L 373/48 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Po mednarodnem javnem pravu imajo samo  izvorna besedila UN/ECE pravni u činek. Status in 
datum začetka veljavnosti tega pravilnika je  treba preveriti v najnovejši razli čici dokumenta 
UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X,  ki je dostopen na:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Pravilnik št. 55 Gospodarske komisije Združe nih narodov za Evropo (ZN/ECE) - Enotni 
predpisi o homologaciji mehanskih sest avnih delov za spenjanje skupin vozil 
 
Dodatek 54: Pravilnik št. 55 
 
Revizija 1 
 
ki vključuje: 
 
Spremembe 01 – datum veljavnosti: 16. september 2001 Popravek 1 sprememb 01 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju  
C.N.602.2002.TREATIES z dne 13. junija 2002 
 
1 PODRO ČJE UPORABE  
1.1 Ta pravilnik vsebuje zahteve, ki jih morajo izpolnjevati mehanske naprave in 
sestavni deli za spenjanje, da se la hko štejejo za mednarodno združljive. 
1.2 Ta pravilnik velja za naprave in se stavne dele, ki so namenjeni za: 
1.2.1 motorna in priklopna vozila, namenj ena, da skupaj oblikujejo skupino vozil1, 
1.2.2 motorna in priklopna vozila, namenjen a, da skupaj oblikujejo zgibna vozila1, pri 
čemer navpi čna obremenitev, ki jo na motornem vozilu povzro ča priklopno 
vozilo, ne presega 200 kN. 
1.3 Ta pravilnik se uporablja za: 1.3.1 standardne naprave in sestavne dele , kakor so opredeljeni v odstavku 2.3; 
1.3.2 nestandardne naprave in sestavne de le, kakor so opredeljeni v odstavku 2.4; 
1.3.3 razne nestandardne naprave in sestavne  dele, kakor so opredeljeni v odstavku 2.5; 
2 OPREDELITVE  
 V tem pravilniku: 
2.1 „Mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ pomenijo vse tiste elemente 
okvirja, nosilnih delov nadgradnje in šasi je motornega vozila in priklopnika, s 
                                                 
1 V smislu pododstavka (t) in (u) člena 1 Konvencije o cestnem prometu (Dunaj, 1968).  
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/49 
 katerimi sta povezana in oblikujeta skupino vozil ali zg ibno vozilo. Vklju čeni so 
tudi vsi fiksni ali snemljivi deli za pritrd itev ali upravljanje mehanske naprave za 
spenjanje. 
2.2 Postopek spenjanja je samodejen, če vzvratni pomik vle čnega vozila k 
priklopniku brez kakršnih koli zunan jih posegov zadostuje  za popoln vprijem 
naprave za spenjanje, za samodejno zava rovanje spoja in pr ikaz pravilnega 
vprijema blokirnih naprav. 
Pri kavljastih vle čnih sklopkah je postopek spenjanja samodejen, če se naprava za 
blokiranje sklopke odpre in zapre brez kakršnih koli zunanjih posegov, ko se 
vlečno uho vstavi v kavljasto sklopko. 
2.3 Standardne mehanske naprave in sest avni deli za spen janje so skladni s 
standardnimi merami in zna čilnostmi, navedenimi v tem pravilniku. So 
medsebojno zamenljive v okviru svojih razredov, neodvisno od proizvajalca. 
2.4 Nestandardne naprave in sestavni de li za spenjanje niso v celoti skladni s 
standardnimi merami in zna čilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, vendar jih je 
mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje 
ustreznih razredov. 
2.5 Razne nestandardne mehanske naprave in se stavni deli za spen janje niso skladni s 
standardnimi merami in zna čilnostmi, navedenimi v tem pravilniku, in jih ni 
mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje. Sem 
sodijo na primer naprave, ki ne spadajo v nobenega od razredov A do L in T, navedenih v odstavku 2.6, kot so naprave za posebne in težke tovore ter razne 
naprave, skladne z obstoje čimi nacionalnimi standardi. 
2.6 Mehanske naprave in sestavni deli za vle čenje so razvrš čeni glede na tip: 
2.6.1 Razred A Vle čne krogle z nosilci, ki imajo kr oglasto napravo s premerom 50 mm 
in nosilce na vle čnem vozilu za povezavo s priklopnim vozilom z vle čno glavo – 
glej odstavek 1 Priloge 5: 
2.6.1.1 Razred A 50-1 do 50-5 Standardne vle čne krogle s premerom 50 mm s prirobnico 
za pritrditev z vijaki. 
2.6.1.2 Razred A 50-X Nestandardne vle čne krogle s premerom 50 mm z nosilci. 
2.6.2 Razred B Vle čne glave, pritrjene na oje pr iklopnih vozil, za povezavo z vle čno 
kroglo s premerom 50 mm na vle čnem vozilu – glej odstavek 2 Priloge 5: 
2.6.2.1 Razred B 50-X Nestandardne vle čne glave s premerom 50 mm. 
2.6.3 Razred C Vle č
ne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 mm in lovilnikom 
ter samodejnim zapiranjem in blokiranjem sornika, vgrajene na vle čnem vozilu za 
povezavo s priklopnim vozilom z vle čnim ušesom – glej odstavek 3 Priloge 5: 
2.6.3.1 Razred C 50-1 do 50-7 Standarde vle čne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 
50 mm. 
2.6.3.2 Razred C 50-X Nestandardne vle čne sklopke s sornikom za ojesa s premerom 50 
mm. 
L 373/50 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.6.4 Razred D Vle čna ušesa z odprtino z vzporednimi st enami, prirejena za sornik s 
premerom 50 mm in pritrjena na ojes a priklopnih vozil za povezavo s 
samodejnimi vle čnimi sklopkami – glej odstavek 4 Priloge 5: 
2.6.4.1 Razred D 50-A Standardna vle čna ušesa za sornik s premerom 50 mm za 
pritrditev z varjenjem. 
2.6.4.2 Razred D 50-B Standardna vle čna ušesa za sornik s premerom 50 mm z navojem 
za pritrditev z matico. 
2.6.4.3 Razred D 50-C in 50-D Standardna vle čna ušesa za sornik s premerom 50 mm s 
prirobnico za pritrditev z vijaki. 
2.6.4.4 Razred D 50-X Nestandardna vle čna ušesa za sornik s premerom 50 mm. 
2.6.5 Razred E Nestandardna ojesa, ki vklju čujejo naletne naprave in podobno opremo, 
vgrajeno na prednjem delu vle čenega vozila ali na njegovi šasiji, ki so primerni za 
spenjanje z vle čnim vozilom z vle čnimi ušesi, vle čnimi glavami ali podobnimi 
napravami za spenjanje – gl ej odstavek 5 Priloge 5. 
Ojesa so lahko pritrjena na te čajih tako, da se njihovi konci neovirano premikajo v 
navpični smeri in ne prenašajo navpi čnih obremenitev, ali trdno pritrjena v 
navpični ravnini tako, da la hko prenašajo navpi čne obremenitve (toga ojesa). 
Toga ojesa so lahko popolnoma t oga ali pa gibljivo vgrajena. 
Ojesa so lahko sestavljena iz ve č delov in so lahko nast avljiva ali kolenasta. 
Ta pravilnik velja za ojesa, ki so samost ojne enote in niso sestavni del šasije 
vlečenega vozila. 
2.6.6 Razred F Nestandardni vezni nosilci, ki vklju čujejo vse dele in naprave, 
nameščene med napravami za spenjanje, kot so vle čne krogle in vle čne sklopke, 
in okvirjem (na primer zadnjim pre čnim nosilcem), nosilno na dgradnjo ali šasijo 
vlečnega vozila – glej odstavek 6 Priloge 5. 
2.6.7 Razred G Sedla (sedlaste sklopke) so ploš čate naprave za spenjanje, ki se pri 
spetju samodejno zaprejo in blok irajo ter so pr itrjene na vle čnem vozilu za 
povezavo s kraljevim čepom s premerom 50 mm, pritrjenim na polpriklopniku – 
glej odstavek 7 Priloge 5. 
2.6.7.1 Razred G 50 Standardna sedla za čep s premerom 50 mm. 
2.6.7.2 Razred G 50-X Nestandardna sedla za čep s premerom 50 mm. 
2.6.8 Razred H Kraljevi čepi s premerom 50 mm so naprave,  pritrjene na polpriklopnik, 
za povezavo s sedlom vle čnega vozila – glej odstavek 8 Priloge 5: 
2.6.8.1 Razred H 50-X Nestandardni kraljevi čepi s premerom 50 mm. 
2.6.9 Razred J Nestandardne montažne ploš če, ki vklju čujejo vse sestavne dele in 
naprave za pritrditev sedla na okvir ali šasijo vle čnega vozila. Montažna ploš ča je 
lahko prirejena tako, da se premika v vodora vni smeri in tako oblikuje drsno sedlo 
– glej odstavek 9 Priloge 5. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/51 
 2.6.10 Razred K Standardne kavljaste vle čne sklopke za uporabo z ustreznimi 
obročastimi (toroidnimi) vle čnimi ušesi razreda L – gl ej odstavek 10 Priloge 5. 
2.6.11 Razred L Standardna obro časta (toroidna) vle čna ušesa za uporabo z ustreznimi 
kavljastimi vle čnimi sklopkami razreda K – glej odstavek 4 Priloge 5. 
2.6.12 Razred S Naprave in sestavni deli, ki niso skladni z nobenim od zgoraj navedenih 
razredov A do L ali T in se na primer upor abljajo pri posebnih in  težkih prevozih, 
ali naprave, ki se uporabljajo izklju čno v posameznih državah in jih urejajo 
obstoječi nacionalni standardi. 
2.6.13 Razred T Nestandardne nesamodejne naprave za spenjanje z vle čnimi ojesi, 
katerih spoje je mogo če ločiti samo z orodjem in se tipi čno uporabljajo za 
priklopna vozila za prevoz osebnih vozil. Homologirajo se v paru. 
2.7 Krmilni klini so naprave ali sestavni deli, vgrajeni na polpriklopnikih, ki v 
povezavi s sedlom upravljajo prisilno krmiljenje polpriklopnika. 
2.8 Sistemi za daljinsko upravljanje so naprave ali sestavni deli, ki omogo čajo 
upravljanje naprave za spenjanje z bo čne strani vozila ali vozniške kabine. 
2.9 Daljinski kazalniki so naprave in sestavni deli, ki v vozniški kabini kažejo, da je 
bilo spenjanje opravljeno in da so  naprave za blokiranje vprijele. 
2.10  Izraz „tip naprave ali sestavnega dela  za spenjanje“ pomeni naprave ali sestavne 
dele, ki se med seboj ne razlikujejo po nasl ednjih bistvenih zna čilnostih: 
2.10.1 blagovna znamka ali oznaka  proizvajalca ali dobavitelja; 
2.10.2 razred naprave za spenjanje, ka kor je opredeljen v odstavku 2.6.; 
2.10.3 zunanja oblika, glavne mere ali temeljne razlike v konstrukciji, vklju čno z 
uporabljenimi materiali; in 
2.10.4 zna čilne vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor so opredeljene v odstavku 2.11. 
2.11 Zna čilne vrednosti D, Dc, S, V in U so opredeljene ali dolo čene kot: 
2.11.1 Vrednost D ali Dc je teoreti čna referen čna vrednost za vodoravne sile med 
vlečnim in priklopnim vozilom ter se upor ablja kot podlaga za vodoravne 
obremenitve pri dinami čnih preskusih. 
Pri mehanskih napravah in sestavni h delih, neprimernih za prenos navpi čnih 
obremenitev, je vrednost: 
 D = g RTTxR
+kN 
Pri mehanskih napravah in sestavnih delih  za spenjanje za priklopnike s centralno 
osjo, kakor so opredeljeni v 2.13, je vrednost: 
L 373/52 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  D C = g RTTxC
+kN 
Pri sedlih razreda G, kraljevih čepih razreda H in montažnih ploš čah razreda J, 
kakor so opredeljene v odstavku 2.6, je vrednost: 
 D = g URTxTxR
−+6,0kN 
 pri čemer je: 
T največja tehnično dovoljena masa vle čnega vozila v tona h. Po potrebi vklju čuje 
navpično obremenitev, ki jo povzro ča priklopnik s centralno osjo.  
R največja tehnično dovoljena masa v tonah priklopnika z ojesom, ki se lahko 
prosto giblje v navpi čni smeri, ali polpriklopnika.2 
C masa v tonah, ki deluje na podlago z osjo ali osmi priklopnika s centralno osjo, 
kakor je opredeljen v odstavku 2.13, ko je ta pripet na vle čno vozilo in natovorjen 
do največje tehnično dovoljene mase2. Za priklopnike s centralno osjo kategorij 
O1 in O23 je največja tehnična dovoljena masa tista, ki jo navede proizvajalec 
vlečnega vozila. 
 g  težnostni pospešek (privzeta vrednost 9,81 m/s2). 
 U  opredeljen v odstavku 2.11.2. 
 S  opredeljen v odstavku 2.11.3. 
2.11.2 Vrednost U je navpi čna obremenitev v tonah, ki jo na sedlu povzro ča 
polpriklopnik z najve čjo tehnično dovoljeno maso2. 
2.11.3 Vrednost S je navpi čna obremenitev v kilogramih, ki jo na vle čni sklopki v 
statičnih pogojih povzro ča priklopnik s centralno osjo, kakor je opredeljen v 
odstavku 2.13, z najve čjo tehnično dovoljeno maso2. 
2.11.4 Vrednost V je teoreti čna referen čna vrednost velikosti navpi čne sile, ki jo na 
vlečni sklopki povzro ča priklopnik s centr alno osjo z najve čjo tehnično dovoljeno 
maso večjo od 3,5 ton. Vrednost V se  uporablja kot podlaga za navpi čne sile pri 
dinamičnih preskusih. 
 V = 22
LaxCxX (glej opombo spodaj) 
 pri čemer je: 
                                                 
2 Masi T in R ter najve čja tehnično dovoljena masa so lahko ve čje od najve čje dovoljene mase, predpisane v 
nacionalni zakonodaji.  
3 Glej opredelitve v Pravilniku št. 13, ki je bil priložen Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za 
cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno 
priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov. Opredelitev vsebuje tudi Priloga 7 k pre čiščeni 
Resoluciji o konstrukciji vozil (R. E. 3) (dokument TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/53 
 a enakovreden navpi čni pospešek na vle čni sklopki, ki je od visen od tipa sistema 
vzmetenja zadnje osi vle čnega vozila. 
Za pnevmatsko vzmetenje koles (ali sist eme vzmetenja z enakovrednimi dušilnimi 
značilnostmi): 
 a = 1,8 m/s2 
 Za druge tipe vzmetenja koles:  a = 2,4 m/s
2 
 X  je dolžina prostora za tovor na priklopniku v metrih (glej sliko 1). 
L je razdalja med središ čem ušesa na ojesu in središ čem sklopa osi v metrih (glej 
sliko 1). 
 Opomba: ( Če je rezultat manjši od 1, 0, se uporabi vrednost 1,0): 
 22
LX≥ 1,0 
 
      
Slika 1 – Mere priklopnika s centralno osjo 
2.12 Simboli in opredelitve v Pr ilogi 6 k temu pravilniku: 
 Av = največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah 
C = masa priklopnika s centralno osjo  v tonah – glej odstavek 2.11.1 tega 
pravilnika 
 D = vrednost D v kN – glej ods tavek 2.11.1 tega pravilnika 
Dc = vrednost Dc za priklopnike s centralno osjo v kN – glej odstavek 2.11.1 tega 
pravilnika 
R = masa vle čenega vozila v tonah – glej ods tavek 2.11.1 tega pravilnika  

