SL Uradni list Evropske unije L 285/1

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 67 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o: I. homologaciji posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline; II. homologaciji vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme [2016/1829]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 14 sprememb 01 – začetek veljavnosti: 9. oktober 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitev in razvrstitev sestavnih delov

Del I: Homologacija posebne opreme vozil kategorij M in N, ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline;

3. Vloga za podelitev homologacije

4. Oznake

5. Homologacija

6. Specifikacije v zvezi z različnimi sestavnimi deli opreme za uporabo UNP

7. Spremembe tipa opreme za uporabo UNP in razširitev homologacije

8. (Nedodeljeno)

9. Skladnost proizvodnje

10. Kazni za neskladnost proizvodnje

11. Prehodne določbe v zvezi z različnimi sestavnimi deli opreme za uporabo UNP

12. Dokončno prenehanje proizvodnje

13. Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

Del II: Homologacija vozil kategorij M in N, opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme

14. Opredelitev pojmov

15. Vloga za podelitev homologacije

16. Homologacija

17. Zahteve za vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila

18. Skladnost proizvodnje

19. Kazni za neskladnost proizvodnje

20. Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila

21. Dokončno prenehanje proizvodnje

22. Prehodne določbe v zvezi z vgradnjo različnih sestavnih delov opreme za uporabo UNP in homologacijo vozila, opremljenega s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila, glede na vgradnjo te opreme

23. Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

PRILOGE

1. Bistvene lastnosti vozila, motorja in opreme, povezane z UNP

2A Namestitev homologacijske oznake za opremo za uporabo UNP

2B Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa opreme za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67.

2C Namestitev homologacijskih oznak

2D Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na vgradnjo sistemov za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67.

3. Določbe o homologaciji dodatne opreme na posodi za UNP

4. Določbe o homologaciji črpalke za gorivo

5. Določbe o homologaciji filtrske enote za UNP

6. Določbe o homologaciji regulatorja tlaka in uparjalnika

7. Določbe o homologaciji zapiralnega ventila, protipovratnega ventila, razbremenilnega ventila plinskih cevi in delovne priključne naprave

8. Določbe o homologaciji gibkih cevi s priključnimi napravami

9. Določbe o homologaciji polnilne enote

10. Določbe o homologaciji posod za UNP

11. Določbe o homologaciji naprav za vbrizgavanje plina ali delov za mešanje plina ali vbrizgalnih šob in voda za gorivo

12. Določbe o homologaciji enote za doziranje plina, kadar ni kombinirana z napravami za vbrizgavanje plina

13. Določbe o homologaciji tipala za tlak in/ali temperaturo

14. Določbe o homologaciji elektronske krmilne enote

15. Preskusni postopki

16. Določbe o identifikacijski oznaki UNP za vozila kategorij M 2 in M 3

17. Določbe o identifikacijski oznaki za delovno priključno napravo

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

1.1 Del I homologacijo posebne opreme vozil kategorij M in N (1), ki za pogon uporabljajo utekočinjene naftne pline;

1.2 Del II homologacijo vozil kategorij M in N (1), opremljenih s posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, glede na vgradnjo te opreme.

2. OPREDELITEV IN RAZVRSTITEV SESTAVNIH DELOV

Sestavni deli za uporabo UNP v vozilih se razvrstijo glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje v skladu s sliko 1.

Razred 0 Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s tlakom nad 3 000 kPa. Razred 1 Visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je tekoči UNP s parnim tlakom ali povišanim parnim tlakom do 3 000 kPa. Razred 2 Nizkotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 450 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom. Razred 2A Nizkotlačni deli za omejeno območje tlaka, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je uparjeni UNP z najvišjim obratovalnim tlakom, ki znaša manj kot 120 kPa in je več kot 20 kPa nad atmosferskim tlakom. Razred 3 Zapiralni ventili in razbremenilni ventili, če delujejo v tekoči fazi.

Sestavni deli UNP, namenjeni za najvišji obratovalni tlak pod 20 kP nad atmosferskim tlakom, niso predmet tega pravilnika.

Sestavni del je lahko sestavljen iz več delov, ki so razvrščeni v različne razrede glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje.

