikom p riznal pravico 
do prostega določanja cen, ki z ajema vse tržne storitve, povezane z izvrševanjem p ogodbe o zračnem 
prevozu, vključno s storitvami, ko t je oddaja prtljage, pri čemer pa je z vzpostavitvijo obveznih 
standard ov glede obveščanja potrošnikov hkrati zavaroval njihove p ravice in interese.
6
7
6—
7—
ECLI:EU:C:2014 :27 3SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
I – Razlaga
13. Nacionalno s odišče s tem vp rašanjem S odišče sprašuje, ali načelo prostega določanja cen iz 
člena 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 n asprotuje nacionalni zakono daji, kot je ta v postopku v glavni 
stvari, ki l etalskim dr užbam p repoveduje zaračunavanje oddaje prtljage potnikov na podlagi izbirnega 
doplačila.
14. Z dr ugimi besedami, ali letalske dr užbe, kot so Vueling, Ryanair L td, easyJet Airline Co. Ltd, HOP! 
ali Germanwings ravnajo v nasprotju s pravom U nije, ko z aračunavajo oddajo prtljage potnikov ko t 
izbirno s toritev?
A – Uvodne ugotovitve
15. To vp rašanje se postavlja zaradi v stopa tako imenovanih „low-cost“ družb (nizkocenovne družbe) 
na trg zračnih prevozov, do ka terega je prišlo zaradi l iberalizacije tega sektorja in njegovega odpiranja 
konkurenci ter razvoja gospodarskega modela teh dr užb.
16. Ta model namreč zajema ponujanje rednih letov na kra tkih in srednje dolgih progah po posebej 
nizkih cenah tistim strankam, ki ž elijo kar n ajbolj zmanjšati svoje prevozne stroške, pri čemer se 
zagotavlja enaka ra ven varnosti kot pri ka teri ko li drugi družbi, vendar o b ponujanju storitve o mejene 
kakovosti. „Low-cost“ letalske dr užbe se po logiki zelo nizkih stroškov osredotočajo na bistvo storitve. 
Poudariti je treba, da s e ta gospodarski m odel ne uporablja zgolj v sektorju zračnih prevozov. V sektorju hotelirstva se veriga Formule 1 tako 
osredotoča na osnovno p otrebo stranke – to je spati ceneje – in omejuje storitev n a najosnovnejše, saj načeloma ne ponuja no benih dodatnih 
storitev, kot so gostinske s toritve in no čna recepcija, storitve, ki s e običajno p onujajo, kot je televizija, pa se ponujajo ko t plačljiva izbira. 
V sektorju distribucije nekatere verige s prehrambnimi izdelki, kot so Leader Price, Lidl in Ed, postavljajo trgovine s skrajno p oenostavljenimi 
policami z omejeno i zbiro osnovnih proizvodov. V avtomobilskem s ektorju n aj bi se prihajajoča „ultra low c ost“ vozila kon cerna 
Renault-Nissan, kot je Logan iz serije Dacia, razvijalo v smislu skrajne poenostavitve, pri čemer naj bi se ohranile zgolj lastnosti, za katere se 
šteje, da s o bistvene za voznika in/ali obvezne v skladu z evropskimi predpisi. 
Z zaračunavanjem p osameznih storitev, ki s o navadno v ključene v ceno o bičajnih letalskih vozovnic, 
ponujajo bolj različne in progresivne tarife. Dopolnilne storitve, ki j ih tradicionalni prevozniki običajno 
ponujajo brezplačno, kot so rezervacija sedežev, prevoz prtljage, gostinske storitve n a letalu in tudi tisk, 
tako p ostanejo izbirne storitve. Zato ni vedno l ahko o ceniti dodatnih stroškov, ki s o ali pa niso 
vključeni v ceno v ozovnice, ki j e ponujena ob začetku rezervacije, in primerjati cen različnih dr užb.
17. Družba Vueling trži letalska p otovanja zlasti prek internetnega portala. Če se da nes opravi fiktivna 
rezervacija leta prek tega portala, se bo njena tržna strategija pokazala, kot je opisano s podaj.
18. Ko stranka v postopku r ezervacije, dostopnem p rek navedenega portala, izbere določen let, se na 
sredini internetne strani prikažejo tri vrste tarif, in sicer tarifa „Basic“, tarifa „Optima“ in tarifa 
„Excellence“. Pod vsako o d teh tarif se prikaže besedni opis ugodnosti, ki j ih prinašajo, in, če je 
ustrezno, simbol zanje. 
Ugotovil sem, da s e simboli, ki s e prikažejo pod posameznimi tarifami, glede na da n rezervacije lahko s preminjajo, pri čemer pa ostajajo 
vključeni v zadevno tarifo.19. V skladu s tem o pisom tarifa „Basic“ potniku p onuja najnižjo ceno. Ob njej ni naveden no ben 
poseben simbol.