L 373/54 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 T = masa vle čnega vozila v tonah – glej ods tavek 2.11.1 tega pravilnika 
Fa = statična dvižna sila v kN 
Fh = vodoravna komponenta preskusne si le v vzdolžni osi vozila v kN 
Fs = navpična komponenta preskusne sile v kN 
S = statična navpična obremenitev v kg 
U = navpi čna obremenitev sedla v tonah 
V = vrednost V v kN – glej ods tavek 2.11.4 tega pravilnika 
a = faktor enakovrednega navpi čnega pospeška v priklopni to čki priklopnikov s 
centralno osjo, odvisen od tipa obesitve koles na zadnji(h) osi(eh) vle čnega vozila 
– glej odstavek 2.11.4 tega pravilnika 
e = vzdolžna razdalja med priklopno to čko pri snemljivih vle čnih kroglah in 
navpično ravnino skozi pritrdilne to čke (glej slike 20c do 20f) v mm 
f = navpi čna razdalja med priklopno to čko pri snemljivih vle čnih kroglah in 
vodoravno ravnino skozi pritrdilne to čke (glej slike 20c do 20f) v mm 
g = težnostni pospešek, pr ivzeta vrednost 9,81 m/s2 
L = teoreti čna dolžina vle čnega ojesa od središ ča vlečnega ušesa do središ ča 
sklopa osi v metrih 
X = dolžina prostora za tovor prik lopnika s centralno osjo v metrih 
Indeksi: O = najve čja preskusna sila 
U = najmanjša preskusna sila a = statična sila 
h = vodoraven p = nihajo č 
res = rezultanta s = navpičen 
w = izmeni čna sila 
2.13 „Priklopnik s centralno osjo“ pomeni pr iklopno vozilo, opremljeno z ojesom, ki se 
ne more gibati v navpi čni smeri glede na priklopnik, in  pri katerem je(so) os(i) pri 
enakomerni obremenitvi blizu težiš ča vozila. Navpi čna obremenitev vle čne 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/55 
 sklopke vle čnega vozila ne sme pr esegati 10 % najve čje mase priklopnika ali 1 
000 kg (pri čemer se uporabi manjša od obeh vrednosti). 
Največja masa priklopnika s centralno osjo  pomeni skupno maso, ki deluje na 
podlago z osjo(mi) priklopnika , ko je ta pripet na vle čno vozilo in natovorjen do 
največje tehnično dovoljene mase4. 
2.14 „Oblikovni mehanski vprijem“ pomeni, da oblika in geometrija naprave in njenih 
sestavnih delov zagotavljata, da se pod vpli vom katerih koli sil ali delov sil, ki jim 
je naprava izpostavljena med normalno uporabo ali preskušanjem, naprava ne 
odpre ali razklene. 
2.15 „Tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po ta kih bistvenih zna čilnostih, 
kot so struktura, mere, oblika in material i na predelih, na ka tera je mehanska 
naprava ali sestavni del za spenjanj e pritrjen. To velja tako za vle čno kot tudi 
priklopno vozilo. 
3 VLOGA ZA HOMOLOGACIJO  
3.1 Vlogo za homologacijo vloži imetnik bl agovne znamke ali oznake ali njegov 
ustrezno pooblaš čeni zastopnik. 
3.2 Pri vsakem tipu mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje so vlogi 
priloženi  naslednji podatki, na primer z obrazcem sporo čila iz Priloge 1: 
3.2.1 podrobnosti o blagovnih znamkah ali ozna kah proizvajalca ali dobavitelja, ki se 
namestijo na napravo ali sestavni del za spenjanje; 
3.2.2 trije sklopi risb , ki so dovolj natan čne, da opredelijo napra vo ali sestavni del in 
način njene pritrditve na vozilo; risbe pr ikazujejo položaj in prostor, ki sta 
namenjena za homologacijsko številko in  druge oznake iz odstavka 7; 
3.2.3 navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 
2.11. 
Pri vlečnih nosilcih razreda A navedba najve čjih dovoljenih mas vle čnega vozila 
in priklopnika ter najve čja dovoljena stati čna navpična obremenitev vle čne krogle, 
ki jo priporo ča proizvajalec vle čnega vozila; 
3.2.3.1 Zna čilne vrednosti so vsaj enake tis tim, ki se uporabljajo za najve čji dovoljeni 
masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso. 
3.2.4 podroben tehni čni opis naprave ali sest avnega dela, ki podr obno navede zlasti tip 
in uporabljene materiale; 
3.2.5 omejitve pri vozilih, na katera se lahko pritrdi naprava za spenjanje – glej 
odstavek 12 Priloge 1 in odstavek 3.4 Priloge 5; 
3.2.6 vzorec in dodatni vzorci, kakor zahteva homologacijski organ ali tehni čna služba; 
                                                 
4 Tehnično dovoljena masa je lahko ve čja od najve čje dovoljene mase, predpisane v nacionalni zakonodaji. 
L 373/56 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.2.7 vsi vzorci so povsem dodelani s kon čno površinsko obdelavo. Če pa je kon čna 
obdelava barvanje ali prevleka z epok si prahom, se mora to izpustiti; 
3.2.8 pri mehanski napravi ali sestavnem de lu za spenjanje, konstruiranem za poseben 
tip vozila, proizvajalec naprave ali sest avnega dela predloži tudi podatke o 
vgradnji, ki jih navaja proizvajalec  vozila. Homologacijski organ ali tehni čna 
služba lahko zahteva tudi predložitev vozila, ki je predst avnik tega tipa. 
4 SPLOŠNE ZAHTEVE ZA MEHANS KE NAPRAVE AL I SESTAVNE 
DELE ZA SPENJANJE  
4.1 Vsak vzorec je po merah in trdnostnih lastnostih skladen z zahtevami iz Prilog 5 
in 6. Po opravljenih preskusih, opredeljeni h v Prilogi 6, ni n obenih razpok, lomov 
ali čezmernih trajnih deformacij, ki bi  lahko škodljivo vplivale na zadovoljivo 
delovanje naprave a li sestavnega dela. 
4.2 Vsi deli mehanske naprave ali sestavne ga dela za spenjanje, katerih odpoved bi 
povzročila ločitev vlečnega in priklopnega vozila, so  jekleni. Uporabijo se lahko 
drugi materiali, če proizvajalec dokaže njihovo enakovrednost homologacijskemu 
organu ali tehni čni službi pogodbene stranke, ki  uporablja ta pravilnik. 
4.3 Mehanske naprave ali sesta vni deli za spenjanje so va rne za uporabo, spenjanje in 
odpenjanje pa lahko opravi ena sama oseb a brez uporabe orodja. Z izjemo vle čnih 
sklopk razreda T se za spenjanje priklopnih vozil z najve čjo tehnično dovoljeno 
maso, večjo od 3,5 ton, dovolijo le naprave, ki omogo čajo samodejno spenjanje. 
4.4 Mehanske naprave ali sestavni deli za sp enjanje so konstruirane  in izdelane tako, 
da ob normalni uporabi in pravilnem vzdržev anju ter zamenjavi obrabnih delov še 
naprej delujejo zadovoljivo in  pri tem obdržijo vse zna čilnosti, ki jih predpisuje ta 
pravilnik. 
4.5 Vse mehanske naprave ali sestavni de li za spenjanje so kons truirane tako, da 
imajo oblikovni mehanski vprijem in da  so v zaprti legi najmanj enkrat 
zavarovane z dodatnim oblikovnim mehanskim vprijemom, če v Prilogi 5 niso 
navedene še dodatne zahteve. Celovitost naprave lahko zagotovita tudi dve ali ve č 
posebnih pritrditev,  ki pa so konstruirana   tako, da ima vsaka oblikovni mehanski 
vprijem, in se preskusijo posamezno gled e na zahteve iz Priloge 6. Oblikovni 
mehanski vprijem je opredeljen v odstavku 2.14. 
Vzmetne sile se lahko uporabijo sa mo za zapiranje naprave in prepre čevanje, da bi 
učinki tresljajev povzro čili premik naprave v lego, v kateri bi se lahko odprla ali 
razklenila. 
Odpoved ali opustitev ene od vzmeti ne omogo ča odprtja ali razk lenitve celotne 
naprave. 
4.6 Vsem napravam ali sestavnim delo m so priložena navodila za vgradnjo in 
uporabo z zadostnimi podatki, da jo la hko usposobljena oseba pravilno vgradi v 
vozilo in upravlja – glej tudi Prilogo 7. Navodila so vsaj v jeziku države, v kateri 
bo naprava naprodaj. Navodila za vgradnjo se lahko pri napravah in sestavnih 
delih za prvo vgradnjo pri proizvajalcu vozila ali nadgraditelju opustijo, vendar je 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/57 
 proizvajalec vozila ali nadgraditelj dol žan upravljavcu vozila  zagotoviti potrebna 
navodila za pravilno upravljanje na prave ali sestavnega dela. 
4.7 Pri napravah in sestavni h delih razreda A ali po potrebi razreda S, ki so za 
uporabo s priklopnimi vozili, katerih najve čja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, 
in jih izdelujejo proizvaj alci, ki niso povezani s pr oizvajalci vozil, ter so 
namenjeni za naknadno vgradnjo, v vseh  primerih preveri višino in druge 
značilnosti vgradnje homolog acijski organ ali tehni čna služba v skladu z 
odstavkom 1 Priloge 7. 
4.8 Pri težkih in drugih razn ih nestandardnih napravah a li sestavnih delih za spenjanje 
iz razredov S in T se uporabijo ustr ezne zahteve za najbli žjo standardno ali 
nestandardno napravo ali sesta vni del iz Prilog 5, 6 in 7. 
5 VLOGA ZA HOMOLOGACIJO VOZILA, OPREMLJENEGA Z 
MEHANSKO NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA 
SPENJANJE  
5.1 Kadar proizvajalec vozila vloži vlo go za homologacijo vozila, opremljenega z 
mehansko napravo ali sestavnim delom za spenjanje, ali nameni vozilo za vleko 
kakršne koli vrste priklopnika, na zah tevo dobrovernega prosilca za morebitno 
homologacijo mehanske naprave ali sestav nega dela za spenjanje ali na zahtevo 
homologacijskega organa ali tehni čne službe pogodbene stranke navedenemu 
prosilcu ali organu ali tehni čni službi takoj da na voljo podatke, kot zahteva 
odstavek 5.3 spodaj, in omogo či proizvajalcu naprave ali sestavnega dela za 
spenjanje, da pravilno skonstruira in iz dela mehansko napravo ali sestavni del za 
spenjanje za to vozilo. Na zahtevo dobrovernega prosilca za morebitno homologacijo mehanske naprave ali sestavne ga dela za spenjanje se vsi podatki iz 
odstavka 5.3 spodaj, s katerim razpologa  homologacijski or gan, posredujejo 
navedenemu prosilcu. 
5.2 Vlogo za homologacijo tipa vozila gl ede pritrditve mehanske naprave ali 
sestavnega dela za spenjanje predloži  proizvajalec vozila ali njegov ustrezno 
pooblaščeni zastopnik. 
5.3 Priložijo se ji naslednji podatki, ki homologacijskemu organu omogo čijo, da 
izpolni obrazec sporo čila iz Priloge 2: 
5.3.1 podroben opis tipa vozila in mehanske na prave ali sestavnega dela za spenjanje in 
na zahtevo homologacijs kega organa ali tehni čne službe kopija homologacijskega 
obrazca za napravo ali sestavni del; 
5.3.2 podatki vklju čujejo tudi najve čje dovoljene mase vle čnih in vle čenih vozil, 
porazdelitev najve čje dovoljene mase vle čnega vozila na oseh, najve čje dovoljene 
osne mase, najve čjo dovoljeno navpi čno obremenitev zadnjega dela vle čnega 
vozila in podrobnosti in/a li risbe pritrdilnih to čk za napravo ali sestavni del in 
kakršnih koli dodatnih ploš č za ojačitev, podpornih nosilcev in tako naprej, 
potrebnih za varno pritrditev mehanske na prave ali sestavnega dela za spenjanje 
na vlečno vozilo; 
5.3.2.1 pogoji obremenitve, pod ka terimi se meri višina vle čne krogle vozil kategorije Ml 
– glej odstavek 2 Dodatka 1 k Prilogi 7. 
L 373/58 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 5.3.3 trije sklopi risb , ki so dovolj natan čne, da opredelijo napra vo ali sestavni del in 
način njene pritrditve na vozilo; risbe pr ikazujejo položaj in prostor, ki sta 
namenjena za homologacijsko številko in  druge oznake iz odstavka 7; 
5.3.4 podroben tehni čni opis naprave ali sest avnega dela, ki podr obno navaja zlasti tip 
in uporabljene materiale; 
5.3.5 navedba vrednosti D, Dc, S, V in U, kakor je ustrezno in opredeljeno v odstavku 
2.11. 
5.3.5.1 Zna čilne vrednosti so vsaj enake tis tim, ki se uporabljajo za najve čji dovoljeni 
masi vlečnega vozila in priklopnika ter kombinirano maso. 
5.3.6 vozilo, predstavnik tipa , ki se homologira in opr emlja z mehansko napravo za 
spenjanje, se predloži homo logacijskemu organu ali tehni čni službi, ki lahko 
zahteva tudi dodatne vzorce na prave ali sestavnega dela; 
5.3.7 vozilo, ki nima vseh delov, primernih za ta tip, se lahko sprejme, če prosilec 
dokaže homologacijskemu organu ali tehni čni službi, da odsotnost delov ne vpliva 
na rezultate pregleda glede na zahteve tega pravilnika. 
6 SPLOŠNE ZAHTEVE ZA VOZI LA, OPREMLJE NA Z MEHANSKO 
NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA SPENJANJE  
6.1 Mehanska naprava ali sestavni del za spen janje, pritrjena na vozilu, se homologira 
skladno z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 in Prilog 5 in 6 k temu pravilniku. 
6.2 Vgradnja mehanske naprave ali sestavnega  dela izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 k 
temu pravilniku. 
6.3 Za uporabo naprave ali sestavnega dela  za spenjanje se zagotovijo navodila za 
uporabo, ki vsebujejo vsa posebna navodila  za uporabo, ki se razlikujejo od 
običajnih navodil za ta tip naprav e ali sestavnega dela, in navodila za spenjanje in 
odpenjanje pod druga čnimi pogoji, na primer pri razli čnih kotih med vle čnim in 
vlečenim vozilom. Vsakemu vozilu se prilož ijo navedena navodila za uporabo, ki 
so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. 
7 OZNAKE  
7.1 Tipi mehanskih naprav in delov za spenjanje, predloženi za homologacijo, so 
opremljeni z blagovno znamko ali oznako pr oizvajalca, dobavite lja ali prosilca. 
7.2 Na voljo je dovolj velik prostor za name stitev homologacijske oznake iz odstavka 
8.5, prikazane v Prilogi 3. Ta prosto r prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2. 
7.3 Na mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje se ob homologacijski oznaki iz 
odstavkov 7.2 in 8.5 ozna či razred vle čne sklopke, kakor je  opredeljen v odstavku 
2.6, in ustreznih zna čilnih vrednosti, kakor so opredeljene v odstavku 2.11 in 
prikazane v Prilogi 4. Polo žaj teh oznak prikazujejo ri sbe iz odstavka 3.2.2. 
Značilnih vrednosti ni treba ozna čiti v primerih, ko so te vrednosti opredeljene v 
razvrstitvi v tem pravilniku, na primer razredi A 50-1 do A 50-5. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/59 
 7.4 Kadar se mehanska naprava ali sesta vni del za spenjanje homologira za druge 
značilne vrednosti znotraj istega razreda vle čne sklopke ali naprav e, se naprava ali 
sestavni del ozna či z največ dvema drugima vrednostma. 
7.5 Če je uporaba mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje kakor koli 
omejena, na primer, če se naprava ne sme uporabljati s krmilnimi klini, se ta 
omejitev ozna či na napravi ali sestavnem delu. 
7.6 Vse oznake so trajne in čitljive, ko je naprava ali sestavni del vgrajena v vozilu. 
8 HOMOLOGACIJA  
8.1 Če vzorec(ci) tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje 
izpolnjuje(jo) zahteve tega  pravilnika, se homolog acija podeli ob upoštevanju 
zadovoljivega izpolnjevanja zahtev iz odstavka 10. 
8.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki 
pomenita serijo sprememb, ki vklju čuje zadnje ve čje tehnične spremembe 
Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbe na stranka ne sme dodeliti iste 
številke drugemu tipu naprave ali sest avnega dela iz tega pravilnika. 
8.3 Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali 
popolnem prenehanju proizvodnje tipa meha nske naprave ali sestavnega dela za 
spenjanje, homologirane skladno s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam 
Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporo čila, ki je 
skladen z vzorcem iz Priloge 1 al i Priloge 2 k temu pravilniku. 
8.4 Poleg oznake, predpisane v odstavku 7. 1, je na vsaki mehanski napravi ali 
sestavnemu delu za spenjanje, homol ogirani na podlagi te ga pravilnika, na 
prostoru iz odstavka 7.2 nameš čena homologacijska oznaka , kakor je opisana v 
odstavku 8.5. 
8.5 Homologacijska oznaka je mednarodna in vsebuje: 
8.5.1 krog, ki obdaja črko „E“ in ki mu sledi števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo5; 
8.5.2 homologacijsko številko,  predpisano v odstavku 8.2; 
8.5.3 homologacijska oznaka in številka st a navedeni, kakor je prikazano v primeru v 
Prilogi 3. 
                                                 