Slika 1

Razvrstitev glede na najvišji obratovalni tlak in delovanje

V tem pravilniku:

2.1 „Tlak“ pomeni relativni tlak v primerjavi z atmosferskim tlakom, razen če je navedeno drugače. 2.1.1 „Servisni tlak“ pomeni stalen tlak pri enotni temperaturi plina 15 °C. 2.1.2 „Preskusni tlak“ pomeni tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje med homologacijskim preskusom. 2.1.3 „Delovni tlak“ pomeni najvišji tlak, pod katerim lahko sestavni del deluje in ki je osnova za določanje moči. 2.1.4 „Obratovalni tlak“ pomeni tlak pri normalnih obratovalnih pogojih. 2.1.5 „Najvišji obratovalni tlak“ pomeni najvišji tlak v sestavnem delu, ki lahko nastopi med obratovanjem. 2.1.6 „Klasifikacijski tlak“ pomeni najvišji dovoljeni obratovalni tlak v sestavnem delu glede na njegovo razvrstitev.

2.2 „Posebna oprema“ pomeni: (a) posodo; (b) dodatno opremo na posodi; (c) uparjalnik/regulator tlaka; (d) zapiralni ventil; (e) napravo za vbrizgavanje plina ali vbrizgalno šobo ali del za mešanje plinov; (f) enoto za doziranje plina, samostojno ali v kombinaciji z napravo za vbrizgavanje plina; (g) gibke cevi; (h) polnilno enoto; (i) protipovratni ventil; (j) razbremenilni ventil plinskih cevi; (k) filtrsko enoto; (l) tipalo za tlak ali temperaturo; (m) črpalko za gorivo; (n) delovno priključno napravo; (o) elektronsko krmilno enoto; (p) vod za gorivo; (q) napravo za razbremenitev tlaka; (r) večkomponentni sestavni del.

2.3 „Posoda“ pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje utekočinjenega naftnega plina. 2.3.1 Posoda je lahko: (a) standardna valjasta posoda z valjasto lupino, dvema zaobljenima dnoma, torisferičnim ali ovalnim, in zahtevanimi odprtinami; (b) posebna posoda: posoda, ki ni standardna valjasta posoda. Značilne dimenzije so navedene v Dodatku 5 Priloge 10. 2.3.2 „Posoda, v celoti iz kompozitnih materialov“ pomeni posodo, sestavljeno samo iz kompozitnih materialov z nekovinsko oblogo. 2.3.3 „Serija posod“ pomeni največ 200 posod istega tipa, izdelanih zaporedoma v isti proizvodni liniji.

2.4 „Tip posode“ pomeni posode, ki se ne razlikujejo v naslednjih značilnostih iz Priloge 10: (a) blagovnem imenu ali znamki; (b) obliki (valjasta, posebna oblika); (c) odprtinah (plošča za dodatno opremo/kovinski obroček); (d) materialu; (e) postopku varjenja (v primeru kovinskih posod); (f) toplotni obdelavi (v primeru kovinskih posod); (g) proizvodni liniji; (h) nominalni debelini sten; (i) premeru; (j) višini (v primeru posebnih posod).

2.5 „Dodatna oprema na posodi“ pomeni naslednjo opremo, ki je lahko samostojna ali kombinirana: (a) 80-odstotni zaporni ventil; (b) indikator ravni; (c) razbremenilni ventil; (d) daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom; (e) črpalka za gorivo; (f) multiventil; (g) ohišje, neprepustno za plin; (h) uvodnica za napajalni kabel; (i) protipovratni ventil; (j) naprava za razbremenitev tlaka. 2.5.1 „80-odstotni zaporni ventil“ pomeni napravo, ki omeji polnjenje pri največ 80 odstotkih prostornine posode. 2.5.2 „Indikator ravni“ pomeni napravo za preverjanje ravni tekočine v posodi. 2.5.3 „Razbremenilni ventil (izpustni ventil)“ pomeni napravo, ki omejuje prevelik tlak v posodi. 2.5.3.1 „Naprava za razbremenitev tlaka“ pomeni napravo, namenjeno za zaščito posode pred eksplozijo, do katere lahko pride v primeru požara, z zračenjem vsebovanega UNP. 2.5.4 „Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom“ pomeni napravo, ki omogoča vzpostavitev in prekinitev dovoda UNP v uparjalnik/regulator tlaka; daljinsko voden pomeni, da servisni ventil upravlja elektronska krmilna enota; kadar motor vozila ne deluje, je ventil zaprt; prelivni ventil pomeni napravo za omejitev pretoka UNP. 2.5.5 „Črpalka za gorivo“ pomeni napravo za vzpostavitev dovoda tekočega UNP v motor s povišanjem tlaka posode z dovodnim tlakom črpalke za gorivo. 2.5.6 „Multiventil“ pomeni napravo, sestavljeno iz vseh ali nekaterih enot dodatne opreme, navedene v odstavkih 2.5.1 do 2.5.3 in 2.5.8. 2.5.7 „Ohišje, neprepustno za plin“ pomeni napravo za zaščito dodatne opreme in prezračenje kakršnega koli uhajanja v zunanje ozračje. 2.5.8 Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila/tipalo ravni goriva). 2.5.9 „Protipovratni ventil“ pomeni napravo, ki omogoča pretok tekočega UNP v eno smer in preprečuje pretok tekočega UNP v nasprotni smeri.