20. Pod tarifo „Optima“ so simboli z grafičnim prikazom sedeža, kovčka in ure. Ta tarifa me d dr ugim 
omogoča prijavo enega ko sa oddane prtljage do največ 23 kilogramov, izbiro me d sedežem v sprednjem 
ali zadnjem d elu zrakoplova ter posebne ugodnosti glede prijave in spremem be letalske v ozovnice. 
Nazadnje, tarifa „Excellence“ je bila na da n pisanja teh sklepnih predlogov predstavljena z grafičnim 
prikazom sedeža, kovčka in ure. Poleg ugodnosti tarife „Optima“ dopušča ročno p rtljago do največje 
teže 14 kilogramov in izbiro sedeža v prvi vrsti zrakoplova. Poleg tega stranki o mogoča prijavo
8
9
8—
9—
4 ECLI:EU:C:2014 :27SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
 neposredno p o opravljenem p ostopku rezervacije, dostop do čakalnice „VIP“ ter prednostno o bravnavo 
pri okencih za prijavo potnikov, varnostnem p regledu in vkrcanju. Potniku o mogoča tudi u porabo 
gostinskih storitev n a letalu, spremem bo leta in po potrebi povračilo v primeru odpovedi, ter zbiranje 
točk zvestobe.
21. Če potnik za svoje celotno p otovanje izbere tarifo „Basic“, se na desni strani internetne strani pod 
naslovom „Vaše potovanje“ izpiše seznam stroškov, ki s e nanašajo na zadevno r ezervacijo. Ta seznam 
poleg same t arife „Basic“, ki v ključuje pristojbine, zajema znesek stroškov obdelave in po potrebi 
stroškov, povezanih s plačilom s kreditno kar tico. Skupni znesek teh stroškov predstavlja „Končno 
skupno c eno“. Za nadaljevanje postopka r ezervacije mora p otnik vnesti osebne podatke. Nato m ora 
sprejeti „Pogoje prevoza“ in „Pogoje uporabe internetne strani“. Točka 8.4 „Pogojev p revoza“, ki se 
nanaša na prtljago, določa:
„Pri tarifi Basic se potniku z a oddajo ko sa prtljage do največ 23 kg z aračuna doplačilo, katerega višina 
se razlikuje glede na okoliščine posameznega leta. Tarifi Optima in Excellence zajemata brezplačno 
oddajo enega ko sa prtljage do največ 23 kg.
Ne glede na izbrano t arifo lahko p otnik odda ve č ko t en ko s prtljage do največ 23 kg, če vsakega 
ustrezno d oplača. Proti doplačilu se lahko o dda t udi težja prtljaga, in sicer do 32 kg n a ko s.
[…]“
22. Po sprejetju teh pogojev je stranka p ozvana, da s klikom na zavihek „Prilagodite svoj let“ nadaljuje 
postopek rezervacije. Družba Vueling tako p onuja različne storitve, ki d opolnjujejo storitev z račnega 
prevoza, za ka tere se stranka o dloči, da j ih bo zavrnila ali pa sprejela ob plačilu izbirnega doplačila. 
V tej fazi lahko stranka n a primer izbere, da „za ceno o d“ 13 EUR ( cena klica) odda p rtljago ali potuje 
s hišno ž ivaljo. Med vsako o d teh faz se postavka „Končna skupna cena“ spremeni glede na možnosti, 
ki jih je stranka izbrala. Tako lahko s tranka p ostopek rezervacije dokonča s plačilom enotnega zneska, 
ki ustreza skupni ceni potovanja.
23. Kot je družba Vueling navedla v svojih stališčih, 
Točke o d 4 do 9 navedenih stališč. je torej cilj, da s e strankam z razdelitvijo ponudbe 
ponudi s toritev z račnega prevoza, ki j e prilagojena njihovim p otrebam in finančnim s redstvom. 
Izvajanje te strategije po eni strani pomeni, da s e bistveni elementi storitve zračnega prevoza ločijo od 
dodatnih elementov te storitve, po dr ugi pa, da s e dodatni elementi spremenijo v izbirne elemente, ki 
jih lahko s tranke izberejo po sistemu izrecne izbire („opt-in“), če me nijo, da j ih potrebujejo. Potovanje 
po najnižji ceni, ki g a omogoča tarifa „Basic“, zato pomeni odpoved nekaterim storitvam, ki p a so 
vključene v višjih tarifah „Optima“ ali „Excellence“.
24. Strategijo „low-cost“ družb je torej mogoče povzeti tako:
„Da bi bila stranka d eležna izredno u godne cene, [letalska dr užba] prevzame n jen prevoz, ve ndar z golj 
njen prevoz.“ 
Izjava H. Kelleherja, generalnega dir ektorja družbe Southwest Airlines, prve ameriške „low-cost“ letalske dr užbe.25. Ali lahko p ravo Unije, zlasti pa člen 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 , postavi pod vp rašaj ta gospodarski 
model? Ali je taka strategija, v skladu s katero se na izbirni podlagi zaračunavajo storitve, kot je oddaja 
prtljage, v nasprotju s pravicami potrošnikov in pravili, ki j ih je zakono dajalec Unije določil v okviru te 
Uredbe?
