Keywords

Summary



Keywords

1. Pritožba – Razlogi – Potreba po natančni kritiki dela razlogovanja Splošnega sodišča

(člen 225 ES, Statut Sodišča, člen 51, prvi odstavek; Poslovnik Sodišča, člen 112(1)(c))

2. Pomoči, ki jih dodelijo države – Pregled Komisije – Združljivost pomoči s skupnim trgom – Nezdružljivost pomoči, ki krši splošna načela prava Skupnosti

(člen 88 ES)

3. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije o nenasprotovanju shemi pomoči – Varstvo legitimnega pričakovanja

(člena 87(1) in (3) ES in 88(3) ES)

4. Pomoči, ki jih dodelijo države – Odločba Komisije o nenasprotovanju shemi pomoči – Omejitev časovnih učinkov odločbe

(člena 87(1) in (3) ES in 88(3) ES)

Summary

1. V pritožbi je treba jasno navesti izpodbijane dele sodbe, katere razveljavitev se predlaga, in pravne trditve, ki posebej utemeljujejo ta predlog, sicer sta pritožba oziroma zadevni razlog nedopustna.

Dopustna je pritožba, v kateri je pritožnikova utemeljitev kot celota dovolj jasna, da je mogoče s potrebno natančnostjo opredeliti kritizirane dele izpodbijane sodbe ter pravne argumente, navedene v podporo tej kritiki, in torej Sodišču omogoča nadzor zakonitosti, čeprav nekateri odlomki te utemeljitve niso natančni.

(Glej točki 48 in 49.)

2. Komisija državne pomoči, ki z nekaterimi svojimi podrobnimi pravili krši splošna načela prava Unije, kot so načela pravne varnosti, varstva legitimnih pričakovanj in enakega obravnavanja, ne more razglasiti za združljivo s skupnim trgom.

(Glej točko 65.)

3. Pravico sklicevati se na načelo varstva legitimnih pričakovanj ima vsaka zadevna oseba, pri kateri je institucija Unije ustvarila legitimna pričakovanja. Kar zadeva razveljavitev ureditve, je Komisija, ker ni prevladujočega javnega interesa, kršila hierarhično višjo pravno normo, saj ni hkrati s to razveljavitvijo predvidela začasnih ukrepov, ki naj bi varovali zaupanje, ki ga razumen in preudaren gospodarski subjekt lahko upravičeno ima v pravo Unije. Vendar se nihče ne more sklicevati na kršitev tega načela, če mu navedena institucija ni dala natančnih zagotovil. Poleg tega se razumen in preudaren gospodarski subjekt, če lahko predvidi sprejetje ukrepa, ki lahko vpliva na njegove interese, ob njegovem sprejetju ne more sklicevati na to načelo.

Na področju državnih pomoči lahko glede odločbe Komisije o nenasprotovanju shemi pomoči do konca določenega obdobja razumen in preudaren gospodarski subjekt, za katerega se šteje, da pozna navedeno odločbo, sklepa iz navedbe „trajanje“ v odločbi, da je možnost sodelovati pri postopku za dodeljevanje subvencij omejena s trajanjem odobritve, dane za to shemo.

Ker je Komisija z odobritvijo navedene sheme odstopila od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom, navedenega v členu 87(1) ES, razumen in preudaren gospodarski subjekt ne more razumno pričakovati, da bo s to odločbo – v nasprotju z načelom, da je treba taka odstopanja razlagati ozko – odobrena dodelitev pomoči tudi po datumu, navedenem v tej odločbi.

(Glej točke 69 in od 71 do 74.)

4. Načelo enakega obravnavanja nasprotuje med drugim temu, da bi se primerljivi položaji obravnavali različno, če tako obravnavanje ni objektivno utemeljeno.

Odločba Komisije o nenasprotovanju shemi državnih pomoči na podlagi člena 87(3) ES pomeni odstopanje od splošnega načela nezdružljivosti teh pomoči s skupnim trgom. Zato mora biti njeno trajanje časovno omejeno. Vsaka odobritev omejenega trajanja pomeni per definitionem neenako obravnavanje glede na to, ali dani položaj spada na časovno področje uporabe odločbe o odobritvi.

V zvezi s tem je neenako obravnavanje podjetij, ki so imela priložnost sodelovati pri postopku za dodeljevanje subvencij pred iztekom odobritve, dane z odločbo, in podjetij, ki niso imela take priložnosti, objektivno utemeljeno.

(Glej točke od 78 do 80.)