2.6 „Uparjalnik“ pomeni napravo, namenjeno za spreminjanje UNP iz tekočega v plinasto stanje.

2.7 „Regulator tlaka“ pomeni napravo, namenjeno za zniževanje in uravnavanje tlaka utekočinjenega naftnega plina.

2.8 „Zapiralni ventil“ pomeni napravo za prekinitev pretoka UNP.

2.9 „Razbremenilni ventil plinskih cevi“ pomeni napravo za preprečevanje prevelikega tlaka v ceveh nad predhodno določeno vrednostjo.

2.10 „Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba ali del za mešanje plinov“ pomeni napravo, ki omogoča dovod tekočega ali uparjenega UNP do motorja.

2.11 „Enota za doziranje plina“ pomeni napravo, ki odmerja in/ali razporeja dovod plina do motorja ter je lahko kombinirana z napravo za vbrizgavanje plina ali samostojna.

2.12 „Elektronska krmilna enota“ pomeni napravo, ki nadzira potrebo motorja po UNP in samodejno zapre zapiralne ventile sistema za UNP v primeru počene cevi za dovod goriva zaradi nesreče ali nenadno zaustavi motor.

2.13 „Tipalo za tlak ali temperaturo“ pomeni napravo, ki meri tlak ali temperaturo.

2.14 „Filtrska enota za UNP“ pomeni napravo, ki filtrira UNP; filter je lahko vgrajen v druge sestavne dele.

2.15 „Gibke cevi“ pomenijo cevi za prenos utekočinjenega naftnega plina v tekočem ali parnem stanju pri različnih tlakih od ene točke do druge.

2.16 „Polnilna enota“ pomeni napravo, ki omogoča polnjenje posode; polnilna enota je lahko povezana z 80-odstotnim zapornim ventilom posode ali izdelana kot daljinsko vodena polnilna enota izven vozila.

2.17 „Delovna priključna naprava“ pomeni priključno napravo v cevi za gorivo med posodo za gorivo in motorjem. Če vozilu z enogorivnim motorjem zmanjka goriva, lahko motor deluje s pomočjo posode za pogonsko gorivo, ki je lahko priključena na delovno priključno napravo.

2.18 „Vod za gorivo“ pomeni cev ali vod, ki povezuje naprave za vbrizgavanje goriva.

2.19 „Utekočinjen naftni plin (UNP)“ pomeni vsak proizvod, ki je v osnovi sestavljen iz naslednjih ogljikovodikov: propana, propena (propilena), navadnega butana, izobutana, izobutilena, butena (butilena) in etana. Evropski standard EN 589:1993 določa zahteve in preskusne metode za UNP za motorna vozila, kakor se trži in dobavlja v državah članicah CEN (Evropski odbor za standardizacijo).

2.20 „Sestav gibke cevi“ pomeni sestav gibke cevi in priključnih naprav.

DEL I

HOMOLOGACIJA POSEBNE OPREME VOZIL KATEGORIJ M IN N, KI ZA POGON UPORABLJAJO UTEKOČINJENE NAFTNE PLINE

3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije posebne opreme vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.