26. Menim, da n e.
10
10—
ECLI:EU:C:2014 :27 5SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
27. Res je, da s o liberalizacijo trga zračnih prevozov in posledično d eregulacijo sektorja spremljale 
nekatere zlorabe in prevare letalskih dr užb, zlasti „low-cost“ dr užb. Številne so bile sankcionirane 
zaradi d oločb iz njihovih pogodb o prevozu, za ka tere se je ugotovilo, da s o protipravne ali 
nepoštene, 
Možnost zvišanja cene vozovnice po rezervaciji, oprostitev o dgovornosti, zavrnitev p ovračila v primeru višje sile, neobstoj odškodnine 
v primeru odpovedi zaradi t ehničnih težav, zavrnitev v krcanja, zaračunavanje letaliških pristojbin, različni in neenotni stroški o bdelave, 
obdelava osebnih podatkov itd. ali zaradi p ogojev z a zaposlitev n jihovega osebja. Te letalske dr užbe se tako p rikazujejo 
v slabi podobi, še toliko b olj, ker temeljijo na modelu, ki s e ne drži tradicionalnih ko deksov zračnega 
prometa. Zato so številni potniki presenečeni nad tem, da m orajo doplačati za storitve, ki s o bile do 
zdaj v celoti zajete v osnovni ceni letalske v ozovnice. Ali je to posledica liberalizacije trga? Očitno da . 
Namen te liberalizacije, ki j o je zakono dajalec Unije začel leta 1987 , sta bila odprava pregrad me d 
nacionalnimi trgi in p ovečanje kon kurenčnosti letalskih dr užb z odprtjem t rga kon kurenci in 
omejitvijo pristojnosti glede urejanja tega področja, ki s o bile do takrat priznane dr žavam članicam. 
Končni cilj je bil doseči večjo raznolikost ponudbe in nižje cene v korist potrošnikov.
28. Ta cilj je bil vsekakor dosežen. Vstop no vih dr užb na trg zračnih prevozov je tradicionalne 
prevoznike, ki s e jim je pred tem o čitalo, da s o zlorabljali svoj položaj in se dogovarjali o cenah, prisilil 
k spremem bam n jihovih cen. Tako s o se cene letov občutno z nižale, kar j e omogočilo potovanje in 
uporabo letal potrošnikom, ki z a to do zdaj niso imeli sredstev. Ta liberalizacija je torej omogočila 
zadovoljevanje potreb potrošnikov z omejeno ku pno m očjo. „Low-cost“ družbe so našle svoje stranke 
in da nes tradicionalni prevozniki svoje dejavnosti usmerjajo v lastne različice, ki s e približujejo modelu 
„low-cost“, na primer družba Air France SA j e vzpostavila hčerinsko dr užbo HOP!, družba Deutsche 
Lufthansa AG pa hčerinsko dr užbo Germanwings.
29. Zaradi d eregulacije sektorja je sicer res prišlo do kr šitev tradicionalnih letalskih prevoznikov in 
„low-cost“družb, kar j e v zadostni me ri ra zvidno iz sodb zoper družbe easyJet Airline Co. Ltd, Ryanair 
Ltd, Brussels Airlines in A ir France SA . Nazadnje pa se ne sme p ozabiti, da s o bile posledice te 
liberalizacije trga s spodbujanem kon kurence in odprtjem t rga za no ve p revoznike z občutnim 
znižanjem c en številne neposredne ugodnosti za potrošnike.
30. V zvezi z določanjem c en storitev zračnega prometa, zlasti storitve o ddaje prtljage, si je treba biti 
na jasnem, glede česa poteka ra zprava. Čeprav je želja po ponovni ureditvi tržnih praks letalskih 
prevoznikov povsem l egitimna, pa je namen U redbe št. 1008 /2008 š e ve dno d eregulacija sektorja 
s priznavanjem p ravice teh prevoznikov do prostega določanja cen. V obravnavani zadevi je treba torej 
ugotoviti, ali zaračunavanje oddane prtljage na podlagi izbirnega doplačila spada n a področje te 
svoboščine, ali pa gre pri tem z a protipravno p rakso, ki j o je treba obravnavati z vidika s plošnih in 
posebnih določb zakono daje o varstvu potrošnikov. Ve ndar t o vp rašanje nikakor ne more omogočiti 
ponovne uvedbe ureditve, ki j o je zakono dajalec U nije skrbno o dpravil, če se ne želi postaviti 
v njegovo vlogo.
31. Menim, da v obravnavani zadevi to zaračunavanje na izbirni podlagi spada n a področje prostega 
določanja cen, ki g a je zakono dajalec Unije priznal v členu 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 .