5 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za 
Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 
14 za Švico, 15 (prosta), 16 za Norveško, 17 za Fins ko, 18 za Dansko, 19 za Rom unijo, 20 za Poljsko, 21 za 
Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 
28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosta), 31 za Bosno in Hercegovino,  32 za Latvijo, 33 (prosta), 34 za 
Bolgarijo, 35-36 (prosti), 37 za Tur čijo, 38-39 (prosti), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 
(prosta), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo njene države članice s svojim ustreznim znakom 
ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosta), 45 za Avstralijo in 46 za Ukrajino. Nadaljnje številke se dodeljujejo drugim 
državam v kronološkem vrstnem redu, v katerem ratificir ajo ali pristopajo k Sporazumu o sprejetju enotnih 
tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih, in o 
pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, dodeljene številke pa 
pogodbenim strankam Sporazuma sporo či generalni sekretar Združenih narodov.  
L 373/60 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 9 SPREMEMBE MEHANSKE NAPR AVE ALI SESTAVNEGA DELA 
ZA SPENJANJE ALI VOZILA IN  RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE  
9.1 O vsaki spremembi tipa mehanske naprav e ali sestavnega dela za spenjanje ali 
vozila iz odstavka 2.10 se obves ti homologacijski organ ali tehni čna služba, ki 
podeli homologacijo. Homologacijski organ ali tehni čna služba lahko nato: 
9.1.1 ugotovi, da ni verjetno,  da bi imele spremembe ob čuten škodljiv vpliv, in da je 
naprava, sestavni del ali vozilo v vsakem  primeru še vedno v skladu z zahtevami; 
ali 
9.1.2 zahteva nadaljnje poro čilo o preskusu. 
9.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije s podrobno navedbo spremembe se 
pogodbenim strankam, ki uporabljajo ta  pravilnik, predloži po postopku, 
predpisanem v odstavku 8.3. 
9.3 Homologacijski organ ali tehni čna služba, ki izda r azširitev homologacije, tej 
razširitvi dodeli serijsko številko in  po postopku, predpisanem v odstavku 8.3, 
obvesti pogodbene stranke, ki uporabljajo ta pravilnik. 
10 SKLADNOST PROIZVODNIH POSTOPKOV  
10.1 Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se rezultati preskusov o skladnosti 
proizvodnje zapisujejo in da so pr iloženi dokumenti na voljo za obdobje, 
dogovorjeno s homologacijskim organom ali tehni čno službo. To obdobje ne sme 
biti daljše od 10 let po popolnem prenehanju proizvodnje. 
10.2 Homologacijski organ ali tehni čna služba, ki podeli homologacijo, lahko kadar 
koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem 
obratu. Ta preverjanja se obi čajno opravljajo enkrat na dve leti. 
11 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE  
11.1 Homologacija, podeljena za tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje 
skladno s tem pravilnik om, se lahko prekli če, če niso upoštevane zahteve ali če 
naprava ali sestavni del s homologaci jsko oznako ni v skladu s homologiranim 
tipom. 
11.2 Če pogodbena stranka Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekli če 
homologacijo, ki jo je  podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbene 
stranke, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporo čila, ki je skladen z vzorcem 
iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. 
12 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE  
12.1 Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip mehanske naprave ali 
sestavnega dela za spenjanje, ki je homo logiran v skladu s te m pravilnikom, o tem 
obvesti homologacijski organ ali tehni čno službo, ki je podelil(a) homologacijo. 
Navedeni homologacijski organ ali tehni čna služba po prejetju ustreznega 
sporočila o tem obvesti druge pogodbene stra nke Sporazuma iz leta 1958, ki 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/61 
 uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporo čila, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 
1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. 
13 PREHODNE DOLO ČBE 
Dokler generalni sekretar Zd ruženih narodov ni uradno obveš čen druga če, 
pogodbene stranke, ki uporabljajo ta  pravilnik in so države članice Evropske 
skupnosti (v času sprejetja serije sprememb 01 Italija, Nizozemska, Belgija, 
Združeno kraljestvo, Luksembug, Finska in Gr čija), izjavljajo, da jih v povezavi z 
mehanskimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje zavezujejo samo obveznosti Sporazuma, h kateremu je ta prav ilnik priložen za na prave in sestavne 
dele, namenjene za vozila kategorij, ki niso M
1.  
14 IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA 
HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV  
14.1 Pogodbene stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo  ta pravilnik, 
sekretariatu Združenih narodov pred ložijo imena in naslove tehni čnih služb, 
odgovornih za opravljanje homol ogacijskih preskusov, te r upravnih organov, ki 
podelijo homologacijo in kate rim se pošljejo obrazci, ki  potrjujejo homologacijo 
ali razširitev ali zavrnitev ali preklic homolog acije ali popolno prenehanje 
proizvodnje, izdani v drugih državah. 
L 373/62 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 1  
SPOROČILO O HOMOLOGACIJI  
(največji format: A4 (210 x 297 mm) 
1Izdal: ime homologacijskega organa: ....................... 
 
 
o: 2/  
PODELITVI HOMOLOGACIJE 
RAZŠIRITVI HOMOLOGACIJE 
ZAVRNITVI HOMOLOGACIJE PREKLICU HOMOLOGACIJE 
POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE
 
tipa mehanske naprave ali sest avnega dela za spenjanje v sk ladu s Pravilnikom št. 55Št. 
homologacije .......... Št. razširitve ........... 
1. Blagovna znamka ali oznaka naprave ali sestavnega dela: 
2. Ime proizvajalca za tip na prave ali sestavnega dela: 
3. Ime in naslov proizvajalca: 4. Po potrebi ime in nasl ov zastopnika proizvajalca: 
5. Druga imena ali blagovne zn amke dobavitelja, ki se  uporabljajo za napravo ali sestavni del: 
6. Ime in naslov podjetja ali organa , odgovornega za skladnost proizvodnje: 
7. Predloženo v homologacijo dne:  8. Tehnična služba, odgovorna za opravlja nje homologacijskih preskusov: 
9. Kratek opis: 
                                                
 
1 Številčna oznaka države, ki podeli/razširi/zavrne/prekli če homologacijo (glej dolo čbe za homologacijo v 
Pravilniku). 
2 Neustrezno pre črtaj. 
 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/63 
 9.1. Tip in razred napr ave ali sestavnega dela: 
9.2. Značilne vrednosti:  
9.2.1. Osnovne vrednosti: 
D.............. kN Dc................ kN S............... kg 
U...............ton V.................. kN 
Druge vrednosti: D.............. kN D
c................ kN S............... kg 
U...............ton V.................. kN 
9.3. Za mehanske naprave ali sestavne dele za spenjanje razreda A, vklju čno z vlečnimi 
nosilci: 
Največja dovoljena masa vozila po podatkih proizvajalca: ...............................kg 
Porazdelitev najve čje dovoljene mase vozila med osi: 
Največja dovoljena vle čna masa priklopnika po podatkih proizvajalca: ...............................kg 
Največja dovoljena stati čna masa na vle čni krogli po podatkih proizvajalca: ....kg 
Največja masa vozila z nadgradnjo, v voznem stanju, vklju čno s hladilno teko čino, mazivi, 
gorivom, orodjem in rezervnim kolesom ( če je na voljo), a brez voznika: 
..................................kg 
Pogoji obremenitve, pod katerimi se meri višina vle čne krogle mehanske naprave za 
spenjanje, pritrjene na vozilih kategorije M1 – glej odstavek 2 Dodatka 1 k Prilogi 7: .......  
10. Navodila za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in fotografije ali 
risbe pritrdilnih to čk, ki jih zagotovi proizvajalec vozila: 
11. Podatki o pritrditvi kakršnih koli posebnih nosilcev ali ploš č za ojačitev ali vmesnih 
delov, potrebnih za pritrditev naprave a li sestavnega dela za spenjanje: .............. 
12. Dodatni podatki, kadar je uporaba naprave a li sestavnega dela za spenjanje omejena na 
posebne tipe vozil – glej odstavek 3.4 Priloge 5. ................................... 
13. Za kavljaste vle čne sklopke razreda K podrobnosti o vle čnih ušesih, primernih za uporabo 
z določeno kavljasto vle čno sklopko. 
14. Datum poro čila o preskusu:  
15. Številka poro čila o preskusu:  
16. Položaj homologacijske oznake:  17. Razlog(i) za razširitev homologacije: 
L 373/64 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 18. Homologacija podeljena/razš irjena/zavrnjena /preklicana: 2 
19. Kraj:  20. Datum:  21. Podpis:  22. K temu sporo čilu je priložen seznam dokumentov, ki so deponirani pri upr avni službi, ki 
je podelila homologacijo, in se lahko pridobijo na zahtevo. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/65 
 Priloga 2  
SPOROČILO O HOMOLOGACIJI  
(največji format: A4 (210 x 297 mm) 
1 Izdal: ime homologacijskega organa: ....................... 
 
 
o: 2 
PODELITVI HOMOLOGACIJE 
RAZŠIRITVI HOMOLOGACIJE 
ZAVRNITVI HOMOLOGACIJE PREKLICU HOMOLOGACIJE 
POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE 
tipa vozila glede pritrditve mehanske naprav e ali sestavnega dela za spenjanje v skladu s 
Pravilnikom št. 55. 
Št. homologacije .......... Št. razširitve .......... 1. Blagovno ime ali znamka vozila:  2. Tip vozila:  3. Ime in naslov proizvajalca:  4. Po potrebi ime in nasl ov zastopnika proizvajalca:  
5. Kategorija vozila, na primer M1, N1:  6. Največja dovoljena masa vozila: ....kg 
Porazdelitev najve čje dovoljene mase vozila med osi: 
Največja dovoljena vle čna masa priklopnika: ....kg 
                                                
 
1 Številčna oznaka države, ki podeli/razširi/zavrne/prekli če homologacijo (glej dolo čbe za homologacijo v 
Pravilniku).  
 
2 Neustrezno pre črtaj.  
 

L 373/66 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Največja dovoljena stati čna masa na vle čni krogli: ....kg 
Največja masa vozila z nadgradnjo, v voznem stanju, vklju čno s hladilno teko čino, mazivi, 
gorivom, orodjem in rezervnim kolesom ( če je na voljo), a brez voznika: ...........kg 
7. D.............. kN Dc................ kN S............... kg 
U...............ton V.............. kN 
8. Navodila za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in fotografije ali 
risbe pritrdilnih to čk: 
9. Podatki o pritrditvi kakršnih  koli posebnih no silcev ali ploš č za ojačitev ali vmesnih delov, 
potrebnih za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje: 
10. Blagovno ime ali znamka mehanske naprav e ali sestavnega dela za spenjanje in 
homologacijska številka: 
11. Razred naprave ali sestavnega dela za spenjanje:  12. Predloženo v homologacijo dne:  13. Tehni čna služba, odgovorna za opravljanje  homologacijskih preskusov: 
14. Datum poro čila o preskusu:  
15. Številka poro čila o preskusu:  
16. Položaj homologacijske oznake:  17. Razlog(i) za razširitev homologacije:  18. Homologacija podeljena/razširje na/zavrnjena/prek licana: A1_S4_F1 
2 
19. Kraj:  20. Datum:  21. Podpis:  22. K temu sporo čilu je priložen seznam dokumentov, ki so deponirani pri upr avni službi, ki 
je podelila homologacijo, in se lahko pridobijo na zahtevo. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/67 
 Priloga 3  
PRIMER NAMESTIVE HO MOLOGACIJSKE OZNAKE  
 
a = najmanj 8 mm 
Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanj e ali vozilo s homologacijsko oznako, prikazano 
zgoraj, je naprava ali sestavni del, homol ogirana na Nizozemskem (E4) pod homologacijsko 
številko 2439, ki izpolnju je zahteve sprememb seri je 01 k temu pravilniku. 
 Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli se postavij o blizu kroga in nad ali pod 
črko „E“ ali pa desno ali levo od te črke. Števke homologacijske številke so na isti strani črke 
„E“ in so obrnjene v isto smer. Izogibati se je treba uporabi rimskih številk za homologacijske 
številke, da se prepre či morebitna zamenjava z drugimi simboli. 
 

L 373/68 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 4  
PRIMERI NAMESTITVE OZNAK ZNA ČILNIH VREDNOSTI  
1 Vse mehanske naprave ali sesta vni deli za spenjanje se ozna čijo z razredom 
naprave ali sestavnega dela. Poleg tega je oznaka, ki prikazuje zmogljivost v značilnih vrednostih, kakor so opredelje ne v odstavku 2.11 tega pravilnika. 
1.1 Višina vseh črk in številk ne sme biti manjša od višine števk homologacijske 
številke, torej a/3, pri čemer je a 8 mm. 
1.2 Zna čilne vrednosti, ki se uporabljajo za vsako na pravo ali sestavni del, ki se mora 
označiti, so prikazane v spodn ji tabeli – glej tudi odsta vek 7.3 tega pravilnika: 
TABELA 1 – Ustrezne zna čilne vrednosti, ki se ozna čijo na napravah ali sestavnih delih za 
spenjanje 
Ustrezne zna čilne vrednosti, ki se ozna čijo 
Opis mehanske naprave ali sestavnega 
dela za spenjanje 
 Razred D Dc S U V 
Vlečne krogle z nosilci – glej 
odstavek 1 Priloge 5 k temu pravilniku* *    *      
Vlečne glave * *   *     
Vlečne sklopke * * * *   * 
Vlečna ušesa * * * *   * 
Ojesa * * * *   * 
Vezni nosilci * * * *   * 
Sedla (sedlaste sklopke) * *     *   
Kraljevi čepi * *         
Montažne ploš če * *     *   
Kavljaste vle čne sklopke * * * *   * 
 
Primeri: C 50-X D 130 Dc 90 S 1000 V 35 bi ozna čevalo nestandardno vle čno sklopko 
razreda C 50-X z najve čjo vrednostjo D 130 kN, najve čjo dovoljeno vrednostjo Dc 90 kN, 
največjo dovoljeno stati čno navpično obremenitev 1 000 kg in najve čjo dovoljeno vrednost V 
35 kN. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/69 
 A 50-X D 20 S 120 bi ozna čevalo standarden vle čni nosilec z vle čno kroglo razreda A 50-X z 
največjo vrednostjo D 20 kN in najve čjo dovoljeno stati čno navpično obremenitev 120 kg. 
L 373/70 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 5  
ZAHTEVE ZA MEHANSKE NAPRAV E ALI SESTAVNE DELE ZA 
SPENJANJE  
1 VLE ČNE KROGLE Z NOSILCI  
Zahteve, navedene v odstavkih 1.1 do 1.5 te priloge, se uporabljajo za vse vle čne 
krogle z nosilci razreda A. Odstavek 1.6 dolo ča dodatne zahteve, ki morajo biti 
izpolnjene pri standardnih vle čnih kroglah s premerom  50 mm s prirobnico za 
pritrditev z vijaki. 
1.1 Vle čne krogle razreda A so po zunanji obliki in merah skladne s sliko 2. 
1/ Radij povezave med kroglo in vratom se mora izte či tangencialno tako na vratu kot na 
vodoravni spodnji ploskvi vle čne krogle. 
2/ Glej ISO/R 468 in ISO 1302, stopnja hr apavosti N9 se nanaša na vrednost Ra 6,3 mm. 
Slika 2 – Vle čna krogla razreda A 
1.2 Oblika in mere vle čnih nosilcev izpolnjujejo zahteve  proizvajalca vozila glede 
pritrdilnih to čk in drugih pritrdilnih naprav, če so potrebne. 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/71 
 1.3 Snemljive vle čne krogle: 
1.3.1 Pri snemljivih vle čnih kroglah ali sestavni h delih, ki niso pr itrjene z vijaki, na 
primer razreda A 50-X, sta to čka priklju čitve in zaklepanje konstruirana za 
oblikovni mehanski vprijem. 
1.3.2 Pri snemljivi vle čni krogli ali sestavnemu delu, ki se lahko posami čno homologira 
za uporabo z razli čnimi vlečnimi nosilci za razli čna vozila, na primer razreda A 
50-X, je prosti prostor, ko je takšna vle čna krogla pritrjena na nosilec, tak, 
kakršen je predpisan v Prilogi 7, slika 25. 
1.4 Vle čne krogle in vle čne naprave so takšne, da uspešno opravijo preskuse, 
določene v odstavku 3.1 Priloge 6. 
1.5 Proizvajalci vle čnih nosilcev dodajo pritrdilne to čke, na katere se lahko pritrdijo 
pomožne vle čne sklopke ali naprave, potrebne za samodejno zaustavitev 
priklopnika v primeru lo čitve glavne vle čne sklopke. Ta zahteva je potrebna za 
skladnost vozila z zahtevami iz odstavka 5.2.2.9 Pravilnika ZN/ECE št. 13 – Enotni predpisi o homologaciji vozil kategor ij M, N in O glede na zavorni sistem. 
1.5.1 Pritrdilne to čke za pomožno vle čno sklopko in/ali zaviralni  kabel so na takšnem 
položaju, da ob uporabi pomožna vle čna sklopka ali zaviralni kabel ne omejuje 
običajnega prostega gibanja vle čne sklopke ali ovira obi čajnega delovanja 
vztrajnostnega zavornega sistema. 
Pritrdilna to čka se nahaja znotraj 100 mm od navpi čne ravnine, ki poteka po 
središču prostega gibanja vle čne sklopke. Če to ni izvedljivo, se zagotovita dve 
pritrdilni to čki, vsaka na eni strani navpi čne srednjice in od  srednjice oddaljene 
največ 250 mm. Pritrdilna(i) to čka(i) je(sta) čim bolj zadaj in visoko. 
1.6 Posebne zahteve za standardne vle čne krogle in nosilce s prirobnico razredov A 
50-1 do A 50-5: 
1.6.1 Mere vle čnih krogel in nosilcev s prirobnico ra zreda A 50-1 so take, kakršne so 
navedene na sliki 3 in v tabeli 2. 
1.6.2 Mere vle čnih krogel in nosilcev s prirobnico razreda A 50-2, A 50-3, A 50-4 in A 
50-5 so take, kakršne so navedene na sliki 4 in v tabeli 2. 
1.6.3 Vle čne krogle in nosilci s pr irobnico razredov A 50-1 do A 50-5 so primerne in 
preskušene glede zna čilnih vrednosti, nave denih v tabeli 3. 
L 373/72 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 3 – Mere standardnih vle čnih krogel s prirobnico razreda A 50-1 
(glej tabelo 2) 
Slika 4 – Mere standardnih vle čnih krogel s prirobnico razredov A 50-2 do A 50-5 (glej 
tabelo 2) 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/73 
 TABELA 2 – Mere standardnih vle čnih krogel s prirobnico (mm) , glej sliki 3 in 4. 
Razred A 50-1 A 50-2, A 50-4 A 50-3, A 50-5 Opombe 
e1 90 83 120 ± 0,5 
e2 -- 56 55 ± 0,5 
d2 17 10,5 15 H13 
f 130 110 155 +6,0 –0  
g 50 85 90 +6,0 –0 
c 15 15 15 maksimum 
l 55 110 120 ± 5,0 
h 70 80 80 ± 5,0 
TABELA 3 – Zna čilne vrednosti za standardne vle čne krogle s prirobnico 
Razred A 50-1 A 50-2 A 50-3 A 50-4 A 50-5 
D 17 20 30 20 30 
S 120 120 120 150 150 
 
 D = najve čja vrednost D (kN) 
 S = najve čja statična navpična obremenitev (kg) 
1.7 Proizvajalci vle čnih krogel z nosilci, ki so namenjene za naknadno vgradnjo in 
niso kako povezane s proizvajalcem ustrezn ega vozila, so seznanjeni z zahtevami 
glede prostega gibanja vle čne sklopke, navedenimi v odstavku 2 te priloge, in 
upoštevajo ustrezne zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku. 
 