3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

3.2.1 natančen opis tipa posebne opreme (kakor je določeno v Prilogi 1);

3.2.2 risba posebne opreme, ki je dovolj podrobna in v ustreznem merilu;

3.2.3 preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 6 tega pravilnika.

3.3 Na zahtevo tehnične službe, pristojne za izvajanje homologacijskih preskusov, se predložijo vzorci posebne opreme.

Dodatni vzorci se predložijo na zahtevo.

4. OZNAKE

4.1 Vsi sestavni deli, predloženi v homologacijo, morajo biti označeni z blagovnim imenom ali znamko proizvajalca in oznako tipa; pri nekovinskih sestavnih delih pa sta navedena tudi mesec in leto proizvodnje; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.2 Na vsaki enoti opreme mora biti dovolj prostora za namestitev homologacijske oznake, vključno z razvrstitvijo sestavnih delov (glej Prilogo 2A) ter v primeru sestavnih delov razreda 0 tudi delovnega tlaka; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 3.2.2.

4.3 Vsaka posoda mora imeti nameščeno tudi označevalno tablico, privarjeno nanjo, z naslednjimi jasno čitljivimi in neizbrisnimi podatki:

(a) serijsko številko;

(b) prostornino v litrih;

(c) oznako „UNP“;

(d) preskusnim tlakom [kPa];

(e) besedilom: „najvišja raven polnjenja: 80 %“;

(f) letom in mesecem homologacije (npr. 99/01);

(g) homologacijsko oznako v skladu z odstavkom 5.4;

(h) oznako „ČRPALKA ZNOTRAJ“ (PUMP INSIDE) in oznako za identifikacijo črpalke, če je črpalka nameščena v posodo.

4.4 Poleg določb iz odstavkov 4.1 in 4.2 se za daljinsko vodene servisne ventile in daljinsko vodene zapiralne ventile, ki so skladni z odstavkom 4.7 Priloge 3 oziroma odstavkom 1.7 Priloge 7, uporablja ena od naslednjih oznak:

(a) „H1“;

(b) „H2“;

(c) „H3“.

5. HOMOLOGACIJA

5.1 Če vzorci opreme, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.1 do 6.13 tega pravilnika, se homologacija za ta tip opreme podeli.

5.2 Vsakemu homologiranemu tipu opreme se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 01 za spremembe 01, ki so začele veljati 13. novembra 1999) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake črkovno-številčne kode drugemu tipu opreme.

5.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa/dela opreme za uporabo UNP v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku. Če se nanaša na posodo, se doda Priloga 2B – Dodatek.

5.4 Na vsakem sestavnem delu, ki je v skladu s tipom opreme, homologiranim po tem pravilniku, je poleg oznake, določene v odstavkih 4.1 in 4.3, na vidnem mestu, opredeljenem v odstavku 4.2, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1. Homologacijsko številko sestavljajo homologacijska številka tipa sestavnega dela, ki je navedena na potrdilu za ta tip (glej odstavek 5.2 in Prilogo 2B), pred to številko pa sta dve števki, ki navajata zaporedje najnovejših sprememb tega pravilnika.

5.5 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.6 V Prilogi 2A k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve zgoraj navedene homologacijske oznake.

5.7 V primeru sestavnega dela razreda 0 se v bližini homologacijske oznake iz odstavka 5.4 označi tudi delovni tlak.

6. SPECIFIKACIJE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI SESTAVNIMI DELI OPREME ZA UPORABO UNP

6.1 Splošne določbe

Posebna oprema vozil, ki za pogon uporabljajo UNP, mora delovati pravilno in varno.

Materiali opreme, ki so v stiku z UNP, morajo biti združljivi z njim.

Tiste dele opreme, na pravilno in varno delovanje katerih lahko vplivajo UNP, visok tlak ali tresljaji, je treba preskusiti z ustreznim preskusnim postopkom iz prilog k temu pravilniku. Treba se je ravnati zlasti po določbah iz odstavkov 6.2. do 6.13.

Vgradnja opreme za uporabo UNP, homologirane skladno s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne zahteve po elektromagnetni združljivosti v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 10 ali enakovredne zahteve.