B – Razlaga predpisov
32. Za sprejetje tega predloga je treba uporabiti tradicionalne me tode ra zlage, me d ka tere spada 
teleološka ra zlaga. Kot bo razvidno, so namreč izrazi, ki j ih je zakono dajalec Unije uporabil v členih 2, 
točka 18, in 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 z elo široki in celo nenatančni.
11
12
11—
12—
6 ECLI:EU:C:2014 :27SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
33. Je pa povsem o čitno, da j e namen sistema, vzpostavljenega v okviru U redbe št. 1008 /2008 , 
liberalizacija trga zračnega prometa. Ta usmeritev se je začela z Uredbo Sveta (EGS) št. 2409 /92 z dne 
23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz, 
UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 1, str. 427. njen cilj pa je bil z odpiranjem t rga 
konkurenci doseči večjo raznolikost ponudbe in nižje cene v korist potrošnikov.
34. V ta namen je zakono dajalec Unije letalskim prevoznikom priznal pravico do popolnoma prostega 
določanja „letalskih prevoznin“. 
Glej člen 5(1) Uredbe št. 2409 /92. Letalske p revoznine so v členu 2 te uredbe opredeljene ko t cene, ki j ih morajo plačati potniki „za zračni 
prevoz njih samih in njihove p rtljage, in ka kršn[i] ko li pogoj[i], pod ka terimi te cene ve ljajo, vključno s plačili in pogoji, ki s o ponujeni 
agenciji in dr ugim pomožnim službam“. Posledično je torej omejil polno s uverenost, ki s o jo do takrat na tem 
področju izvajale dr žave č lanice, s tem, da j e njihovo pooblastilo za tarifno o dobritev n adomestil 
s preprostim ukrepom predhodnega uradnega obvestila, in s tem, da j e njihovo posredovanje omejil na 
primere, v katerih so bodisi letalske p revoznine bile previsoke v škodo uporabnikov, bodisi so trajno 
padale, da b i se ta trend ustavil.
35. V skladu s členom 1(1) Uredbe št. 1008 /2008 j e predmet njenega urejanja določanje cen zračnih 
prevozov znotraj Skupnosti.
36. Zakono dajalec Unije v členu 22(1) te uredbe ponovno p otrjuje načelo prostega določanja „letalskih 
prevoznin“. Tako s ledi usmeritvi deregulacije sektorja s še ve čjo omejitvijo področja za posredovanje 
držav članic, saj so odpravljeni ukrepi, ki s e nanašajo na predhodno u radno o bvestilo o prevozninah, 
in zgoraj navedene zaščitne določbe.
37. Zakono dajalec Unije v členu 23 n avedene uredbe uvaja posebne določbe o varstvu potrošnikov 
pred nepoštenimi ali zavajajočimi praksami prevoznikov. Kot bo ra zvidno, to prosto določanje cen 
spremlja o bveznost jasnosti gl ede p odrobnosti opravljenih storitev, tako da l ahko u porabnik 
s primerjanjem kon kurenčnih ponudb natančno o ceni višino l etalske p revoznine ali tarife. To je 
mogoče doseči le za ceno s orazmerne zapletenosti, ki p o mojem m nenju izhaja iz namena sistema, ki 
ga je zakono dajalec Unije želel v okviru cilja, ki s i ga je zadal, in sicer raznolikosti ponudbe in 
posledičnega večjega števila storitev, prilagojenih ku pni moči uporabnika.
38. Na tem me stu bom podrobno p reučil obe načeli, na katerih temelji določanje cen storitev zračnih 
prevozov.
1. Načelo prostega določanja cen
39. Kot sem n avedel, zakono dajalec Unije v členu 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 p onovno p otrjuje načelo 
prostega določanja cen „letalskih prevoznin“. Pred podrobnejšo preučitvijo obsega tega načela je treba 
navesti ti ugotovitvi.
40. Prvič, zakono dajalec Unije ni opredelil pojma cene. Ve ndar p a v okviru teh sklepnih predlogov 
izhajam iz predpostavke, da t a pojem o predeljuje ceno p revoza, ki g a potnik rezervira z a določene 
poti, lete, datume i n, po potrebi, razred rezervacije.
41. Drugič, opozoriti je treba, da s e v skladu s členom 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 p rosto določanje cen 
ne uporablja v zvezi s cenami storitev zračnega prevoza, ki s e opravljajo v okviru obveznosti izvajanja 
javne službe. Ta svoboščina se ne uporablja niti v zvezi z dajatvami, ki j ih nalagajo javni organi ali 
upravljavci letališč, to je v zvezi z davki, letališkimi pristojbinami in d odatnimi da jatvami in 
pristojbinami, povezanimi z varnostjo ali gorivom, ki z aradi s voje narave n e morejo spadati pod prosto 
presojo gospodarskih subjektov, in ki j ih zakono dajalec Unije izrecno in posebej navaja v členu 23(1) 
Uredbe št. 1008 /2008 .