2 VLE ČNE GLAVE  
2.1 Vle čne glave razreda B 50 so konstruirane tako, da se lahko varno uporabljajo 
skupaj z vle čnimi kroglami, opisanimi v odstavku 1 te priloge, in pri tem obdržijo 
predpisane zna čilnosti. 
Vlečne glave so konstruirane tako, da je zagotovljeno varno spenjanje, pri tem pa 
je treba upoštevati tudi obrabo naprav za spenjanje. 
L 373/74 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.2 Vle čne glave so take, da uspe šno opravijo preskuse, dolo čene v odstavku 3.2 
Priloge 6. 
2.3 Kakršne koli dodatne naprave (npr. zavore,  stabilizatorji itn.) nimajo škodljivega 
vpliva na mehansko povezavo. 
2.4 Kadar vle čna glava ni priklopljena na vozilo,  je njeno vodoravno vrtenje za vsaj 
90 ° na vsako stran od srednjice vle čne krogle in pritrdilnih naprav, opisanih v 
odstavku 1 te priloge. So časno je mogo če prosto navpi čno nihanje za 20 ° navzgor 
in navzdol od vodoravne ravnine. Ob kot u vrtenja v vodoravni smeri 90 ° je 
mogoč tudi zasuk do 25 ° na obe strani okol i vodoravne osi. Možno je naslednje 
gibanje pri katerem koli kot u vrtenja v vodoravni smeri: 
   (i) navpi čno nihanje ± 15 ° z zasukom okoli osi ± 25 
 (ii) zasuk okoli osi ± 10 ° z navpi čnim nihanjem ± 20  
3 VLE ČNE SKLOPKE  
Zahteve iz odstavkov 3.1 do 3.6 te priloge veljajo za vse vle čne sklopke razreda C 
50. Dodatne zahteve, ki morajo b iti izpolnjene pri standardnih vle čnih sklopkah 
razredov C 50-1 do C 50-6, so navedene v odstavku 3.7. 
3.1 Zahteve glede zmogljivosti – Vse vle čne sklopke so take, da uspešno opravijo 
preskuse, dolo čene v odstavku 3.3 Priloge 6. 
3.2 Primerna vle čna ušesa – Vle čne sklopke razreda C 50 so združljive z vsemi 
vlečnimi ušesi razreda D 50 in napravami za spenjanje z dolo čenimi zna čilnostmi. 
3.3 Lovilec 
Vlečna sklopka razreda C 50 ima lovilec, konstruiran tako, da pri spenjanju vodi 
ustrezna vle čna ušesa v sklopko. 
Če se lovilec ali njegov podpor ni del lahko suka okoli navpi čne osi, se samodejno 
postavi v normalen položaj in je  pri odprtem spenjalnem sorniku u činkovito 
blokiran v tem položaju, tako da zagotavlja zadovoljivo vodenje vle čnemu ušesu 
med spenjanjem. 
Če se lovilec ali njegov podporni del lahko suka okoli vodoravne pre čne osi, je 
zgib, ki omogo ča to sukanje, blokiran v svojem  normalnem položaju z blokirnim 
navorom. Ta je dovolj velik, da prepre či, da bi sila 200 N, ki deluje navpi čno 
navzgor, na zgornjem robu lovilca povzro čila kakršen koli odklon zgiba iz 
normalnega položaja. Blokirni navor je ve čji od tistega, ki se ustvari z vzvodom 
za ročno upravljanje, opisanem v odsta vku 3.6 te priloge. Lovilec omogo ča ročno 
postavitev v normalni položaj. Lovilec,  ki se lahko suka okoli vodoravne pre čne 
osi, je lahko homologiran le za ma so S do 50 kg in vrednost V do 5 kN. 
Če se lovilec ali njegov podporni  del suka okoli vzdolžne os i, je vrtenje omejeno z 
blokirnim navorom vsaj 100 Nm. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/75 
 Najmanjša predpisana velikost lovilca je odvisna od vrednosti D naprave za 
spenjanje: 
vrednost D ≤ 18 kN – širina 150 mm, višina 100 mm 
vrednost D > 18 kN ≤ 25 kN – širina 280 mm, višina 170 mm 
vrednost D > 25 kN – širi na 360 mm, višina 200 mm 
Zunanji vogali lovilca so lahko zaokroženi. 
Pri vlečnih sklopkah razreda C 50-X so dovoljeni manjši lovilci, če je njihova 
uporaba omejena na priklopnike s centralno osjo z najve čjo dovoljeno maso do 
3,5 tone ali če je uporaba lovilca po  gornji tabeli nemogo ča iz tehni čnih razlogov 
ter če obstajajo posebne okoliš čine, npr. vizualni pripomo čki za zagotavljanje 
varnega samodejnega spenjanja, in je podro čje uporabe ustrezno omejeno v 
dokumentu o podelitvi homologacije v skladu s podatki, ki jih proizvajalec 
naprave za spenjanje navede v obrazcu sporo čila iz Priloge 1. 
3.4 Najmanjša prostost gibanja spetega vle čnega ušesa 
Vlečno uho, speto na vle čno sklopko, a ne pritrjeno na vozilo, se giblje pri spodaj 
navedenih kotih. Če del gibanja omogo ča poseben zgib (samo pri vle čnih 
sklopkah razreda 50-X), je podro čje uporabe, navedeno v obrazcu sporo čila iz 
Priloge 1, omejeno na primere, na štete v odstavku 1.3.8 Priloge 7. 
3.4.1 Vodoravno vrtenje okoli navpi čne osi ± 90 ° od vzdolžne osi vozila – glej sliko 5. 
 
Vzdolžna os vle čnega vozila 
L 373/76 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 5 – Vodoravno vrtenje spetega vle čnega ušesa 
3.4.2 Navpi čno vrtenje okoli pre čne osi ± 20 ° od vodoravne ra vnine vozila – glej sliko 
6. 
 
Slika 6 – Navpi čno vrtenje spetega vle čnega ušesa 
 
3.4.3 Zasuk okoli vzdolžne osi ± 25 ° od vodor avne ravnine vozila – glej sliko 7. 
 
Slika 7 – Zasuk spetega vle čnega ušesa okoli osi 
3.5 Blokiranje proti nehotenemu odpetju: 
V spetem položaju je spenjalni sornik zavarovan z dvema blokirnima napravama 
za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posami čno ostane u činkovita, 
tudi če druga odpove.  
Vodoravna ravnina  
Vodoravna ravnina 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/77 
 Zaprto in zavarovano stanje vle čne sklopke je jasno prikazano z mehansko 
napravo. Prikazovalnik de luje tako, da je mogo če preveriti stanje z otipom, na 
primer v temi. 
Mehanska prikazovalna naprava prik azuje vprijem obeh blokirnih naprav 
(povezava pogojev). 
Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same  blokirne naprave, kadar je vprijem 
druge blokirne naprave v takem stan ju zagotovljen z njeno konstrukcijo. 
3.6 Vzvodi za ro čno upravljanje 
Vzvodi za ro čno upravljanje so konstruirani tako, da omogo čajo preprosto 
uporabo, njihovi konci pa so zaokroženi. Vle čna sklopka nima v bližini vzvoda za 
ročno upravljanje nobenih ostrih  robov ali mest, na kate rih bi lahko prišlo do 
priščipnjenja in poškodb pri njenem uprav ljanju. Sila, potrebna za sprostitev 
vlečne sklopke, merjena brez ušesa vle čnega ojesa, ne presega 250 N pravokotno 
na vzvod za ro čno upravljanje v smeri premikanja. 
3.7 Posebne zahteve za standardne vle čne sklopke razredov C 50-1 do C 50-6: 
3.7.1 Sukanje ušesa vle čnega ojesa okoli pre čne osi mora omogo čati krogelna oblika 
spenjalnega sornika (nikakor ne zgib). 
3.7.2 Natezne in tla čne udarne obremenitve vzdolž vzdol žne osi, ki se pojavijo zaradi 
zračnosti med spenjalnim sorn ikom in ušesom vle čnega ojesa, duši(ta) vzmet 
in/ali dušilna naprava (razen  pri razredu C 50-1). 
3.7.3 Mere so take, kakršne so prik azane na sliki 8 in v tabeli 4. 
3.7.4 Vle čne sklopke so ustrezne in preskušene za zna čilne vrednosti, navedene v tabeli 
5. 
3.7.5 Vle čno sklopko je mogo če odpreti z ro čnim vzvodom na sami napravi (ne z 
daljinskim upravljalnikom). 
 
L 373/78 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 8 – Mere standardnih vle čnih sklopk (mm), glej tabelo 4 
 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/79 
 TABELA 4 – Mere standardnih vle čnih sklopk (mm), glej sliko 8 
Razred C 50-1 C 50-2 C 50-3 C 50-4 C 50-5 C 50-6 C 
50-7 Opombe 
e1 83 83 120 140 160 160 ± 0,5 
e2 56 56 55 80 100 100 ± 0,5 
d1 -- 54 74 84 94 94 maksimum
d2 10,5 10,5 15 17 21 21 H13 
F 110 110 155 180 200 200 +6,0 –0 
G 85 85 90 120 140 140 ± 3,0 
A 100 170 200 200 200 200 +20,0 –0 
B 150 280 360 360 360 360 +20,0 –0 
C 20 20 24 30 30 30 maksimum
H 150 190 265 265 265 265 maksimum
l1 -- 150 250 300 300 300 maksimum
l2 150 300 330 330 330 330 maksimum
l3 100 160 180 180 180 180 ± 20,0 
T -- 15 20 35 35 35 maksimum
 
   
L 373/80 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 TABELA 5 – Zna čilne vrednosti za standardne vle čne sklopke 
Razred C 50-1 C 50-2 C 50-3 C 50-4 C 50-5 C 50-6 C 50-7 
D 18 25 70 100 130 190 190 
Dc 18 25 50 70 90 120 130 
S 200 250 650 900 1 000 1 000 1 000 
V 12 10 18 25 35 50 75 
 
 D = najve čja vrednost D (kN) 
Dc = največja vrednost D (kN) za uporabo na priklopnikih s centralno osjo 
S = najve čja statična navpična obremenitev vle čne sklopke (kg) 
V = najve čja vrednost V (kN) 
4 VLE ČNA UŠESA  
4.1 Splošne zahteve za vle čna ušesa razreda D 50: 
Vsa vlečna ušesa razreda D 50 so taka, da  uspešno opravijo preskuse, dolo čene v 
odstavku 3.4 Priloge 6. 
Vlečna ušesa razreda D 50 so namenjena za uporabo z vle čnimi sklopkami 
razreda C 50. Vle čna ušesa niso osno vrtljiva (ker je osno vrtljiv ustrezni del 
vlečne sklopke). 
Če so vlečna ušesa razreda D 50 opremljena s pušo, njene mere ustrezajo meram, 
prikazanim na sliki 9 (ni dovoljeno za razred D 50-C) ali sliki 10. 
Puše ne smejo biti privarjene na vle čna ušesa. 
Vlečna ušesa razreda D 50 imajo mere, ka kršne so navedene v odstavku 4.2. 
Oblika stebla vle čnega ušesa razreda D 50-X ni pre dpisana, vendar je na razdalji 
210 mm od središ ča ušesa višina „h“ in širina „b “ v mejah, navedenih v tabeli 6. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/81 
 Slika 9 – Prerezana puša za vle čna ušesa razreda D 50 
Slika 10 – Neprerezana puša za vle čna ušesa razreda D 50 

L 373/82 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 TABELA 6 – Mere vle čnih ušes razredov D 50-A in D 50-X, 
glej sliko 11 
Razred h (mm) b (mm) 
D 50-A 65 +2/-1 60 +2/-1 
D 50-X 80 maksimum 62 maksimum 
 
TABELA 7 – Zna čilne vrednosti za standardna vle čna ušesa 
Razred D Dc S V 
D 50-A 130 90 1 000 30 
D 50-B 130 90 1 000 25 
D 50-C 190 120 1 000 50 
D 50-D 190 130 1 000 75 
 
4.2 Posebne zahteve za vle čna ušesa razreda D 50: 
4.2.1 Vle čna ušesa razredov D 50-A in D 50-X im ajo mere, prikazane na sliki 11. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/83 
  
Slika 11 – Mere vle čnih ušes razredov D 50-A in D 50-X, glej tabelo 6 
 
4.2.2 Vle čna ušesa razreda D 50-B imajo mere, prikazane na sliki 12.  
Prerez A-A (prikazano brez puše) 
Krogla 
L 373/84 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 12 – Mere vle čnih ušes razreda D 50-B, glej manjkajo če mere na sliki 11  
 
4.2.3 Vle čna ušesa razredov D 50-C in D 50-D im ajo mere, prikazane na sliki 13. 
   
VLEČNO UHO 
Sprednja stran vle čnega ojesa 
 
med ravninama 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/85 
 1/ Za vlečna ušesa razreda D 50-D je ta mera „80 maks.“ 
Slika 13 – Mere vle čnih ušes razredov D 50-C in D 50-D, glej manjkajo če mere na sliki 
11 
 
4.2.4 Vle čna ušesa razredov D 50-C in D 50-D so opremljena z neprerezanimi pušami, 
prikazanimi na sliki 10. 
4.3 Vrednosti obremenitev standardnih vle čnih ušes 
Standardna vle čna ušesa in oprema za njihovo pr itrjevanje so primerna in 
preskušena za vrednosti obremenitev, navedene v tabeli 7. 
4.4 Splošne zahteve za obro časta (toroidna) vle čna ušesa razreda L: 
4.4.1 Obro časta (toroidna) vle čna ušesa razreda L so namenjena za uporabo s 
kavljastimi vle čnimi sklopkami razreda K. 
4.4.2 Kadar se uporabljajo s kavljasto vle čno sklopko razreda K, izpolnjujejo zahteve 
glede prostega gibanja, nave dene v odstavku 10.2 te priloge.  
PREREZ A-A 
L 373/86 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 4.4.3 Obro časta (toroidna) vle čna ušesa razreda L imajo mere, prikazane na sliki 14 in v 
tabeli 8. 
 
 
Slika 14 – Mere obro častih (toroidnih) vle čnih ušes razreda L – glej tabelo 8 
 
 4.4.4 Obro časta (toroidna) vle čna ušesa razreda L so ta ka, da uspešno opravijo 
preskuse, navedene v odstavku 3.4 Priloge 6, in so primerna za zna čilne vrednosti, 
navedene v tabeli 9. 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/87 
 TABELA 8 – Mere obro častih (toroidnih) vle čnih ušes razreda L – glej sliko 14 (mere v mm) 
Razred L1 L2 L3 L4 L5 Opombe 
a 68 +1,6 / –
0,0 76,2 ± 0,8 76,2 ± 0,8 76,2 ± 0,8 68 +1,6 / –
0,0   
b 41,2 ± 0,8 41,2 ± 0,8 41,2 ± 0,8 41,2 ± 0,8 41,2 ± 0,8   
c 70 65 65 65 70 Min. 
 