6.2 Določbe o posodah

Posode za UNP je treba homologirati v skladu z določbami iz Priloge 10 k temu pravilniku.

6.3 Določbe o dodatni opremi, nameščeni na posodo

6.3.1 Posoda mora imeti naslednjo dodatno opremo, ki je lahko samostojna ali kombinirana (multiventili):

6.3.1.1 80-odstotni zaporni ventil;

6.3.1.2 indikator ravni;

6.3.1.3 razbremenilni ventil (izpustni ventil);

6.3.1.4 daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom.

6.3.2 Po potrebi ima posoda lahko nameščeno ohišje, neprepustno za plin.

6.3.3 Posoda ima lahko nameščeno uvodnico za napajalni kabel za sprožila/črpalke za UNP.

6.3.4 Posoda ima lahko v notranjosti nameščeno črpalko za UNP.

6.3.5 Posoda ima lahko nameščen protipovratni ventil.

6.3.6 Posoda mora biti opremljena z napravo za razbremenitev tlaka (PRD). Kot PRD se lahko homologirajo naprave ali funkcije:

(a) stikalo z varovalko (ki se sproži glede na temperaturo) (varovalka); ali

(b) razbremenilni ventil, pod pogojem, da ustreza odstavku 6.15.8.3; ali

(c) kombinacija obeh zgornjih naprav; ali

(d) katera koli druga tehnična rešitev, pod pogojem, da zagotavlja enako stopnjo učinkovitosti.

6.3.7 Dodatna oprema iz odstavkov 6.3.1 do 6.3.6 se homologira v skladu z določbami iz:

(a) Priloge 3 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavkov 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 in 6.3.6;

(b) Priloge 4 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.4;

(c) Priloge 7 k temu pravilniku za dodatno opremo iz odstavka 6.3.5.

6.4–6.14 Določbe o drugih sestavnih delih

Drugi sestavni deli, ki so prikazani v preglednici 1, se homologirajo v skladu z določbami iz prilog, ki so navedene v preglednici.

Preglednica 1

Odstavek Sestavni del Priloga 6.4 Črpalka za gorivo 4 6.5 Uparjalnik (3) Regulator tlaka (3) 6 6.6 Zapiralni ventili Protipovratni ventili Razbremenilni ventili plinskih cevi Delovne priključne naprave 7 6.7 Gibke cevi 8 6.8 Polnilna enota 9 6.9 Naprave za vbrizgavanje plina/del za mešanje plinov (5) ali vbrizgalne šobe 11 6.10 Enote za doziranje plina (4) 12 6.11 Tipala za tlak Tipala za temperaturo 13 6.12 Elektronska krmilna enota 14 6.13 Filtrske enote UNP 5 6.14 Naprava za razbremenitev tlaka 3

6.15 Splošna pravila konstrukcije sestavnih delov

6.15.1 Določbe o 80-odstotnem zapornem ventilu

6.15.1.1 V normalnih pogojih uporabe se povezava med plovcem in zapiralno enoto 80-odstotnega zapornega ventila ne sme deformirati.

6.15.1.2 Če 80-odstotni zaporni ventil posode vsebuje plovec, mora slednji vzdržati zunanji tlak 4 500 kPa.

6.15.1.3 Zapiralna enota naprave, ki omeji polnjenje pri 80 % + 0/– 5 % prostornine posode, za katero je namenjen 80-odstotni zaporni ventil, mora vzdrževati tlak 6 750 kPa. Pri zaprtem dovodu goriva stopnja polnjenja pri diferenčnem tlaku 700 kPa ne sme presegati 500 cm3/minuto. Ventil se preskusi na vseh posodah, na katere naj bi bil pritrjen, ali pa proizvajalec z izračunom navede, za katere tipe posode je ta ventil primeren.

6.15.1.4 Če 80-odstotni zaporni ventil ne vsebuje plovca, nadaljnje polnjenje po zaprtju pri stopnji polnjenja, ki presega 500 cm3/minuto, ne sme biti več mogoče.

6.15.1.5 Naprava mora imeti nameščeno trajno oznako, ki navaja tip posode, za katero je bila izdelana, premer in kot, ter če je to primerno, prikaz vgradnje.