13
14
13—
14—
ECLI:EU:C:2014 :27 7SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
42. Ob navedenem me nim, da j e svoboda, ki j o imajo letalski prevozniki gl ede določanja cen svojih 
storitev, z izjemo teh dveh ka tegorij stroškov, popolna.
43. Najprej, zakono dajalec Unije uporablja posebej širok izraz za opredelitev v sebinskega področja 
uporabe te svobode.
44. V francoski ra zličici Uredbe št. 1008 /2008 s e prosto določajo cene v zvezi s „tarifs des passagers“, 
kar j e pojem, ki j e zelo širok. V nemški in angleški ra zličici pa zakono dajalec Unije uporablja še veliko 
širši izraz, saj uporablja izraza „flugpreise“ in „air fares“, ki p omenita „letalske p revoznine“. Poleg tega 
španska ra zličica uporablja celo izraz „tarifas […] de los Servicios Aerios“.
45. Poleg tega so te „potniške p revoznine“ ali tudi „letalske p revoznine“ ne glede na jezikovno ra zličico 
Uredbe št. 1008 /2008 e notno o predeljene v členu 2, točka 18, te uredbe, tako da p omenijo „cene, […] ki 
jih mo rajo plačati potniki letalskim p revoznikom [ …] za zračni prevoz zadevnih potnikov, in kakršne 
koli pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki s o ponujeni agenciji in drugim 
pomožnim službam“. 
Moj poudarek je v ležeči pisavi.46. Vendar p ojem „cene, […] ki j ih m orajo plačati […] za […] prevoz zadevnih potnikov,“ v smislu 
člena 2, točka 18, te uredbe lahko z ajema vse neto stroške, nastale z opravljanjem s toritve p revoza, od 
rezervacije leta, ki j o opravi stranka, do dostave n jene prtljage na tekoči trak za prevzem. Izvršitev 
pogodbe o zračnem p revozu namreč vključuje številne storitve, me d ka tere spadajo prijava, vkrcanje in 
sprejem p otnikov na krov, prevoz teh potnikov in njihove p rtljage od kra ja odhoda d o kra ja prihoda 
v varnih okoliščinah, skrb za potnike me d letom, njihovo izkrcanje in, nazadnje, dostava njihove 
prtljage. Vse te storitve v ključujejo stroške, ki n iso povezani le s prevozom p otnikov v ožjem s mislu, 
ampak tudi z obdelavo njihovih rezervacij, izdajo njihovih vozovnic, uporabo in vzdrževanjem 
letaliških naprav ter infrastrukture in ra vnanjem s prtljago. Za pravilno i zvedbo prevozne pogodbe 
vključujejo tudi posredovanje različnih strokovnjakov, kot so prodajni zastopniki, posadka in osebje na 
tleh, me haniki in dr ugih vzdrževalci.
47. Poleg tega se zakono dajalec Unije ni omejil le na „cene, […] ki j ih morajo plačati […] za […] prevoz 
zadevnih potnikov“. Izrecno n amreč navaja tudi cene, povezane s „plačili […] agencijam in dr ugim 
pomožnim službam“, kar o bčutno p resega stroške, neposredno p ovezane z izvajanjem z račnega prevoza 
v ozkem s mislu. V zvezi s tem me nim, da s e pojem „pomožne službe“ v smislu člena 2, točka 18, 
Uredbe št. 1008 /2008 n e nanaša nujno n a storitve, ki j ih ponujajo agencije. Ta pojem l ahko t ako 
zajema celo množico storitev.
48. Zato ob upoštevanju navedenega me nim, da p ojem l etalskih prevoznin zajema širok spekter tržnih 
storitev, naj gre za storitve, ki s o obvezne ali nepogrešljive z a prevoz potnikov, ali za bolj dodatne 
storitve, ki s o lahko p redmet izbirnega doplačila. 
Sodišče je v sodbi z dne 19. julija 2012 v zadevi ebookers.com D eutschland (C-112/11) navedlo, da s e izbirna doplačila „nanaša[jo] na 
storitve, ki d opolnjujejo sámo letalsko storitev in ki n iso niti obvezne niti neizogibne za prevoz potnikov ali tovora, tako da j ih stranka lahko 
sprejme a li zavrne“ (točka 14).49. Menim, da j e zaračunavanje v zvezi z oddajo prtljage nedvomno z ajeto s tem p ojmom in zato spada 
v okvir prostega določanja cen iz člena 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 . Treba je namreč opozoriti, da j e 
oddaja prtljage tržna storitev, ki z a letalskega prevoznika p omeni strošek, saj zajema stroške o bdelave, 
sortiranja, skladiščenja, dostave in varovanja prtljage.