TABELA 9 – Zna čilne vrednosti za obro časta (toroidna) vle čna ušesa razreda L 
Razred L1 L2 L3 L4 L5 
D kN 30 70 100 130 180 
Dc kN 27 54 70 90 120 
S kg 200 700 950 1 000 1 000 
V kN 12 18 25 35 50 
 
5 VLE ČNA OJESA  
5.1 Vle čna ojesa razreda E so taka, da uspe šno opravijo preskus e, predpisane v 
odstavku 3.3 Priloge 6. 
5.2 Za zagotovitev povezave z vle čnim vozilom se lahko vle čna ojesa opremijo z 
vlečnimi glavami po odstavku 2 ali vle čnimi ušesi po odstavku 4 te priloge. 
Vlečne glave in vle čna ušesa se lahko pritrdijo z navojem, z vijaki ali z varjenjem. 
5.3 Naprave za prilagajanje višine vle čnih ojes na te čajih 
5.3.1 Vle čna ojesa na te čajih so opremljena z napravami za prilagajanje višine ojesa 
višini priklopne naprave ali lovilca. Te  naprave so konstruirane tako, da lahko 
višino ojesa nastavlja ena sama os eba brez orodja ali drugih pripomo čkov. 
5.3.2 Naprave za prilagajanje višine omogo čajo nastavitev višine vle čnega ušesa ali 
vlečne krogle vsaj 300 mm navzgor in  navzdol od vodoravne lege. V tem 
območju je nastavljanje višine zvezno ali po korakih najve č 50 mm, merjeno na 
vlečnem ušesu ali vle čni krogli. 
5.3.3 Naprave za prilagajanje višine  ne ovirajo prostega gibanja vle čnega ojesa po 
spenjanju. 
5.3.4 Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo delovanja kakršnih koli vztrajnostnih 
(naletnih) zavor. 
L 373/88 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 5.4 Pri vle čnih ojesih, kombiniranih z vztrajnostn imi (naletnimi) zavorami, razdalja 
med središ čem vlečnega ušesa in koncem prostega dela stebla vle čnega ušesa ni 
manjša od 200 mm v položaju sproš čene zavore. Ko je steblo vle čnega ušesa 
vtisnjeno do konca, ta razd alja ni manjša od 150 mm. 
5.5 Vle čna ojesa za priklopnike s centralno osjo imajo odpornostni moment proti 
bočnim silam vsaj pol tolikšen ko t odpornostni moment proti navpi čnim silam. 
6 VEZNI NOSILCI  
6.1 Vezni nosilci razreda F so taki, da uspešno opravijo preskuse, predpisane v 
odstavku 3.3 Priloge 6. 
6.2 Na čin vrtanja za vgradnjo standardnih vle čnih sklopk je v skladu s sliko 15 in 
tabelo 10 spodaj. 
6.3 Vezni nosilci niso privarjeni na  šasijo, nadgradnjo ali drug del vozila. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/89 
  
Slika 15 – Vgradne mere standardnih vle čnih sklopk (glej tabelo 10) 
 
TABELA 10 – Vgradne mere standardnih vle čnih sklopk (mm) – glej sliko 15 
Razred C 50-1 C 50-2 C 50-3 C 50-4 C 50-5 C 50-6 C 
50-7 Opombe 
e1 83 83 120 140 160 160 ± 0,5 
e2 56 56 55 80 100 100 ± 0,5 
d1 - 55 75 85 95 95 +1,0 / –0,5
d2 10,5 10,5 15 17 21 21 H13 
T - 15 20 35 35 35 maksimum
F 120 120 165 190 210 210 minimum 
G 95 95 100 130 150 150 minimum 
L1 - 200 300 400 400 400 minimum 
 

L 373/90 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7 SEDLA IN KRMILNI KLINI  
Zahteve iz odstavkov 7.1 do 7.7 veljajo za vsa sedla razreda G 50. 
Dodatne zahteve, ki jih izpolnj ujejo standardne naprave za  spenjanje, so navedene 
v odstavku 7.9. 
 Krmilni klini izpolnjujejo zahteve, naštete v odstavku 7.8. 7.1 Kraljevi čepi polpriklopnikov 
Sedla razreda G 50 so  konstruirana tako, da jih je mogo če uporabljati s kraljevimi 
čepi razreda H 50 in da skupaj zagotavljajo predpisane zna čilnosti. 
7.2 Vodila 
Sedla so opremljena z vodilom, ki zagotavlj a zanesljivo in varno spetje kraljevega 
čepa polpriklopnika. Vstopna širina vodila  za standardna sedla s premerom 50 
mm je vsaj 350 mm (glej sliko 16). 
Pri majhnih nestandardnih se dlih razreda G 50-X z najve čjo vrednostjo „D“ 25 kN 
je vstopna širina vsaj 250 mm. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/91 
  
prirezan klin Prerez A-A 
Povečava kraljevega čepa 
Vodilo za krmilni klin 

L 373/92 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Opombe 
1/ Za uporabo krmilnih klinov je treba meriti referen čno mero k = 137 ± 3 mm 32 mm pod 
zgornjo površino in na razdalji 200 mm od pre čne srednjice vle čne sklopke. 
2/ Kot vratu 40 ° +1 ° / –0 ° mora biti za gotovljen najmanj na razdalji 360 mm od pre čne 
srednjice vle čne sklopke. Vstopna širina najmanj 350 mm se lahko zagotovi izven te razdalje 
s povečanjem vstopnega kota do vmesnega kota najve č 120 °, kakor je prikazano s črtkanimi 
črtami. 
3/ Lahko bi se uporabile podol govate montažne izvrtine 23 ± 2 mm x 17 +2 / –0 mm. 
ali okrogle izvrtine s premerom 17 +2 / –0 mm. 
4/ Pri uporabi podolgovatih izvrti n ali izvrtin s premerom > 18 mm se morajo uporabljati 
podložke s premerom 40 in debelino 6 mm, ali enako trdna oprema, npr. ravna jeklena ploš ča. 
Slika 16 – Mere standardnih sedel (mm) (glej tabelo 11) 
Slika 16a – Tolerance pri montažnih izvrtinah za montažne ploš če za sedla razreda J 
(glej odstavek 9.1 te priloge)   
Kraljevi čepVzdolžna os vozila 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/93 
 TABELA 11 – Mere standardni h sedel (mm), glej sliko 16 
Razred G 50-1 G 50-2 G 50-3 G 50-4 G 50-5 G 50-6 
H 140–159 160–179 180–199 200–219 220–239 240–260 
 
7.3 Najmanjša prostost gibanja sedla 
Pri spetem kraljevem čepu, ne da bi bilo sedlo pritrjeno na vozilo ali montažno 
ploščo, pri čemer pa se upošteva u činek pritrdilnih vijakov,  sedlo hkrati dovoljuje 
naslednje najmanjše vrednosti pr ostega gibanja kraljevega čepa: 
7.3.1 ± 90 ° okoli navpi čne osi (ne velja za sedla s prisilnim krmiljenjem); 
7.3.2 ± 12 ° okoli vodoravne osi, pravokotne na smer vožnje. Ta kot ni nujno dovolj 
velik za terensko vožnjo. 
7.3.3 Dovoljeno je nihanje okoli vzdo lžne osi do ± 3 °. Pri polno nihajo čem sedlu pa je 
ta kot lahko ve čji, če omejevalni mehanizem omogo ča omejitev nagibanja na 
največ ± 3 °. 
7.4 Blokirne naprave za prepre čevanje odpenjanja vrtljivega sedla 
Sedlo je zavarovano v spetem položaju z dvema blokirnima napravama za 
oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posami čno ostane u činkovita, tudi 
če druga odpove. 
Prva blokirna naprava deluje samodejno,  druga blokirna napr ava pa lahko vprime 
samodejno ali ro čno. Druga blokirna naprava je la hko konstruirana tako, da deluje 
v povezavi s prvo blokirno napravo in  slednji zagotavlja dodaten oblikovni 
mehanski vprijem. Drugo blokirno napravo je mogo če vprijeti le, če je pravilno 
vprijeta prva. 
Blokirni napravi se ne moreta sprostiti sami od sebe. Sprostitev zahteva namerno 
ukrepanje voznika ali upravljavca vozila. 
Zaprto in zavarovano stanje vle čne sklopke je vizualno prikazano z mehansko 
napravo, prikazovalnik pa deluje tako, da je mogo če preveriti stanje z otipom, na 
primer v temi. Prikazovalna naprava pr ikazuje vprijem tako prve kot druge 
blokirne naprave, vendar zad ostuje prikaz vprijema en e same blokirne naprave, 
kadar je vprijem druge blokirne naprave v tem stanju zagotovl jen hkrati z njeno 
konstrukcijo. 
7.5 Naprave za upravljanje ali sprostitveni mehanizmi 
V zaprtem položaju naprav za upravljan je ali sprostitve nih mehanizmov ni 
mogoče premikati nehote ali po naklju čju. Blokirni sistem je tak, da zahteva 
prisilno, zavestno ukrepanje za sprost itev blokirne naprave, da se omogo či 
premikanje sprostitvenega mehanizma naprave za spenjanje. 
L 373/94 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6 Površinska obdelava 
Površine naležne ploš če sedla in zapiralnega mehani zma so funkcionalno ustrezne 
in natančno strojno obdelane, kovane, ulit e ali izdelane s tiskanjem. 
7.7 Zahteve glede obremenitev 
Vsa sedla so taka, da uspešno opravijo pr eskuse, opisane v odstavku 3.7 Priloge 6. 
7.8 Krmilni klini 7.8.1 Krmilni klini za prisilno krmiljenje po lpriklopnikov ustrezajo meram na sliki 17. 
 
 
Opombe: 1/ Velja samo za krmilne kline debeline ve č kot 60 mm. 
2/ Ta mera se nanaša le na funkcionalno površino: sam krmilni klin je lahko daljši. 
Prerez A-A 
218 max speto odpeto 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/95 
 Slika 17 – Mere vzmeteni h krmilnih klinov 
 
7.8.2 Krmilni klin omogo ča nenevarno in pravilno spenjanje ter je vzmeten. Sila vzmeti 
se izbere tako, da je mogo če speti neobremenjen polpriklopnik, in tako, da je pri 
polno obremenjenem polpriklopniku krm ilni klin med uporabo trdno v stiku z 
boki sedla. Odpenjanje sedla je mogo če pri obremenjenem in neobremenjenem 
polpriklopniku. 
7.9 Posebne zahteve za standardna sedla: 
7.9.1 Mere so take, kakršne so prik azane na sliki 16 in v tabeli 11, 
7.9.2 Standardna sedla so ustrezna in pr eskušena za vrednost D 150 kN in vrednost U 
20 ton. 
7.9.3 Sprostitev zapiralnega mehanizma je mogo ča z ročico, pritrjeno neposredno na 
sedlu. 
7.9.4 Standardna sedla so primerna za pr isilno krmiljenje polp riklopnikov s krmilnim 
klinom – glej odstavek 7.8. 
8 KRALJEVI ČEPI 
8.1 Kraljevi čepi razreda H 50 (ISO 337) imajo mere, prikazane na sliki 18. 
 
Slika 18 – Mere kraljevih čepov razreda H 50  
35 
L 373/96 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
8.2 Kraljevi čepi so taki, da uspešno opravijo preskuse, opisane v odstavku 3. 9 
Priloge 6. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/97 
 9 MONTAŽNE PLOŠ ČE 
9.1 Montažne ploš če razreda J za sedla, če so namenjene za standarnda sedla, imajo 
okrogle montažne izvrtine, razporejene, kakor je prikazano na sliki 16a. Premer izvrtin pa je 17 mm +2,0 mm / –0,0 mm. So okrogle in NE  v obliki rež (glej sliko 
16a). 
9.2 Montažne ploš če za standardna sedla so primerne za prisilno krmiljenje 
polpriklopnikov (s krmilnimi klini). Montažne ploš če za nestandardna sedla, ki 
niso primerna za prisilno krmiljenje, so ustrezno ozna čene. 
9.3 Montažne ploš če za sedla so take, da uspešn o opravijo preskuse, opisane v 
odstavku 3.8 Priloge 6. 
10 KAVLJASTE VLE ČNE SKLOPKE  
10.1 Splošne zahteve za kavljaste vle čne sklopke razreda K: 
10.1.1 Vse kavljaste vle čne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, 
navedene v odstavku 3.5 Prilo ge 6, in ustrezajo zna čilnim vrednostim, navedenim 
v tabeli 13. 
10.1.2 Kavljaste vle čne sklopke razreda K imajo mere, kakršne so prikazane na sliki 19 
in v tabeli 12. Sklopke razredov K1 do K4 so nesamodejne in se uporabljajo le na 
priklopnikih, katerih najve čja dovoljena masa ne presega 3,5 ton, sklopke 
razredov KA1 do KA3 pa so samodejne. 
 
L 373/98 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 19 – Mere in prosto gibanje kavljastih vle čnih sklopk razreda K 
 
10.1.3 Kavljasta vle čna sklopka se uporablja le z obro častim (toroidnim) vle čnim 
ušesom, in kadar se uporablja z obro častim (toroidnim) vle čnim ušesom razreda 
L, se sklopka razreda K giblje pri ko tih, navedenih v odstavku 10.2 te priloge. 
10.1.4 Kavljasta vle čna sklopka razreda K se uporablja z obro častim (toroidnim) ušesom, 
ki dovoljuje najmanjšo zra čnost ali prosto gibanje 3 mm in najve čjo zračnost 5 
mm, ko je novo. Ustrezna vle čna ušesa navede proizvajalec vle čnih naprav v 
obrazcu sporo čila iz Priloge 1. 
10.2 Sklopka razreda K, kadar se uporablja z obro častim (toroidnim) ušesom razreda 
L, a ni pritrjena na vozilo, se izmeni čno giblje pri naslednjih kotih – glej tudi sliko 
19: 
10.2.1 vodoravno vrtenje okoli navpi čne osi sklopke ± 90 °; 
10.2.2 navpi čno vrtenje okoli vodoravne pre čne osi sklopke ± 40 °; 
10.2.3 zasuk okoli vodoravne vzdolžn e srednjice sklopke ± 20 °. 
10.3 Samodejne kavljaste vle čne sklopke razreda K imajo l ovilec, konstruiran tako, da 
pri spenjanju vodi vle čno uho v sklopko. 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/99 
 10.4 Blokiranje proti nehotenemu odpetju: 
V spetem položaju je vle čna sklopka zavarovana z dve ma blokirnima napravama 
za oblikovni mehanski vprijem, od katerih vsaka posami čno ostane u činkovita, 
tudi če druga odpove. 
Zaprto in zavarovano stanje vle čne sklopke je jasno prikazano z mehansko 
napravo. Prikazovalnik de luje tako, da je mogo če preveriti stanje z otipom, na 
primer v temi. 
Mehanska prikazovalna naprava prik azuje vprijem obeh blokirnih naprav 
(povezava pogojev). 
Vendar zadostuje prikaz vprijema ene same  blokirne naprave, kadar je vprijem 
druge blokirne naprave v takem stan ju zagotovljen z njeno konstrukcijo. 
10.5 Vzvodi za ro čno upravljanje 
Vzvodi za ro čno upravljanje so konstruirani tako, da omogo čajo preprosto 
uporabo, njihovi konci pa so zaokroženi. Vle čna sklopka nima v bližini vzvoda za 
ročno upravljanje nobenih ostrih  robov ali mest, na kate rih bi lahko prišlo do 
priščipnjenja in poškodb pri njenem uprav ljanju. Sila, potrebna za sprostitev 
vlečne sklopke, merjena brez ušesa vle čnega ojesa, ne presega 250 N pravokotno 
na vzvod za ro čno upravljanje v smeri premikanja. 
L 373/100 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
TABELA 12 – Mere kavljastih vle čnih sklopk razreda K – glej sliko 19 
Razred K1 K2 K3 K4 KA1 KA2 KA3 Opombe 
e1 - 83 83 120 120 140 160 ± 0,5 
e2 - 56 56 55 55 80 100 ± 0,5 
e3 90 - - - - - - ± 0,5 
d2 17 10,5 10,5 15 15 17 21 H13 
c 3 3 3 3 3 3 3 Min. 
f 130 175 175 180 180 200 200 Maks. 
g 100 100 100 120 120 140 200 Maks. 
a 45 45 45 45 45 45 45 +1,6 / –
0,0 
 120 120 120 120 250 300 300 Maks. 
L2 74 74 63 74 90 90 90 Maks. 
L3 110 130 130 150 150 200 200 Maks. 
 
TABELA 13 – Zna čilne vrednosti za kavljaste vle čne sklopke razreda K 
Razred K1 K2 K3 K4 KA1 KA2 KA3 
D kN 17 20 20 25 70 100 130 
Dc kN - - 17 20 54 70 90 
S kg 120 120 200 250 700 900 1 000 
V kN - - 10 10 18 25 35 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/101 
  