6.15.2 Da se v primeru razpoke na sestavnem delu preprečijo električne iskre na površini razpoke, morajo električno upravljane naprave, v katerih je UNP, izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) izolirane so tako, da skozi dele, v katerih je UNP, ne teče tok;

(b) električni sistem naprave je izoliran: (i) od trupa; (ii) od posode za črpalko za gorivo.

Upornost izolacije je > 10 ΜΩ.

6.15.2.1 Električne povezave v prtljažniku in prostoru za potnike morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.2 Vsi drugi električni sestavni deli morajo biti skladni s stopnjo zaščite IP 54 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.3 Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila/tipalo ravni goriva) za vzpostavitev izolirane in neprepustne električne povezave mora biti hermetično zaprtega tipa.

6.15.3 Posebne določbe o ventilih, ki se aktivirajo z električno/zunanjo (hidravlično, pnevmatsko) energijo

6.15.3.1 Ventili, ki se aktivirajo z električno/zunanjo energijo (npr. 80-odstotni zaporni ventil, servisni ventil, zapiralni ventili, protipovratni ventili, razbremenilni ventil plinskih cevi, delovna priključna naprava), morajo biti v „zaprtem“ položaju, ko je njihov tok izključen.

6.15.3.2 Električni tok črpalke za gorivo je treba izključiti, če je elektronska krmilna enota poškodovana ali izgublja moč.

6.15.4 Medij za izmenjavo toplote (zahteve po združljivosti in zahteve glede tlaka)

6.15.4.1 Materiali naprave, ki so v stiku z medijem za izmenjavo toplote naprave med delovanjem, morajo biti združljivi s to tekočino in konstruirani tako, da prenesejo tlak medija za izmenjavo toplote 200 kPa. Material mora biti v skladu z določbami iz odstavka 17 Priloge 15.

6.15.4.2 Prostor, v katerem je medij za izmenjavo toplote uparjalnika/regulatorja tlaka, mora biti odporen proti puščanju pri tlaku 200 kPa.

6.15.5 Sestavni del, ki vsebuje visokotlačne in nizkotlačne dele, mora biti konstruiran tako, da preprečuje doseganje tlaka v nizkotlačnem delu, večjega od 2,25-kratnega najvišjega delovnega tlaka, za katerega je bil preskušan. Sestavni deli, ki so neposredno povezani s tlakom v rezervoarju, morajo biti konstruirani za klasifikacijski tlak 3 000 kPa. Zračenje prostora za motor ali zunaj vozila ni dovoljeno.

6.15.6 Posebne določbe za preprečevanje kakršnega koli pretoka plina

6.15.6.1 Črpalke razreda 1 morajo biti konstruirane tako, da izhodni tlak nikoli ne preseže 3 000 kPa, če so npr. cevi blokirane ali se zapiralni ventil ne odpre. To je mogoče doseči z izključitvijo črpalke ali z recirkulacijo v posodo.

Črpalke razreda 0 morajo biti konstruirane tako, da izhodni tlak nikoli ne preseže delovnega tlaka sestavnih delov, nameščenih za črpalko, če so npr. cevi blokirane ali se zapiralni ventil ne odpre. To je mogoče doseči z izključitvijo črpalke ali z recirkulacijo v posodo.

6.15.6.2 Regulator tlaka/uparjalnik mora biti konstruiran tako, da preprečuje kakršen koli pretok plina, ko se enota regulatorja/uparjalnika napaja z UNP pri tlaku ≤ 4 500 kPa, ko regulator ne obratuje.

6.15.7 Določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi

6.15.7.1 Razbremenilni ventili plinskih cevi razreda 1 morajo biti konstruirani tako, da se odprejo pri tlaku 3 200 ± 100 kPa.

Razbremenilni ventili plinskih cevi razreda 0 morajo biti konstruirani tako, da se (po potrebi) odprejo pri tlaku cevi, ki je enak 1,07-kratniku delovnega tlaka ± 100 kPa.

6.15.7.2 V razbremenilnih ventilih plinskih cevi razreda 1 ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do 3 000 kPa.

V razbremenilnih ventilih plinskih cevi razreda 0 ne sme priti do notranjega puščanja pri tlaku do višine delovnega tlaka.