50. Drugič, prosto določanje cen, priznano l etalskim p revoznikom, se nanaša tudi n a postopke z a 
uporabo zračnih prevoznin. Ob upoštevanju pravil iz člena 23 U redbe št. 1008 /2008 o obveščanju 
potrošnikov lahko l etalski p revozniki tako p rosto določajo pogoje, pod ka terimi uporabljajo svoje 
tarife. Z drugimi besedami lahko l etalski p revozniki, razen za proge, ki s padajo v opravljanje javne
15
15—
8 ECLI:EU:C:2014 :27SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
 službe, prosto določijo ponudbo storitev, ki j ih nameravajo vključiti v pogodbo o prevozu, in način 
njihovega zaračunavanja, ne da b i države č lanice glede tega imele ka kršna ko li pooblastila. Kot je 
v svojih stališčih navedla Evropska ko misija, države članice v skladu s to uredbo nimajo pooblastil za 
podrobno u rejanje tarifnih pogojev, ki s e uporabljajo za cene letalskih vozovnic, niti za določanje 
storitev, ki m orajo biti v te cene vključene. 
Točka 19 n avedenih stališč. N a podlagi tega pravila se določajo ra zlični poslovni 
modeli in kon kurenčne strategije letalskih dr užb, prav tako p a se na njegovi podlagi lahko letalske 
družbe odločijo za diverzifikacijo in razdelitev svojih ponudb.
51. Ker storitev o ddaje prtljage ni obvezna v skladu s pravili o varnosti, kot je razpoložljivost sedeža, 
imajo letalski prevozniki prosto izbiro glede določanja cene te storitve.
52. Lahko s e odločijo, da b odo strošek te storitve vključili v osnovno c eno letalske v ozovnice tako ko t 
večina tradicionalnih prevoznikov, ki s tavijo na ka kovost svojih storitev in jih želijo zaradi „low-cost“ 
konkurence še izboljšati.
53. Letalski prevozniki se lahko o dločijo tudi za zmanjšanje stroškov obdelave, razvrščanja, prevoza in 
dostave p rtljage, tako da t o storitev izločijo iz osnovne ponudbe storitev in jo ponudijo na podlagi 
izbirnega doplačila. Taka p raksa omogoča ponujanje cenovno u godnejših letov od dr ugih letalskih 
družb in spada v okvir tržne logike, na katero se nanaša Uredba št. 1008 /2008 , predvsem p a omogoča 
zagotavljanje cene, ki u streza storitvam, po ka terih uporabnik povprašuje.
54. Taka ra zlaga jasno n e velja za ročno p rtljago (ali prtljago v kabini), ki j o mora letalski prevoznik 
sprejeti brezplačno, in sicer iz dveh ra zlogov. Po eni strani je za ročno p rtljago dr ugače ka kor za 
oddano p rtljago odgovoren izključno p otnik. Ročna prtljaga nikakor ne spada v okvir tržnih storitev, 
ki jih zagotavlja prevoznik in so urejene z Uredbo št. 1008 /2008 , saj drugače kakor oddana prtljaga ne 
predstavlja no benega stroška, ki b i bil povezan z oddajo, sledenjem i n hrambo.
55. Po dr ugi strani je to, da i ma oseba pri sebi v lastnem v arstvu tiste predmete, za katere me ni, da s o 
najdragocenejši ali najbolj nepogrešljivi, povezano z osebnim d ostojanstvom, kot to v svoji odločbi 
priznava predložitveno s odišče. V teh okoliščinah zato ne morem s prejeti niti morebitnega bodočega 
načela zaračunavanja ročne prtljage.
56. Glede na vse navedeno me nim, da č len 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 n e nasprotuje temu, da b i 
letalska dr užba, kot je dr užba Vueling, zaračunavala oddajo prtljage potnikov na podlagi izbirnega 
doplačila.
57. Če se sodišče s to razlago ne bi strinjalo in bi ugotovilo, da s pada o ddaja prtljage v okvir obvezne 
storitve, katere strošek bi moral biti vključen v osnovno c eno letalske v ozovnice, bi bilo treba splošno 
opredeliti vsebino t e storitve. V tem p rimeru bi moralo Sodišče za 28 dr žav članic Evropske u nije 
opredeliti ve likost in največjo dovoljeno t ežo prtljage, pri čemer bi moralo upoštevati varnostne 
pogoje, povezane z vrsto letala, ki s e bo ve rjetno u porabljala. Jasno p a je, da t aka o dločitev, ki s e 
nanaša na določanje tehničnih pravil v zvezi z oddajo prtljage, ni v njegovi pristojnosti niti funkciji.
58. Poleg tega me nim, da b i bilo tako s tališče težko u skladiti z zahtevami svobodne kon kurence in 
varstva potrošnikov, na ka terih temelji Uredba št. 1008 /2008 . Po eni strani bi ne glede na obliko take 
opredelitve tako s tališče privedlo do omejitve kon kurence pri tržni storitvi, kar b i očitno o grozilo 
učinkovitost navedene uredbe. Po dr ugi strani pa bi to preprečevalo določitev c en, ki b i ustrezale 
storitvam, po ka terih povprašuje uporabnik, saj bi potnik, ki p otuje zgolj z ročno p rtljago, no sil 
stroške, povezane z oddajo prtljage njegovega soseda, kar p a me nim, da š koduje varstvu potrošnikov.
