7.

Splošno sodišče je vsebino obrazložitve aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014 opisalo: „94. Obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014 se začne s točko, v kateri Svet tožečo stranko opisuje kot ‚skupino, vpleteno v teroristična dejanja, ki je od leta 1988 redno izvajala napade na izraelske cilje in prevzemala odgovornost zanje, zlasti ugrabitve, napade s hladnim in strelnim orožjem na civiliste ter samomorilske bombne napade v javnih prevoznih sredstvih in na javnih krajih‘. Svet navaja, da je ‚Hamas organiziral napade na izraelski strani ‚zelene črte‘ in na zasedenih ozemljih‘ ter da je ‚marca 2005 razglasil ‚pomiritev‘ (‚tahdia‘), kar je privedlo do upada njegovih dejavnosti‘. Svet nadaljuje z navedbo, da je ‚celica Hamasa 21. septembra 2005 kljub temu ugrabila in nato ubila nekega Izraelca. Hamas je v videoposnetku zatrdil, da je tega moškega ugrabil zato, da bi se poskusil pogajati o izpustitvi palestinskih zapornikov, zaprtih v Izraelu‘. Svet navaja, da so ‚borci Hamasa sodelovali pri izstrelitvah raket, usmerjenih na južni Izrael, z območja Gaze [in da] je v preteklosti Hamas za izvajanje napadov na civiliste v Izraelu novačil kamikaze, tako da je njihovim družinam ponudil pomoč‘. Svet še navaja, da je bil ‚junija 2006 Hamas (vključno s Hamas-lzz al-Din-aI-Qassem) vpleten v operacijo, ki se je končala z ugrabitvijo izraelskega vojaka Gilada Šalita‘ (prve točke obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014). Od obrazložitve Izvedbene uredbe št. 1375/2011 […] Svet navaja, da je ‚Hamas 11. oktobra 2011 po petih letih ujetništva osvobodil [vojaka Gilada Šalita] v okviru izmenjave zapornikov z Izraelom‘. 95. Nato je Svet sestavil seznam ‚terorističnih dejavnosti‘, ki jih je po njegovem mnenju v zadnjem času, to je od januarja 2010, izvedel Hamas (druga točka obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014). 96. Svet najprej meni, da ‚ta dejanja spadajo na področje uporabe člena 1(3)(a), (b), (c), (d), (f) in (g) Skupnega stališča 2001/931 in so bila izvedena za uresničitev ciljev, navedenih v členu 1(3)(i), (ii) in (iii) navedenega skupnega stališča‘, ter da ‚se za Hamas (vključno s Hamas-Izz al-Din-al-Qassem) uporablja člen 2(3)(ii) Uredbe št. 2580/2001‘ (točka 3 in 4 obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014), nato pa se sklicuje na odločbe, ki naj bi jih – kot izhaja iz obrazložitve in spisa – leta 2001 zoper tožečo stranko sprejeli organi ZDA in Združenega kraljestva (točka od 5 do 7 obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014). Svet se v obrazložitvi Izvedbene uredbe št. 790/2014 […] prvič sklicuje na odločbo ZDA z dne 18. junija 2012. 97. Odločbe, na katere se sklicuje Svet, so, prvič, odredba ministra za zunanje zadeve Združenega kraljestva (Secretary of State for the Home Department) z dne 29. marca 2001, in drugič, odločbe vlade ZDA, sprejete na podlagi oddelka 219 ameriškega zakona o priseljevanju in državljanstvu (US Immigration and Nationality Act, v nadaljevanju: INA) ter izvedbene odredbe 13224. 98. Svet v zvezi s temi odločbami navaja, da odredbo Združenega kraljestva redno preverja nacionalna vladna komisija, za odločbe ZDA pa velja upravni in sodni nadzor. 99. Svet na podlagi tega meni, da so ‚odločbe, sprejete v zvezi s Hamasom (vključno s Hamas-Izz al-Din-al-Qassem), torej sprejeli pristojni organi v smislu člena 1(4) Skupnega stališča 2001/931‘ (točka 8 obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014). 100. Nazadnje Svet še ‚ugotavlja, da zgoraj navedene odločbe […] še vedno veljajo, in […] meni, da razlogi, ki utemeljujejo vpis Hamasa (vključno s Hamas-Izz al-Din-al-Qassem) na seznam [za zamrznitev sredstev], ostajajo veljavni‘ (točka 9 obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014). Zato meni, da mora tožeča stranka ostati na tem seznamu (točka 10 obrazložitev aktov Sveta od julija 2011 do julija 2014)“.