6.15.8 Določbe o razbremenilnem ventilu (izpustni ventil)

6.15.8.1 Razbremenilni ventil mora biti nameščen znotraj posode ali na posodo na območju, kjer je gorivo v plinastem stanju.

6.15.8.2 Razbremenilni ventil mora biti konstruiran tako, da se odpre pri tlaku 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3 Pretočnost razbremenilnega ventila, določena s stisnjenim zrakom pri tlaku, ki je 20 % višji od običajnega obratovalnega tlaka, mora biti najmanj

Q ≥ 10,66 × A0,82,

pri čemer je:

Q pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C) A zunanja površina posode v m2.

Rezultati preskusa pretoka se popravijo glede na standardne pogoje:

absolutni zračni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C.

Če se razbremenilni ventil šteje za napravo za razbremenitev tlaka, mora biti pretok najmanj 17,7 standardnih m3/min.

6.15.8.4 V razbremenilnem ventilu ne sme biti notranjega puščanja pri tlaku do 2 600 kPa.

6.15.8.5 Naprava za razbremenitev tlaka (varovalka) mora biti konstruirana tako, da se odpre pri temperaturi 120 ± 10 °C.

6.15.8.6 Naprava za razbremenitev tlaka (varovalka) mora biti konstruirana tako, da ima, ko je odprta, pretočnost:

Q ≥ 2,73 × A,

pri čemer je:

Q pretok zraka v standardnih m3/min (absolutni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C); A zunanja površina posode v m2.

Preskus pretoka se izvede pri naraščajočem absolutnem zračnem tlaku 200 kPa in temperaturi 15 °C.

Rezultati preskusa pretoka se popravijo glede na standardne pogoje:

absolutni zračni tlak 100 kPa in temperatura 15 °C.

6.15.8.7 Napravo za razbremenitev tlaka je treba namestiti na posodo v plinastem območju.

6.15.8.8 Napravo za razbremenitev tlaka je treba namestiti na posodo tako, da lahko izpusti gorivo v ohišje, neprepustno za plin, kadar je njegova prisotnost predpisana.

6.15.8.9 Napravo za razbremenitev tlaka (varovalka) je treba preveriti v skladu z določbami, opisanimi v odstavku 7 Priloge 3.

6.15.9 Izguba moči črpalke za gorivo

Pri najmanjši ravni goriva, pri kateri motor še deluje, zvišanje temperature s črpalkami za gorivo nikoli ne sme povzročiti, da se razbremenilni ventil odpre.

6.15.10 Določbe o polnilni enoti

6.15.10.1 Polnilna enota mora biti opremljena z najmanj enim mehko obloženim protipovratnim ventilom in je ne sme biti mogoče demontirati.

6.15.10.2 Polnilna enota je zaščitena proti onesnaženju.

6.15.10.3 Zasnova in mere priključnega območja polnilne enote ustrezajo tistim na sliki iz Priloge 9.

Polnilna enota, prikazana na sliki 5, se uporablja samo za motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg.

6.15.10.4 Polnilna enota, prikazana na sliki 4, se lahko uporablja tudi za motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg (6).

6.15.10.5 Zunanja polnilna enota je priključena na posodo z gibko ali togo cevjo.

6.15.10.6 Posebne določbe o polnilni enoti Euro za lahka vozila (Priloga 9 – Slika 3):

6.15.10.6.1 Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,1 cm3.

6.15.10.6.2 Pretok skozi vezni element pri razliki v tlaku 30 kPa mora biti najmanj 60 litrov/min, če se preskuša z vodo.

6.15.10.7 Posebne določbe o polnilni enoti Euro za težka gospodarska vozila (Priloga 9 – Slika 5):

6.15.10.7.1 Mrtvi volumen med sprednjo površino za zapiranje in sprednjim protipovratnim ventilom ne sme presegati 0,5 cm3.

6.15.10.7.2 Pretok skozi polnilno enoto z mehansko odprtim protipovratnim ventilom pri razliki v tlaku 50 kPa mora biti najmanj 200 litrov/min, če se preskuša z vodo.