16
17
16—
17—
ECLI:EU:C:2014 :27 9SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
2. Varstvo pravic potrošnikov
59. Zakono dajalec Unije je pravico do prostega določanja cen, ki j o imajo letalski prevozniki, omejil 
s potrebnim izpolnjevanjem z ahtev v zvezi z varstvom pravic potrošnikov, določenih v členu 23 U redbe 
št. 1008 /2008 .
60. Člen 23 U redbe št. 1008 /2008 , naslovljen „Obveščanje in enaka o bravnava“, v odstavku 1 določa:
„Letalske p revoznine […] zajemajo pogoje, ki ve ljajo, kadar s o ponujene ali objavljene v kakršni koli 
obliki, vključno n a spletu, za zračni prevoz z letališč na ozemlju dr žav članic, za katere velja Pogodba. 
Končna cena letalske p revoznine […] je vedno n avedena in označuje ceno, ki s e plača, z vsemi davki, 
prispevki, dodatnimi dajatvami in pristojbinami, ki s o neizogibni in predvidljivi v času objave. Poleg 
navedbe kon čne cene, je navedeno v saj še naslednje:
(a) letalska p revoznina […];
(b) davki;
(c) letališke p ristojbine, in
(d) ostali prispevki, dodatne dajatve ali pristojbine, zlasti tiste, povezane z varnostjo ali gorivom,
če so bile postavke iz točk (b), (c) in (d) dodane letalskim prevozninam […]. Možnost doplačila se 
sporoči na jasen, pregleden in nedvoumen način ob začetku ku povanja vozovnic, kupec pa sam 
izbere možnost doplačila.“
61. Ta določba o določanju cen storitev letalskih prevozov je lex specialis v razmerju do splošnih 
pravil, določenih v okviru D irektive 2005 /29/ES Evropskega parlamenta in Sveta 
Direktiva z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na no tranjem t rgu ter o spremem bi 
Direktive S veta 84 /450/EGS, dir ektiv Evropskega parlamenta in Sveta 97 /7/ES, 98/27/ES in 2002 /65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006 /2004 
Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, str. 22). ter Direktive 
2011 /83/EU Evropskega parlamenta in Sveta. 
Direktiva z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremem bi Direktive S veta 93 /13/EGS in D irektive 1999 /44/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85 /577/EGS in Direktive 97 /7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, str. 64). N jen namen je zagotoviti večjo preglednost pri tem, 
kako letalski prevozniki določajo cene, da b i se zagotovila večja zaščita potrošnikov pred zavajajočimi 
ali nepoštenimi praksami, ki j ih potniki zelo pogosto prijavljajo.
62. Odveč je namreč navesti, da j e prevoznina me rilo, ki p otnika v odi k izbiri letalskega prevoznika. 
Vendar z aradi v isokih stroškov dr ugih postavk, zlasti davkov, pristojbin in dr ugih izbirnih doplačil, 
obstaja pomem bna razlika me d osnovno c eno letalske vozovnice in skupno c eno, ki j o potnik plača na 
koncu postopka rezervacije.
63. Poleg tega je zaradi p oslovnih praks in tudi ra znih da jatev, naloženih letalskim prevoznikom, prišlo 
do obilice cenovnih postavk na potniških vozovnicah, kar n e prispeva k preglednosti strukture cen.
64. Nazadnje, nekateri od teh stroškov so iz razlogov trženja prikriti, kar j e v nasprotju z obveznostjo 
sporočanja cen na pregleden način.
65. Zakono dajalec U nije v členu 23(1) Uredbe št. 1008 /2008 t orej jasno ra zlikuje me d letalsko 
prevoznino, davki in ostalimi prispevki, ki s o neizbežni in predvidljivi ob objavi, na eni strani in 
možnostjo doplačila na drugi.
18
19
18—
19—
10 ECLI:EU:C:2014 :27SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
66. Letalski p revoznik m ora v zvezi z letalskimi prevozninami, davki in ostalimi prispevki n avesti 
pogoje uporabe za vsako o d teh cen, ne glede na obliko, v kateri so objavljeni.
67. Glede izbirnih doplačil je Sodišče v zgoraj navedeni sodbi ebookers.com D eutschland navedlo, da 
mora letalski p revoznik zagotoviti, da s e sporočijo jasno, pregledno i n nedvoumno o b začetku 
postopka rezervacije ter da s tranka n ato lahko z adevno s toritev sprejme a li zavrne tako, da j o izrecno 
potrdi ( „opt-in“). 
Točka 14 te sodbe.68. Torej, če letalski p revoznik v okviru prostega določanja cen, ki m u je priznano v členu 22(1) 
Uredbe št. 1008 /2008 , lahko z aračuna oddajo prtljage na podlagi izbirnega doplačila, pa mora vsekakor 
upoštevati zahteve gl ede obveščanja potrošnikov, ki s o izrecno d oločene v členu 23(1) te uredbe.