11 NAPRAVE ZA SPENJANJE Z VLE ČNIMI OJESI – RAZRED T  
11.1 Naprave za spenjanje z vle čnimi ojesi razreda T so namenjene za uporabo na 
posebnih skupinah vozil, na primer priklopn ih vozilih za prevoz osebnih vozil. Ta 
vozila imajo posebno struktur o in morda potrebujejo dolo čen in nenavaden 
položaj naprave za spenjanje. 
11.2 Naprave za spenjanje razreda T so om ejene na uporabo s priklopniki s centralno 
osjo, o tej omejitvi se obvesti z obrazcem sporo čila iz Priloge 1. 
11.3 Naprave za spenjanje razreda T se ho mologirajo v paru, njihove spoje pa je 
mogoče ločiti samo v delavnici z orodji, ki jih obi čajno ni na vozilu. 
11.4 Naprave za spenjanje razreda T ne delujejo samodejno. 11.5 Naprave za spenjanje razreda T izpol njujejo zahteve preskusov, navedene v 
odstavku 3.3 Priloge 6, razen odstavka 3.3.4. 
11.6 Pri napravi za spenjanje, ki  ni pritrjena na vozilo, a je sestavljena in je v enakem 
običajnem položaju, kakršnega bi imela na vozilu, so so časno mogo či naslednji 
najmanjši koti prostega gibanja; 
11.6.1 vodoravno vrtenje okoli navpi čne osi ± 90 °; 
11.6.2 navpi čno vrtenje okoli vodoravne pre čne osi ± 8 °; 
11.6.3 zasuk okoli vodoravne vzdolžne osi ± 3 °. 
12 NAPRAVE ZA DALJINSKO PRIKAZOVANJE IN DALJINSKO 
UPRAVLJANJE  
12.1 Splošne zahteve 
Naprave za daljinsko prikazovanje in dalj insko upravljanje so dovoljene le pri 
samodejnih napravah za spenja nje razredov C 50-X in G 50-X. 
Naprave za daljinsko prikazovanje in  daljinsko upravljanje ne ovirajo 
najmanjšega zahtevanega prostega gibanja spetega vle čnega ušesa ali spetega 
polpriklopnika.  So trajno nameš čene na vozilo.Preskušanje in ho mologacija naprave za spenjanje 
zajemata tudi vse naprave za daljinsko prikazovanje ali daljinsko upravljanje, 
skupaj z vsemi deli naprav za upravljanje in prenos. 
12.2 Daljinsko prikazovanje 12.2.1 Pri samodejnem spenjanju naprave za daljinsko prikazovanje vizualno prikažejo 
zaprto in dvojno zavarovano stanje napr ave za spenjanje skladno z odstavkom 
12.2.2. Poleg tega je lahko prikazano odprto stanje skladno z odstavkom 12.2.3. 
Naprava za daljinsko prikaz ovanje se samodejno aktivira  in ponastavi med vsakim 
odpiranjem in zapiranjem naprave za spenjanje. 
L 373/102 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 12.2.2 Sprememba iz odprtega stanja v zaprto in dvojno zavarovano stanje je prikazana z 
zeleno kontrolno svetilko. 
12.2.3 Če se prikazuje tudi odprto in/ali nezav arovano stanje, se za to uporabi rde ča 
kontrolna svetilka. 
12.2.4 Pri prikazovanju izvršitve samodejneg a spenjanja daljinski prikazovalnik kaže 
zaprto stanje šele, ko je čep naprave za spenjanje dosegel svoj dvojno zavarovani 
končni položaj. 
12.2.5 Ob kakršni koli odpovedi v sistemu daljinskega prikazovanja sistem ne prikaže 
zaprtega in dvojno zavarovanega  stanja med spenjanjem, če še ni dosežen kon čni 
položaj. 
12.2.6 Odprtje ene od bl okirnih naprav povzro či, da zelena kontrolna svetilka ugasne in 
da se prižge rde ča kontrolna svetilka ( če je nameš čena). 
12.2.7 Mehanski prikazovalniki neposredno na napravi za spenjanje ostanejo vgrajeni. 
12.2.8 Voznik lahko izklopi sist em daljinskega prikazovanja, če bi ga ta motil med 
vožnjo, vendar se sistem samodejno ponovno aktivira, ko se naprava za spenjanje 
spet odpre in zapre – glej odstavek 12.2.1. 
12.2.9 Naprave za upravljanje in prikazova lniki naprav za daljin sko prikazovanje so 
vgrajeni v voznikovem vidnem polju ter trajno in jasno ozna čeni. 
12.3 Daljinsko upravljanje 12.3.1 Če se uporablja naprava za daljinsko upravlj anje, opredeljena v odstavku 2.8, je 
vgrajena tudi naprav a za daljinsko prikazovanje, opisana v odstavku 10.2, ki 
prikazuje vsaj odprto stan je naprave za spenjanje. 
12.3.2 Vgrajeno je namensko stik alo (tj. glavno stikalo, ro čica ali ventil), ki omogo ča 
odpiranje ali zapiranje naprav e za spenjanje z napravo za  daljinsko upravljanje. 
Če to glavno stikalo ni vgraje no v vozniški kabini, ni nameš čeno tam, kjer bi bilo 
dostopno nepooblaš čenim osebam, ali pa se da zakleniti. Dejansko upravljanje 
naprave za spenjanje iz kabine je lahko možno le tako, da je prepre čeno nehoteno 
sproženje, na primer z upravljanjem, ki zahteva uporabo obeh rok. 
Mogoče je ugotoviti, ali je odpiranje naprave za spenjanje z daljinskim 
upravljanjem že dokon čano ali še ne. 
12.3.3 Če je pri daljinskem upravljanju za odpiranje naprave za spenjanje potrebna 
zunanja sila, so vozniku ustrezno prikazani pogoji, po katerih zunanja sila deluje 
na napravo za spenjanje. To ni potrebno, če zunanja sila lahko deluje le med 
delovanjem daljinskega upravljanja. 
12.3.4 Če je izvršilna naprava za odpiranje naprave za spenjanje pri daljinskem 
upravljanju vgrajena v zunanji del vozila, je omogo čen nadzor prostora med 
voziloma, ki se spenjata, ni pa potrebno vs topati v ta prostor zaradi upravljanje te 
naprave. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/103 
 12.3.5 Nobena posami čna napaka pri upravljanju in nobena posami čna odpoved v 
sistemu ne povzro čita nehotenega odpiranja naprav e za spenjanje med normalno 
cestno uporabo. Vsaka napa ka v sistemu je prikaz ana neposredno takoj ali 
najkasneje pri naslednjem delu s sistemom, npr. kot odpoved delovanja. 
12.3.6 Pri odpovedi daljinskega upravljanja je v sili mogo če odpreti napravo za spenjanje 
po vsaj eni drugi poti. Če je za to potrebno kakšno orodje, je to v kompletu orodja 
v vozilu. Zahteve iz odstavka 3.6 te priloge ne veljajo za vzvode za ro čno 
upravljanje, ki se  uporabljajo izklju čno za odpiranje naprave za spenjanje v sili. 
12.3.7 Naprave za upravljanje in prikazovalniki naprav za daljinsko upravljanje so trajno 
in jasno ozna čeni. 
 
L 373/104 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 6  
PRESKUŠANJE MEHANSKIH NAPR AV ALI SESTAVNIH DELOV ZA 
SPENJANJE  
1 SPLOŠNE ZAHTEVE ZA PRESKUŠANJE  
1.1 Vzorci naprav za spenjanje se preskus ijo glede na trdnost in uspešnost delovanja. 
Kadar je mogo če, se opravijo fizi čni preskusi, toda če ni določeno druga če, lahko 
homologacijski organ ali tehni čna služba opusti fizi čne preskuse trdnosti, če 
preprosta konstrukcija sestavnega dela omogo ča teoreti čno preverjanje. 
Teoretična preverjanja se lahko opravijo za opr edelitev najneugodnejših primerov. 
V vseh primerih zagotavljajo en ako kakovost rezultatov kot dinami čni ali stati čni 
preskusi. V dvomljivih primerih prevladajo rezultati fizi čnih preskusov. 
 Glej tudi odstavek 4.8 tega pravilnika. 
1.2 Pri napravah za spenjanje se trdnost preveri z dinami čnim preskusom (preskus 
trajne dinami čne trdnosti). V posebnih primerih  so lahko potrebni dodatni stati čni 
preskusi (glej odstavek 3 te priloge). 
1.3 Dinami čni preskus se opravi s pribli žno sinusno obremenitvijo (izmeni čno in/ali 
nihajoče) s številom nihajev obremenitve, ki  ustreza materialu. Ne pojavijo se 
nikakršne razpoke ali lomi. 
1.4 Pri predpisanih stati čnih preskusih so dovoljene le majhne trajne deformacije. Če 
ni določeno druga če, trajna plasti čna deformacija po sprostitvi ne presega 10 % 
največje deformacije, izmerjene med preskusom. Kadar merjenje deformacije med 
preskusom ogroža napravo za pr eskušanje, se ta del stati čnega preskusa lahko 
opusti pod pogojem, da se ta parameter pr everi med drugimi preskusi, kot je 
dinamični preskus. 
1.5 Obremenitvene predpostavke za dinami čne preskuse temeljijo na vodoravni 
komponenti sile v vzdolžni osi vozila in na navpi čni komponenti sile. Vodoravne 
komponente sil, ki delujejo pre čno na vzdolžno os voz ila, in navori, če so manj 
pomembni, se ne upoštevajo. 
Če konstrukcija naprave za spenjanje ali njen a pritrditev na voz ilo ali pritrditev 
dodatnih sistemov (kot so stabilizatorji,  naprave za kratko spenjanje itn.) povzro ča 
dodatne sile ali navore, lahko homologacijski organ ali tehni čna služba zahteva 
dodatne preskuse. 
Vodoravna komponenta sile v vz dolžni osi vozila je teoreti čno določena 
referenčna sila, vrednost D ali Dc. Kadar pride v poštev, navpi čno komponento 
sile predstavljata stati čna navpi čna nosilnost S na priklopni to čki in 
predpostavljena navpi čna obremenitev V, ali pri sedlih stati čna navpična nosilnost 
U. 
1.6 Zna čilne vrednosti D, Dc, S, V in U, na katerih temeljijo preskusi in so 
opredeljene v odstavku 2.11 tega pravil nika, se vzamejo iz podatkov, ki jih 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/105 
 proizvajalec navede v vlogi za homologacijo – glej obrazec sporo čila iz Priloge 1 
in Priloge 2. 
1.7 Vsaka blokirna naprava za oblikovni vpr ijem, ki jo v položaju ohranja vzmetna 
sila, ostane v zavarovanem položaju, kada r je izpostavljena sili, ki deluje v 
najmanj ugodni smeri in je enakovredna tr ikratni masi omejevalnega mehanizma. 
2 PRESKUSNI POSTOPKI  
2.1 Pri dinami čnih in stati čnih preskusih je vzorec postavljen na ustrezno 
preskuševalno napravo, opremljeno za obremen jevanje s silami, tako da nanj ne 
deluje nobena druga sila ali navor razen pr edpisane preskusne sile. Pri preskusih z 
izmeničnim obremenjevanjem smer del ovanja sile ne odstopa za ve č kot ± 1 o od 
predpisane. Pri preskusih z nihajo čo obremenitvijo in stati čnih preskusih je kot 
nastavljen za najve čjo silo. Obi čajno je za to treba vgraditi zgib na to čki 
prijemanja sile (tj. na priklopni to čki) in drug zgib na za dostni razdalji od te to čke. 
2.2 Preskusna frekvenca ne presega 35 Hz. Izbrana frekvenca je dovolj razli čna od 
lastnih frekvenc preskuše valne naprave z vstavljeno preskušano napravo. Pri 
asinhronih preskusih se frekvenci obeh komponent sile razlikujeta za približno 1 
% do najve č 3 %. Pri napravah za spenjanje iz jekla je število ciklov 
obremenjevanja 2 x 106. Pri napravah za spenjanje iz  drugih materialov je morda 
potrebnih ve č ciklov obremenjevanja. Uporabi se metoda ugotavljanja razpok s 
penetracijo barvila ali kaka druga ena kovredna metoda za ugotovitev kakršnih 
koli razpok med preskusom. 
2.3 Pri preskusih z nihajo čo obremenitvijo se preskusna sila giblje med najve čjo in 
spodnjo (najmanjšo) obremenitvijo, ki pa ne sme biti ve čja kot 5 % najve čje 
preskusne sile, razen če v posebnem preskus nem postopku ni dolo čeno druga če. 
2.4 Pri stati čnih preskusih, razen pri posebnih pres kusih iz odstavka 3.2.3 te priloge, 
preskusna sila deluje enakomerno in hitro ter se vzdržuje vsaj 60 sekund. 
2.5 Preskušane naprave ali sestavni deli za spenjanje morajo biti praviloma pritrjene 
na preskuševalno napravo okvir čim bolj togo v položaju, v katerem bodo 
vgrajene na vozilu. Pritrdilni elementi morajo biti taki, kakršne navede 
proizvajalec ali prosilec in kakršni so namenjeni za pritrditev naprave ali 
sestavnega dela za spenjanje na voz ilo in/ali imajo iste mehanske zna čilnosti. 
2.6 Naprave ali sestavni deli za spenjanje so preskušane v takem stanju, v kakršnem 
bodo uporabljene pri vožnji. Po pres oji proizvajalca in dogovoru s tehni čno službo 
pa se lahko elasti čni sestavni deli  nevtralizirajo, če tako zahteva preskusni 
postopek in če zaradi tega rezultati pres kušanja ne bodo nerealni. 
Elastični sestavni deli , ki se med temi pospešenimi preskusnimi postopki 
pregrevajo, se lahko med preskušanjem  zamenjujejo. Preskusne obremenitve 
morajo delovati na preskušanec preko elementov brez zra čnosti. 
3 POSEBNE ZAHTEVE ZA PRESKUŠANJE  
3.1 Vle čne krogle in njihovi nosilci 
L 373/106 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.1.1  Mehanske naprave za spenjanje z vle čno kroglo so lahko teh tipov: 
(i) enodelne vle čne krogle, vklju čno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo 
(glej sliki 20a in 20b), 
(ii) vlečne krogle, sestavljene iz ve č delov, ki jih je mogo če razstaviti (glej slike 
20c, 20d in 20e), 
 (iii) vle čni nosilci brez pritrjene krogle (glej sliko 20f). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/107 
  
a – Enodelni vle čni nosilec in vle čna krogla 
b – Pri tem vzorcu se krogla lahko odstrani ro čno: na primer, 
sklop v obliki ro čaja 
c – Vlečni nosilec s kroglo, ki se lahko odstrani z uporabo 
orodij 
d – Vlečni nosilec s kroglo, pritrjeno z vijaki za vle čne krogle 
razreda A 50 
e – Vlečni nosilec s kroglo z integriranim nosilcem, sestava z 
uporabo orodij 
f – Vlečni nosilec brez krogle  
Slika 20 – Pritrditve nosilcev vle čnih krogel 
L 373/108 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
   
3.1.2 Osnovni preskus je preskus dinami čne trdnosti. Preskusni vzorec sestavljajo 
vlečna krogla, vrat krogle in pritrdilni el ementi, potrebni za pritrditev na vozilo. 
Vlečna krogla in njen nosilec sta togo pritrjena na preskusni okvir, ki omogo ča 
ustvarjanje izmeni čnih sil, v položaju, namenjenem za uporabo naprave. 
3.1.3 Mesta pritrdilnih to čk za pritrditev vle čne krogle in njenega nosilca navede 
proizvajalec vozila (glej odsta vek 5.3.2. tega pravilnika). 
3.1.4 Naprave, predložene v preskuša nje, so opremljene z vsemi deli in 
konstrukcijskimi dodatki, ki lahko vp livajo na trdnost (na primer ploš ča za 
električni priklju ček, oznake itn.). Preskusni vzorec vklju čuje vse dele do to čk 
sidranja ali pritrditve na voz ilo. Geometrijski položaj vle čne krogle in pritrdilnih 
točk naprave za spenjanje glede na referen čno os navede proizvajalec vozila in je 
prikazan v poro čilu o preskusu. Vsi relativni položaji to čk sidranja glede na 
referenčno os, za katere proizvajalec vle čnega vozila navede vse podatke 
proizvajalcu priklopne naprave, se ponovijo na preskuševalni pripravi. 
3.1.5 Na vzorcu, pritrjenem na preskuševa lno napravo, se opra vi preskus z izmeni čno 
obremenitvijo, ki deluje na kroglo po d kotom, prikazanem na sliki 21 ali 22. 
Smer kota preskušanja se dolo ča z navpi čnim razmerjem med vodoravno 
referenčno osjo, ki poteka skozi središ če krogle, in vodoravno premico, ki poteka 
skozi pritrdilno to čko naprave za spenjanje, ki je najvišja od najbližjih, merjeno na 
vodoravni ravnini proti pre čni navpični ravnini, ki poteka skozi središ če krogle. 
Če je premica, ki pot eka skozi pritrdilno to čko, nad vodoravno referen čno osjo, se 
preskus opravi pri kotu α = +15 ° ± 1 °, če pa je nad njo, se  preskus opravi pri 
kotu α = –15 ° ± 1 ° (glej sliko 21). Pritrdilne to čke, ki se jih upošteva pri 
določanju kota preskušanja, navede proi zvajalec vozila in prenašajo najve čje 
vlečne sile na strukturo vle čnega vozila. 
Ta kot je izbran za radi upoštevanja navpi čne statične in dinami čne obremenitve 
ter se uporablja le za dovoljene stati čne navpične obremenitve, ki niso ve čje od: 
S = 120 x D [N] Kadar je stati čna navpična obremenitev ve čja od tiste, izra čunane zgoraj, se kot v 
obeh pogojih pove ča na 20 °. 
Dinamični preskus se opravi z naslednjo preskusno silo: 
F
hs res = ± 0,6 D 
3.1.6 Preskusni postopek se uporablja za razli čne tipe naprav za spenjanje (glej 
odstavek 3.1.1 te priloge): 
3.1.6.1 enodelne vle čne krogle, vklju čno z napravami z nezamenljivo snemljivo kroglo 
(glej sliki 20a in 20b); 
3.1.6.1.1 preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20a in 20b se opravi po zahtevah iz 
odstavka 3.1.5. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/109 
  
Opomba: Premica, vzporedna z referen čno osjo, poteka skozi središ če najvišje in najbližje 
točke za pritrditev vle čnega nosilca na vozilo – glej  odstavek 3.1.5 Priloge 6. 
Slika 21 – Koti obremenitve s preskusno silo 
 
     

L 373/110 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Opomba: 
Smer izmeni čne preskusne sile, Fhs res, odvisna od položaja vodoravne referen čne osi skozi 
središče krogle glede na premico, vzporedno s to referen čno osjo – glej sliko 21. 
Slika 22 – Koti obremenitve s preskusno silo 
 
3.1.6.2 vle čne krogle, sestavljene iz ve č delov, ki jih je mogo če razstaviti. 
Določene so naslednje kategorije: 
(a) vlečni nosilec in krogla (glej sliko 20c), 
(b) vlečni nosilec in krogla  z integriranim nosilcem (glej sliko 20d), 
(a) vlečni nosilec s snemljivo kr oglo (glej sliko 20c), 
(d) vlečni nosilec brez krogl e (glej sliko 20f). 
3.1.6.2.1 Preskus trdnosti naprav, prikazanih na slikah 20c do 20f, se opravi po zahtevah v 
odstavku 3.1.5. Meri e in f z izdelavno toleranco ± 5 mm sta navedeni v poro čilu o 
preskusu. 
Preskus vle čnega nosilca (glej sliko 20f) se opr avi s pritrjeno kroglo (na nosilcu). 
Upoštevajo se le rezu ltati preskusa na vle čnem nosilcu med pritrdilnimi to čkami 
in ploskvijo za prit rditev nosilca krogle. 
Meri e in f z izdelav no toleranco ± 5 mm navede  proizvajalec naprave za 
spenjanje. 
3.1.6.3 Naprave za spenjanje s spremenljivim a merama e in f za snemljive in zamenljive 
vlečne krogle – glej sliko 22. 
3.1.6.3.1 Preskusi trdnosti takih vle čnih nosilcev se opravijo po zahtevah iz odstavka 3.1.5. 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/111 
 3.1.6.3.2 Če proizvajalec in homol ogacijski organ ali tehni čna služba sporazumno 
opredelita najneugodnejši primer, za dostuje preskušanje tega posami čnega 
primera. 
Sicer se opravijo preskusi pri ve č različnih položajih krogle po poenostavljenem 
preskusnem programu v skladu z odstavkom 3.1.6.3.3. 
3.1.6.3.3 Pri poenostavljenem preskusne m programu je vrednost f med dolo čeno vrednostjo 
fmin in vrednostjo f max, ki ne presega 100 mm. Kr ogla je na razdalji (e max) 130 mm 
od nosilca. Da se zajamejo vsi možni položaji krogle v obmo čju, ki ga 
opredeljujeta vodoravna razdalja od pritrdilne površine in navpi čno območje f (od 
fmin do f max), se preskušata dve napravi: 
 (i) ena s kroglo v gornjem položaju (fmax) in 
 (i) ena s kroglo v spodnjem položaju (fmax). 
Kot obremenitve s preskusno silo se bo spreminjal, pozitivno ali negativno, 
odvisno od razmerja med vodoravno referen čno osjo skozi središ če krogle in 
vzporedno premico, ki poteka skozi najvišjo in najbližjo pritrdilno to čko naprave 
za spenjanje. Uporabljati se mora jo koti, prikazani na sliki 22. 
3.1.7 Kadar se snemljive krogle ohranjajo v položaju, tako da se ne pritrdijo z vijaki, 
temveč na primer z vzmetnimi sponkami, in kadar se oblikovni mehanski vprijem 
te pritrditve ne preskuša med dinami čnim preskusom, se na krogli ali pritrditvi z 
oblikovnim mehanskim vprijemom v ustrezni smeri opravlja stati čni preskus. 
Kadar pritrditev z oblikovnim meha nskim vprijemom ohranja kroglo navpi čno, se 
krogla med stati čnim preskusom obremeni z navpi čno silo navzgor, enako 
vrednosti „D“. Kadar pritrditev z oblikovnim mehanskim vprijemom ohranja 
kroglo s pre čno vodoravno konstrukcijo, se med stati čnim preskusom krogla 
obremeni s silo v tej smeri, enako vre dnosti 0,25 D. Pri tem ne odpove naprava za 
oblikovni mehanski vprijem ali nastanej o kakršne koli deformacije, ki bi lahko 
škodljivo vplivale na njeno delovanje. 
3.1.8 Pritrdilne to čke za pomožno vle čno sklopko iz odstavka 1. 5 Priloge 5 vzdržijo 
vodoravno stati čno silo, enako vrednosti 2 D, z najve č 15 kN. Posebna pritrdilna 
točka za zaviralni kabel vzdrži vodoravno stati čno silo, enako vrednosti D. 
3.2 Vle čne glave 
3.2.1 Osnovni preskus vsakega preskusne ga vzorca je preskus trajne dinami čne trdnosti 
z izmenično preskusno silo, ki mu sledi stati čni preskus (preskus dviga – snetja). 
3.2.2 Dinami čni preskus se opravlja z vle čno kroglo razreda A ustrezne trdnosti. Na 
preskuševalni napravi sta vle čna krogla in vle čna glava nameš čeni po navodilih 
proizvajalca in usmerjeni, kakor us treza njunemu relativnemu položaju med 
normalno uporabo. Na vzorec ne sme del ovati nobena druga sila razen preskusne. 
Preskusna sila deluje v črti, ki poteka skozi središ če krogle in je nagnjena nazaj in 
navzdol za 15 o (glej sliko 23). Preskus trajne dinami čne trdnosti mora biti 
opravljen na preskusnem vzorcu pri naslednji pr eskusni sili: 
L 373/112 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  Fhs res w = ± 0,6 D 
Kadar je najve čja dovoljena stati čna vodoravna masa S ve čja od 120 D, se 
preskusni kot pove ča na 20 °. 
 
Slika 23 – Dinami čni preskus 
 
3.2.3 Opravlja se tudi stati čni preskus dviga (snetja vle čne glave s krogle). Vle čna 
krogla, uporabljena pri tem preskusu, ima premer 49,00 do 49,13 mm, tako da 
predstavlja obrabljeno vle čno kroglo. Dvižna sila Fa pravokotno na pre čno in 
vzdolžno srednjico vle čne glave enakomerno in hitro naraš ča do vrednosti: 
 F a = g (C + S/1000) kN 
 ter deluje 10 sekund. 
Vlečna glava se ne lo či od vlečne krogle in noben njen sestavni del ne kaže kake 
trajne deformacije, ki bi lahko škodljivo vplivala na njeno sposobnost delovanja. 
3.3 Vle čne sklopke in vezni nosilci 
3.3.1 Na preskusnem vzorcu se  opravi preskus trajne dinami čne trdnosti. Naprava za 
spenjanje je opremljena z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Vse 
morebitne vmesne naprave, vgrajene med vle čno sklopko in okvir vozila (tj. vezni 
nosilci) se preskusijo z istimi silami kot vle čna sklopka. Pri preskušanju veznih 
nosilcev, namenjenih za standardne vle čne sklopke, navpi čna obremenitev deluje 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/113 
 na isti vzdolžni razdalji od navpi čne ravnine skozi pritrdilne to čke kot pri ustrezni 
standardni vle čni sklopki. 
3.3.2 Vle čne sklopke za ojesa na te čajih (S = 0). 
Opravljajo se dinami čni preskusi z izmeni čno vodoravno silo Fhw= ± 0,6 D, ki 
deluje v osi, vzporedni s podlago, in v vzdolžni srednji ravnini vle čnega vozila, ki 
poteka skozi središ če spenjalnega sornika. 
3.3.3 Vle čne sklopke za ojesa priklopnik ov s centralno osjo (S>0). 
3.3.3.1 Priklopniki s centralno osjo mase do vklju čno 3,5 tone: 
Vlečne sklopke za prik lopnike s centralno osjo mase do vklju čno 3,5 tone se 
preskušajo enako kot vle čne krogle in vle čni nosilci, opisani v odstavku 3.1 te 
priloge. 
3.3.3.2 Priklopniki s centralno os jo mase, ki presega 3,5 tone: 
Pri preskusu trajne dinami čne trdnosti delujejo na preskusni vzorec asinhrone sile 
v vodoravni in navpi čni smeri. Vodoravna smer delovanja poteka vzporedno s 
podlago in v vzdolžni srednji ravnini vle čnega vozila skozi središ če spenjalnega 
sornika. Navpi čna smer delovanja poteka pravokotno na vodoravno smer 
delovanja in deluje v vzdolžni sred nji ravnini spenjalnega sornika. 
Pritrditev vle čne sklopke in vle čnega ušesa na preskušev alni napravi je enaka 
pritrditvi, namenjeni za vozilo po proizvajal čevih navodilih za vgradnjo. 
 Pri preskusu deluje jo naslednje sile: 
 TABELA 14 – Preskusne sile 
Preskusna sila Srednja vr ednost (kN) Velikost (kN) 
Vodoravna sila 0 ± 0,6 Dc(Glej 
opombo) 
Navpična sila S x g/1000 ± 0,6 V (Glej 
opombo) 
 
Opomba: Pri napravah za spenjanje z vle čnimi ojesi razreda T se te vrednosti zmanjšajo na ± 
0,5Dc in ± 0,5V. 
Navpična in vodoravna komponenta sta po obliki sinusni in delujeta asinhrono, pri čemer je 
razlika med njunima frekvencama med 1 in 3 %. 
3.3.4 Stati čni preskus naprave za blokira nje spenjalnega sornika. 
L 373/114 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Pri vlečnih sklopkah je treba preskusiti tudi  zapiranje in morebitne blokirne 
naprave, in sicer s stati čno silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja. Med 
preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. Pri va ljastih spenjalnih 
sornikih zadostuje preskusna sila 0,1 D. 
3.4 Vle čna ušesa 
3.4.1 Na vle čnih ušesih se opra vljajo isti dinami čni preskusi kot na vle čnih sklopkah. 
Pri vlečnih ušesih, namenjenih za uporabo izklju čno na priklopnikih z ojesi na 
tečajih, ki omogo čajo prosto navpi čno nihanje, je izmeni čna sila med preskusom 
taka, kot je opisana v odstavku 3.3.2. Vle čna ušesa, ki so namenjena tudi za 
uporabo na priklopnikih s ce ntralno osjo, se pri prikl opnikih s centralno osjo z 
masami C do vklju čno 3,5 tone preskušajo enako kot vle čne glave (odstavek 4.2), 
pri priklopnikih s centralno osjo z ma so C nad 3,5 tone pa enako kot vle čne 
sklopke (odstavek 4.3.3.2). 
3.4.2 Obro časta (toroidna) ušesa razreda L se preskušajo na isti na čin kot standardna 
vlečna ušesa. 
3.4.3 Preskušanje vle čnih ušes se opravlja tako, da izmeni čna sila deluje tudi na dele, ki 
se uporabljajo za pritrditev vle čnega ušesa na vle čno oje. Vsi elasti čni vmesni deli 
se blokirajo. 
3.5 Kavljaste vle čne sklopke 
3.5.1 Kavljaste vle čne sklopke razreda K so take, da uspešno opravijo preskuse, 
navedene v odstavku 3.5.2 te priloge. 
3.5.2 Dinami čni preskus: 
3.5.2.1 Dinami čni preskus je preskus z nihajo čo obremenitvijo, pri katerem se uporabi 
obročasto (toroidno) uho razreda L, sklopka, ka kor bi bila vgrajena na vozilu, in 
vsi potrebni deli za vgradnjo v vozilo. Vsi elasti čni sestavni deli pa se lahko 
nevtralizirajo s soglasjem homol ogacijskega organa ali tehni čne službe. 
3.5.2.2 Pri kavljastih vle čnih sklopkah, namenjenih za upora bo na priklopnikih z ojesi na 
tečajih, kadar je navpi čna obremenitev vle čne sklopke S ni č, preskusna sila deluje 
v vodoravni smeri in simulira natezne sile na kavljasto vle čno sklopko, ki se giblje 
med 0,05 D in 1,00 D. 
3.5.2.3 Pri kavljastih vle čnih sklopkah, namenjenih za pr iklopnike s centralno osjo, 
preskusna sila predstavlja rezultanto vodoravne in navpi čne sile na vle čno sklopko 
in deluje pod kotom – α, torej od spredaj zgoraj navzdol in nazaj, ter je 
enakovredna izra čunanemu kotu rezultante med vodoravno in navpi čno silo na 
sklopko. Sila Fhs res se izračuna: 
 F hs res = s hF F2 2+ pri čemer F h = D c in F s = 100081,9S.+ 0,8 V 
3.5.2.4 Delujo ča sila se giblje med 0,05 Fhs res in 1,00 Fhs res. 
3.5.3 Stati čni preskus naprave za blokiranje sklopke 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/115 
 Pri kavljastih vle čnih sklopkah je treba preskusiti tudi zapiranje in morebitne 
blokirne naprave, in sicer s stati čno silo 0,25 D, ki deluje  v smeri odpiranja. Med 
preskusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. 
3.6 Vle čna ojesa 
3.6.1 Vle čna ojesa se preskušajo enako kot vle čna ušesa (glej odstavek 3.4). 
Homologacijski organ ali tehni čna služba lahko opusti preskus trajne dinami čne 
trdnosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogo ča teoretično preverjanje 
trdnosti. Pri teoreti čnem preverjanju vle čnih ojes za polpriklopnike s centralno 
osjo z maso do vklju čno 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile po standardu ISO 
7641/1:1983. Pri teoreti čnem preverjanju vle čnih ojes za polpriklopnike s 
centralno osjo z maso nad 3,5 tone se uporabljajo nazivne sile, ki se izra čunajo na 
naslednji na čin: 
 Fsp = (g x S/1000) + V 
pri čemer je velikost sile V taka, kot je navedena v odstavku 2.11.4 tega 
pravilnika. 
Pri polpriklopnikih s centralno osjo z maso do vklju čno 3,5 tone so dopustne 
napetosti ob nazivnih masah v sk ladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 
7641/1:1983. Pri upognjenih vle čnih ojesih (npr. oblik e labodjega vratu) in 
vlečnih ojesih priklopnikov se upoš teva vodoravna komponenta sile F hp = 1,0 x D. 
3.6.2 Pri vle čnih ojesih priklopnikov, ki se lahko prosto premikajo v navpi čni smeri, se 
ob preskusu trajne dinami čne trdnosti ali teoreti čnem preverjanju trdnosti preverja 
še odpornost proti uklonu, bodisi s teoreti čnim izračunom z nazivno silo 3,0 D ali 
z uklonskim preskusom z nazivno silo 3,0 x D. Pri izra čunu so dopustne napetosti 
v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641/1:1983. 
3.6.3 Pri krmiljenih oseh se preverja odpornost proti upogibu s teoreti čnim izračunom 
ali z upogibnim preskusom. V središ ču točke spenjanja deluje vodoravna pre čna 
statična sila. Njena velikost je iz brana tako, da okoli središ ča prednje osi deluje 
navor 0,6 x Av x g (kNm). Dopustne napeto sti so v skladu z odstavkom 5.3 
standarda ISO 7641/1:1983. 
Kadar krmiljeni osi oblikujeta dvoj ček, tandem, voz s prednjo osjo (krmiljen 
bogie) pa se navor pove ča na 0,95 x Av x g (kNm). 
3.7 Sedla 
3.7.1 Osnovna preskusa trdnosti sta dinami čni preskus in stati čni preskus (preskus 
dviga). Na sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se opravlja še dodaten stati čni preskus (upogibni preskus). Za te preskuse je sedlo opremljeno 
z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. Na čin pritrditve je enak dejanski 
pritrditvi na vozilo. Metoda izra čuna se ne sme uporabljati namesto fizi čnega 
preskušanja. 
3.7.2 Stati čni preskusi 
L 373/116 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.7.2.1 Standardna sedla, konstruirana za uporabo s krmilnimi klini ali podobnimi 
napravami za prisilno krmiljenje polpriklopnikov (glej odstavek 2.7 tega pravilnika), se trdnos tno preskušajo s stati čnim upogibnim preskusom v podro čju 
delovanja krmilne naprave ob so časnem delovanju navpi čne obremenitve na 
sedlo. Najve čja dovoljena navpi čna obremenitev sedla U deluje navpi čno na sedlo 
v njegovi delovni le gi preko toge ploš če, ki je dovolj velika, da v celoti pokrije 
sedlo. 
Rezultanta navpi čne obremenitve poteka skozi središ če vodoravnega zgiba sedla. 
Hkrati na stranski steni vodila kraljevega čepa deluje vodoravna pre čna sila, ki 
predstavlja silo, potrebno za prisilno krmiljenje polpriklopnika. Njena velikost in smer delovanja sta izbrani tako, da okoli središ ča kraljevega čepa deluje navor 
0,75 m x D, ki ga povzro ča sila, ki deluje na ro čici dolžine 0,5 ± 0,1 m. Dovoljena 
je trajna (plasti čna) deformacija vseh nazivnih mer do 0,5 %. Ne smejo se pojaviti 
razpoke. 
3.7.2.2 Na vseh sedlih se opravi tudi stati čni dvižni preskus. Do dvižne sile F
A = g . U se 
na več kot 0,2 % širine priklopne ploš če ne pojavi noben pomemben trajni upogib. 
Pri standardnih sedlih razreda G 50 in primerljivih sedlih za isti premer kraljevega 
čepa se kraljevi čep polpriklopnika ne lo či od sedla pri dvižni sili Fa = g x 2.5 U. 
Pri nestandardnih sedlih  za premer kraljevega čepa, večji od 50 mm, na primer 
sedla za kraljevi čep premera 90 mm, je dvižna sila: Fa = g x 1,6 U z najmanjšo 
vrednostjo 500 kN. 
Potrebno silo povzro ča vzvod, ki se na enem konc u naslanja na zgornjo ploš čo 
sedla, na drugem pa nanj deluje sila  na razdalji od 1,0 do 1,5 m od središ ča 
kraljevega čepa – glej sliko 24. 
Ročica vzvoda leži pod kotom 90 o glede na smer uvajanja kraljevega čepa v 
sedlo. Če je najneugodnejši primer o čiten, ga je treba preskusiti. Če ga ni mogo če 
preprosto ugotoviti, homol ogacijski organ ali tehni čna služba dolo či stran za 
preskušanje. Potreben je le en preskus. 
 