69. Na tem me stu je treba preučiti, ali te določbe nasprotujejo nacionalni zakono daji, kot je tista, 
določena v členu 97 LNA. Opozarjam, da p redložitveno s odišče člen ra zlaga tako, da l etalskim 
prevoznikom prepoveduje zaračunavanje oddaje prtljage potnikov s povečanjem o snovne cene letalske 
vozovnice.
70. Ta zakono daja, če se jo ra zlaga tako, očitno n i skladna s pravom U nije. Ponovno n amreč uvaja 
državno u rejanje, ki g a je zakono dajalec U nije v okviru U redbe št. 1008 /2008 s krbno o dpravil 
z deregulacijo in liberalizacijo sektorja. Kot sem ž e navedel, razen za proge, ki s padajo v opravljanje 
javne službe, države članice nimajo več pravice do nadzora v zvezi z ravnmi cen, ki j ih določajo letalski 
prevozniki, zadevnimi tarifnimi pogoji in naravo storitev, ki s o lahko v ključene v osnovno c eno 
vozovnice.
71. Poleg tega taka zakono daja škodi usklajevanju, ki g a je zakono dajalec Unije želel doseči z uvedbo „ 
skupnih pravil […] za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti“, 
Moj poudarek je v ležeči pisavi. kot je navedeno v naslovu Uredbe 
št. 1008 / 2008 . Iz uvodnih izjav 2, 5, 16 in 18 te uredbe je namreč razvidno, da j e cilj učinkovitejša, 
skladnejša in enotnejša uporaba zakono daje EU o notranjem t rgu letalskega prometa, da s e po eni 
strani prepreči izkrivljanje kon kurence, ki j e posledica različne uporabe pravil na nacionalni ravni, in po 
drugi, da s e potrošnikom omogoči učinkovito primerjanje cene storitev zračnega prevoza. Ker je zračni 
promet po svoji naravi me dnarodni trg, na ka terem s o letalski p revozniki enake ve likosti dejavni 
z orodji za rezervacije, ki da nes ne poznajo me ja, je glede na cilje zakono dajalca Unije bistvenega 
pomena, da j e dejavnost letalskih prevoznikov res urejena s pravili, ki s o skupna vsem dr žavam 
članicam U nije. Taka zakono daja pa je očitno v nasprotju s temi cilji.
72. Zato in glede na vse navedeno s kupaj me nim, da j e treba načelo prostega določanja cen, določeno 
v členu 22(1) Uredbe št. 1008 /2008 , razlagati tako, da n asprotuje nacionalni zakono daji, kot je ta 
v postopku v glavni stvari, ki l etalskim p revoznikom p repoveduje zaračunavanje oddaje prtljage 
potnikov na podlagi izbirnega doplačila.
73. Vendar p a me nim, da s e morajo pristojni nacionalni organi prepričati, da l etalski prevozniki pri 
zaračunavanju take storitve s tem, da j asno, pregledno in nedvoumno o b začetku p ostopka rezervacije, 
ki ga sproži stranka, sporočijo načine določanja cen za oddajo prtljage ter da s tranki omogočijo, da 
zadevno s toritev sprejme a li zavrne tako, da j o izrecno p otrdi, spoštujejo zahteve gl ede varstva pravic 
potrošnikov, ki s o jim naložene s členom 23(1) te uredbe.
74. V okviru obravnavane zadeve b o zato m oralo nacionalno s odišče preveriti, ali je dr užba Vueling 
glede M. J. Arias Villegas spoštovala navedene zahteve.
ECLI:EU:C:2014 :27 11SKLEPNIPREDLOGIY. BOTA–ZADEVAC-487/12
VUELINGAIRLINES
II – Predlog
75. Glede n a n avedeno S odišču p redlagam, naj na vp rašanje, ki g a je z astavilo Juzgado 
Contencioso-Administrativo no 1 de Ourense, odgovori:
Načelo prostega določanja cen, določeno v členu 22(1) Uredbe (ES) št. 1008 /2008 E vropskega 
parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov 
v Skupnosti je treba razlagati tako, da n asprotuje nacionalni zakono daji, kot je ta v postopku v glavni 
stvari, ki l etalskim p revoznikom p repoveduje zaračunavanje oddaje prtljage potnikov na podlagi 
izbirnega doplačila.
Vendar p a se morajo pristojni nacionalni organi prepričati, da l etalski prevozniki pri zaračunavanju 
take storitve s tem, da j asno, pregledno in nedvoumno o b začetku p ostopka rezervacije, ki g a sproži 
stranka, sporočijo načine določanja cen za oddajo prtljage ter da s tranki o mogočijo, da z adevno 
storitev s prejme a li zavrne tako, da j o izrecno p otrdi, spoštujejo zahteve gl ede varstva pravic 
potrošnikov, ki s o jim naložene s členom 23(1) Uredbe št. 1008 /2008 .