Pogled od zadaj 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/117 
 Slika 24 – Dvižni preskus na sedlih 
 
3.7.3 Dinami čni preskus 
Sedlo se preskusi z izmeni čno obremenitvijo (asinhroni dinami čni preskus), tako 
da nanj so časno delujeta vodoravna izmeni čna in navpi čna nihajoča sila. 
3.7.3.1 Pri sedlih, ki niso namenjena za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se 
uporabljajo naslednje sile: 
 vodoravna: Fhw = ± 0,6 x D 
 navpi čna: FsO = g x 1,2 U 
 FsU = g x 0,4 U 
Ti dve sili delujeta v vzdolžn i srednji ravnini vozila, pri čemer smeri delovanja 
obeh sil FsO in FsU potekata skozi središ če zgiba sedla. 
Navpična sila Fs se spreminja med mejama + g x 1,2 U in + g x 0,4 U, vodoravna 
sila pa med ± 0,6 D. 
3.7.3.2 Pri sedlih, namenjenih za prisilno krmiljenje polpriklopnikov, se uporabljajo 
naslednje sile: 
 vodoravna: Fhw = ± 0,675 D 
 navpi čna: FsO in FsU kot v odstavku 3.7.3.1. 
 Smeri delovanja sil so take, kakor  so navedene v odstavku 3.7.3.1. 
3.7.3.3 Pri dinami čnem preskusu sedla se med naležni ploš či sedla in polpriklopnika 
nanese ustrezna mazalna snov, tako da je torni koli čnik F najve č 0,15. 
3.8 Montažne ploš če za sedla 
Tudi za preskušanje montažnih ploš č se uporabljajo dinami čni preskus sedel, 
opisan v odstavku 3.7.3, in stati čni preskusi, opisani v odstavku 3.7.2. Pri 
montažnih ploš čah zadostuje dvižni preskus le na eni strani. Preskus se opravi na 
osnovi najve čje predvidene višine vgradnje sedla, najve čje predvidene širine in 
najmanjše predvidene dolžine montažne ploš če. Ta preskus ni potreben, če je 
zadevna montažna ploš ča, razen tega, da je ožja in/ali daljša in je celotna višina 
manjša, enaka ploš či, na kateri je bil ta preskus že opravljen. Metoda izra čuna se 
ne sme uporabljati namesto fizi čnega preskušanja. 
3.9 Kraljevi čepi polpriklopnikov 
L 373/118 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.9.1. Na vzorcu na preskušev alni napravi se opravi dinami čni preskus z izmeni čno 
obremenitvijo. Preskušanje kraljevega čepa ne poteka skupaj s preskušanjem 
sedla. Preskus se opravi tako, da sila de luje tudi na dele, ki so potrebni za 
pritrditev kraljevega čepa na polpriklopnik. Metoda izra čuna se ne sme uporabljati 
namesto fizi čnega preskušanja. 
3.9.2. Opravi se dinami čni preskus z izmeni čno vodoravno silo Fhw = ± 0,6 D, ki deluje 
na čep v delovnem položaju. 
Smer delovanja sile poteka skozi središ če najmanjšega premera valjastega dela 
čepa s premerom 50,8 mm za razred H 50 (glej Prilogo 5, sliko 18). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/119 
 Priloga 7  
VGRADNJA IN POSEBNE ZAHTEVE  
1 Vgradnja in posebne zahteve  
1.1 Vgradnja vle čnih krogel in vle čnih nosilcev 
1.1.1 Vle čne krogle in vle čni nosilci so vgrajeni v voz ila kategorije M1, M2 (najve čja 
dovoljena masa pod 3,5 tone) in N1 1 skladno z merami prostega prostora in višin, 
prikazanimi na sliki 25. Višina se me ri pod pogoji obremenitve vozila, navedenih 
v Dodatku 1 k tej prilogi. 
Zahteva glede višine ne velja za tere nska vozila kategorije G, opredeljena v 
Prilogi 7 k pre čiščeni Resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3)(dokument 
TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 
1.1.1.1 Prosti prostor, prikazan na slikah 25a in 25b, lahko zapolni nesnemljiva oprema, 
kot je rezervno kolo, če razdalja med središ čem vlečne krogle in navpi čno ravnino 
na skrajni zadnji to čki opreme ni ve čja od 300 mm. Oprema se pritrdi, da se 
omogoči ustrezen dostop za spenjanje in odpenjanje brez nevarnosti poškodbe 
uporabnika in vpliva na prosto gibanje naprave za spenjanje. 
1.1.2 Za vle čne krogle in vle čne nosilce proizvajalec voz ila zagotovi navodila za 
vgradnjo in navede, ali je potrebna kakšna oja čitev obmo čja vgradnje. 
1.1.3 Naprave za spenjanje z vle čno kroglo omogo čajo spenjanje in odpenjanje, kadar 
je vzdolžna os naprave za spenja nje zasukana glede na srednjico vle čne krogle in 
pritrdilne konstrukcije: 
v vodoravni smeri za 60 ° v desno ali levo ( β = 60 °, glej sliko 25); 
v navpični smeri za 10 ° navzgor ali navzdol ( α = 10 °, glej sliko 25); 
okoli svoje osi za 10 ° v desno ali levo. 
 
 
 
 
                                                 
1 Glej opredelitve v Pravilniku št. 13, ki je bil priložen Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za 
cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali uporabijo na njih , in o pogojih za vzajemno 
priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov. Opredelitev vsebuje tudi Priloga 7 k pre čiščeni 
Resoluciji o konstrukciji vozil (R. E. 3) (dokument TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).  
L 373/120 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
       
 
                
Slika 25(a) – Prosti prostor okoli vle čne krogle in njena viši na – pogled s strani 
 Prosti prosto r
 
Navpična ravnina 
na skrajnem delu vozila (glej odstavek  1.1.1 Priloge 7) 
 
Sol
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/121 
  
       
 
                
Slika 25(b) – Prosti prostor okoli vle čne krogle – tloris 
 Prosti prostor 
 
Navpična ravnina 
na skrajnem delu vozila 
L 373/122 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 1.1.4 Kadar priklopnik ni spet z vle čnim vozilom, vgrajen vle čni nosilec in vle čna 
krogla ne zakrivata prostora za prit rditev zadnje registrske tablice vle čnega vozila 
ali zmanjšujeta njeno vidnost. Če vlečna krogla ali druga oprema zakriva zadnjo 
registrsko tablico, mora b iti takšna, da jo je mogo če odstraniti ali premakniti brez 
uporabe orodja, razen na primer sprostitvenega klju ča, ki se zlahka  uporablja (tj. 
napor ni ve čji od 20 Nm) in s katerim je opremljeno vozilo. 
1.2 Vgradnja vle čnih glav 
1.2.1 Vle čne glave razreda B so dovoljene na pr iklopnikih, katerih skupna masa ne 
presega 3,5 tone. Ko je  priklopnik v vodoravnem položaju in ima najve čjo 
dovoljeno osno obremenitev, je vle čna glava v takem položaj u, da leži srednjica 
krogelnega obmo čja, v katerega se pritrdi kr ogla, 430 ± 35 mm nad vodoravno 
ravnino, na kateri stoj ijo kolesa priklopnika. 
Bivalna prikolica in prik lopnik za prevoz blaga je v vodoravnem položaju, kadar 
je v takem položaju njen pod ali dno tovor nega prostora. Pri priklopnikih, ki 
nimajo take referen čne ploskve (npr. priklopnikih za prevoz čolnov ipd.), ustrezno 
referenčno črto za dolo čitev vodoravnega položaja navede proizvajalec 
priklopnega vozila. Zahteva glede višine priklopne to čke velja samo za 
priklopnike, namenjene za spenja nje z vozili, navedenimi v to čki 1.1.1 te priloge. 
 V vseh primerih se vodoravni položaj dolo či znotraj obmo čja ± 1 °. 
1.2.2 Vle čna glava omogo ča varno upravljanje v prostem prostoru okoli vle čne krogle, 
prikazanem na slikah  25a in 25b, do kotov α = 25 ° in β = 60 °. 
1.3 Vgradnja vle čnih sklopk in montažnih elementov 
1.3.1 Vgradne mere standardnih vle čnih sklopk: 
Pri tipih standardnih vle čnih sklopk vozilo izpolnjuje zahteve glede mer, 
prikazanih na sliki 15 in v tabeli 10. 
1.3.2 Potreba po daljinsko upravljanih napravah za spenjanje 
Če ene ali ve č od naslednjih zahtev glede prep rostega in varnega upravljanja 
(odstavek 1.3.3), dostopnosti (odstavek 1. 3.5) ali prostega prostora okoli vzvoda 
za ročno upravljanje (odstavek 1.3.6) ni mogo če izpolniti, se upor ablja naprava za 
spenjanje z napravo za daljinsko upravlj anje, kakor je opisana v odstavku 12.3 
Priloge 5. 
1.3.3 Preprosto in varno uprav ljanje naprave za spenjanje 
Vlečne sklopke so vgrajene na vozilo tako, da jih je mogo če preprosto in varno 
upravljati. 
To se ne nanaša le na postopek spenja nja (in odpenjanja, kadar je to ustrezno), 
ampak tudi na preverjanje položaja k azalnika odprtega in zaprtega položaja 
spenjalnega sornika (vizualno ali z otipom). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/123 
 V območju, v katerem mora biti oseba pri upravljanju naprave za spenjanje, ni 
nobenih morebitno nevarnih konstrukcijskih mest, kakršna so ostri robovi, vogali 
itn., razen če so načrtovana tako, da ni nevarnosti poškodb. 
Poti iz tega obmo čja na nobeni strani ne omejuj e ali zapira noben predmet, 
pritrjen na napravo za spenjanje ali vozilo. 
Nobena blokirna naprava ne prepre čuje tej osebi, da se postavi v primeren položaj 
za upravljanje naprave za spenjanje. 
1.3.4 Najmanjši kot pri spenjanju in odpenjanju 
Spenjanje in odpenjanje ušesa vle čnega ojesa je mogo če, kadar je vzdolžna os 
ušesa vlečnega ojesa glede na srednjico čeljusti sočasno zasukana: 
vodoravno za 50 ° v desno ali levo; navpično za 6 ° navzgor ali navzdol; 
osno za 6 ° v desno ali levo. Ta zahteva velja tudi za kavljaste vle čne sklopke razreda K. 
1.3.5 Dostopnost 
Razdalja med središ čem spenjalnega sornika in robom nadgradnje vozila ne 
presega 550 mm. Kadar razdalja presega 420 mm, se naprava za spenjanje pritrdi 
z mehanizmom za upravljanje, ki omogo ča varno upravljanje pri najve čji razdalji 
420 mm od zadnjega robu nadgradnje. 
Razdalja 550 mm se lahko pove ča, če je mogo če dokazati tehni čno nujnost in to 
ne ogroža preprostega in varnega upravljanja vle čne sklopke: 
(i) na razdaljo do 650 mm pri vozilih s prekucnimi nadgradnjami ali opremo, 
vgrajeno na zadnjem koncu; 
(ii) na razdaljo do 1320 mm, če je svetla višina vsaj 1150 mm; 
(iii) pri vozilih za prevoz avtomobil ov z najmanj dvema navoznima nivojema, če 
se priklopno vozilo med normalnim prevažanjem ne lo čuje od vle čnega vozila. 
1.3.6 Prosti prostor okoli vzvoda za ro čno upravljanje 
Za varno upravljanje vle čne sklopke je okoli vzvoda za ro čno upravljanje dovolj 
prostega prostora. 
Prosti prostor, prikazan na sliki 26, velja kot zadosten. Če so razli čni tipi 
standardnih vle čnih sklopk namenjeni za vgradnjo v vozilo, je prostega prostora 
toliko, da so pogoji izpolnjeni tudi pri najve čjih merah vle č
ne sklopke ustreznega 
razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5. 
L 373/124 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 26 – Prosti prosto r okoli vzvoda za ro čno upravljanje 
 
Mere prostega prostora velj ajo po potrebi tudi za vle čne sklopke z vzvodi za ro čno 
upravljanje, obrnjenimi navzdol, ali naprave druga čnih konstrukcij. 
Prosti prostor je zagotovljen tudi  pri predpisanih najmanjših ko tih spenjanja in odpenjanja, 
navedenih v odstavku 1.3.4 te priloge. 
1.3.7 Prostor za prosto gibanje vle čne sklopke 
Na vozilo vgrajena vle čna sklopka je odmaknjena od katerega koli drugega dela 
vozila najmanj 10 mm ob upoštevanju vseh mo žnih geometrijskih leg, navedenih 
v odstavku 3 Priloge 5. 
Če so različni tipi standardnih vle čnih sklopk namenjenih za vgradnjo v tip vozila, 
je odmik tolikšen, da so pogoji izpolnjeni tudi pri najve čjih merah vle čne sklopke 
ustreznega razreda, navedenih v odstavku 3 Priloge 5. 
1.3.8 Dopustnost vle čnih sklopk s posebnim zgibom za navpi čno nagibanje – glej 
odstavek 3.4 Priloge 5. 
Naprave za spenjanje z valjastim spenjalnim sornikom, ki omogo čajo navpi čno 
vrtenje priklopljenega vle čnega ušesa s posebnim zgibom, so dopustne le, če je 
mogoče dokazati njihovo tehni čno nujnost. To se lahko zgodi na primer pri 
vzvratnih prekucnikih, pr i katerih je glava vle čne sklopke na te čajih, ali pri 
vlečnih sklopkah težkih transportnih voz il, pri katerih je  uporaba valjastega 
spenjalnega sornika nujna zaradi trdnosti. 
1.4 Vgradnja ušes vle čnih ojes in vle čnih ojes na priklopnike 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/125 
 1.4.1 Če navpična obremenitev vle čnega ušesa za priklopnik presega 50 kg pri 
priklopniku, enakomerno obremenjenem do najve čje tehnično dovoljene mase, 
imajo vle čna ojesa za priklopnike s centralno osjo podporno napravo, nastavljivo 
po višini. 
1.4.2 Če sta vlečno uho in vle čno oje vgrajena v priklopnik s centralno osjo z najve čjo 
maso C, ve čjo od 3,5 tone, in z ve č kot eno osjo, je priklopnik opremljen z 
napravo za porazdelitev obremenitve osi. 
1.4.3 Vle čna ojesa na te čajih so dvignjena od tal. Ko se spustijo iz vodoravnega 
položaja, najnižja to čka ni nižje kot 200 mm  od tal. Glej tudi odstavka 5.3 in 5.4 
Priloge 5. 
1.5 Vgradnja sedel, montažnih ploš č in kraljevih čepov v vozila 
1.5.1 Sedla razreda G 50 se ne pritrjuj ejo neposredno na okv ir vozila, razen če to 
dovoljuje njegov proizvajalec. Na okvi r se pritrjujejo z montažno ploš čo in 
upoštevajo se navodila proi zvajalca vozila in sedla. 
1.5.2 Polpriklopnik je opremljen s podporni mi nogami ali drugo napravo, ki omogo ča 
odklop in parkiranje polpriklopnika. Če je polpriklopnik opremljen tako, da je 
mogoče samodejno spetje naprav za spenjanje, elektri čnih in zavornih sistemov, 
se podporne noge ali druge podobne naprave po spetju samodejno dvignejo s tal. 
Te zahteve ne veljajo pri polpriklopnikih , konstruiranih za posebne namene, ki se 
običajno ločujejo šele v delavnici ali ko se obremenjujejo in razbremenjujejo v 
posebej konstruiranih prostorih. 
1.5.3 Pri vgradnji kraljevega čepa na montažno ploš čo polpriklopnika se upoštevajo 
navodila proizvajalca vozila ali kraljevega čepa. 
1.5.4 Če je polpriklopnik opremljen s krmilnim  klinom, izpolnjuje zahteve, opisane v 
odstavku 7.8 Priloge 5. 
L 373/126 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2 DALJINSKO PRIKAZO VANJE IN UPRAVLJANJE  
2.1 Pri vgradnji naprav za daljinsko prikaz ovanje in upravljanje se upoštevajo vse 
ustrezne zahteve, navedene v odstavku 12 Priloge 5. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/127 
 Priloga 7 – Dodatek 1  
POGOJI OBREMENITVE ZA MERJENJE VIŠINE VLE ČNE KROGLE  
1 Višina je takšna, kakršna je opred eljena v odstavku 1.1.1 Priloge 7. 
2 Pri vozilih 1/ kategorije M1 maso vozila,  po kateri se meri ta višina, navede 
proizvajalec vozila v obrazcu sporo čila (Priloga 2). Masa je najve čja dovoljena 
masa, porazdeljena na oseh, kakor jo na vede proizvajalec vozila, ali masa z 
obremenitvijo vozila v skladu z odstavkom 2.1 tega dodatka. 
2.1 Najve čja vrednost za maso vozila v voznem stanju, ki jo navede proizvajalec 
vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporo čila o homologaciji v Prilogi 2); in 
2.1.1 masi, vsaka po 68 kg, na sedežnem položaj u na zunanji strani vsake vrste, v kateri 
so sedeži pomaknjeni najbolj nazaj za normalno vožnjo, pri čemer sta masi: 
2.1.1.1 pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo, ki jih predloži za homologacijo 
proizvajalec vozila, približno na to čki 100 mm pred to čko „R“ pri nastavljivih 
sedežih in 50 pred to čko „R“ pri drugih sedežih, pri čemer se to čka „R“ dolo či v 
skladu z odstavkom 5.1.1.2 Pravilnika št. 14; ali 
2.1.1.2 pri napravah in sestavnih delih, ki  jih predloži za homologacijo samostojni 
proizvajalec in so namenjene za nakn adno vgradnjo, približno na položaju sede če 
osebe;  
2.1.2 Poleg tega se pri vsaki masi 68 kg v vozilu v prostoru za prtljago enakomerno 
porazdeli dodatna dovoljena masa 7 kg za osebno prtljago; 
3 Pri vozilih 1/ kategorije N1 je masa vozila, po kateri se meri ta višina: 3.1 najve čja dovoljena masa, porazdeljena na oseh, kakor jo navede proizvajalec 
vlečnega vozila (glej odstavek 6 Sporo čila o homologaciji v Prilogi 2).