6.15.10.7.3 Polnilna enota Euro mora izpolnjevati zahteve udarnega preskusa, kot je opisano v odstavku 7.4 Priloge 9.

6.15.11 Določbe o indikatorju ravni

6.15.11.1 Naprava za preverjanje ravni tekočine v posodi je neposrednega tipa (na primer magnetna) med notranjim in zunanjim delom posode. Če je naprava za preverjanje ravni tekočine posrednega tipa, morajo povezave električne energije izpolnjevati specifikacije IP54 v skladu z IEC EN 60529:1997–06.

6.15.11.2 Če indikator ravni posode vsebuje plovec, mora slednji vzdržati zunanji tlak 3 000 kPa.

6.15.12 Določbe o ohišju posode, neprepustnem za plin.

6.15.12.1 Odprtina ohišja, neprepustnega za plin, mora imeti celoten prosti premer najmanj 450 mm2.

6.15.12.2 Ohišje, neprepustno za plin, pri tlaku 10 kPa ob zaprtih odprtinah in največjem dovoljenem uhajanju pare 100 cm3/h ne sme puščati in imeti trajnih deformacij.

6.15.12.3 Ohišje, neprepustno za plin, mora biti konstruirano tako, da vzdrži tlak 50 kPa.

6.15.13 Določbe o daljinsko vodenem servisnem ventilu s prelivnim ventilom

6.15.13.1 Določbe o servisnem ventilu

6.15.13.1.1 Pri servisnem ventilu s črpalko za dovod UNP mora biti navedena oznaka „ČRPALKA ZNOTRAJ“, in sicer bodisi na označevalni tablici posode za UNP bodisi na multiventilu, če je prisoten. Električne povezave v posodi za UNP morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.13.1.2 Servisni ventili razreda 1 morajo vzdržati tlak 6 750 kPa v odprtem in zaprtem položaju. Servisni ventili razreda 0 morajo vzdržati tlak, ki ustreza 2,25-kratniku delovnega tlaka v odprtem in zaprtem položaju.

6.15.13.1.3 Servisni ventil v zaprtem položaju ne sme dopuščati notranjega puščanja v smeri pretoka. V povratni smeri lahko pride do puščanja.

6.15.13.2 Določbe o prelivnem ventilu

6.15.13.2.1 Prelivni ventil mora biti nameščen v posodo.

6.15.13.2.2 Prelivni ventil mora biti opremljen z obvodom za izravnavo tlakov.

6.15.13.2.3 Prelivni ventil se mora zapreti pri razliki v tlaku ventila 90 kPa. Pri tej razliki v tlaku pretok ne sme presegati 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4 Ko prelivni ventil zapre dovod goriva, pretok skozi obvod ne sme presegati 500 cm3/min pri diferenčnem tlaku 700 kPa.

7. SPREMEMBE TIPA OPREME ZA UPORABO UNP IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1 Vsaka sprememba tipa opreme za uporabo UNP se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo. Homologacijski organ lahko potem:

7.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da oprema še vedno izpolnjuje zahteve, ali

7.1.2 preuči, ali bo ponovni preskus delen ali popoln.

7.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3 Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev.

8. (NEDODELJENO)

9. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

9.1 Oprema, homologirana v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelana tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.

9.2 Zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 9.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje.

9.3 Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje, določene v Prilogah 8, 10 in 15 tega pravilnika.

9.4 Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno.

9.5 Poleg tega se vsaka posoda preskusi pri najnižjem tlaku 3 000 kPa v skladu z določbami iz odstavka 2.3 Priloge 10 k temu pravilniku.

9.6 Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 1) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom 3 000 kPa. 9.6.1 Na vsakem sestavu gibkih cevi, ki se uporablja v visokotlačnem razredu (razred 0) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika, mora imetnik homologacije opraviti polminutni preskus s plinom pod tlakom, ki ustreza predpisanemu delovnemu tlaku.

9.7 Za najmanj 1 od 200 varjenih posod in 1 od preostalega števila posod je treba opraviti radiografsko preiskavo v skladu z odstavkom 2.4.1 Priloge 10.

9.8 Med proizvodnjo se na 1 od 200 posod in 1 od preostalega števila posod opravijo zgoraj omenjeni mehanski preskusi, kot je opisano v odstavku 2.1.2. Priloge 10.

10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip opreme v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 9.

10.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

11. PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI SESTAVNIMI DELI OPREME ZA UPORABO UNP

11.1 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.2 Po 3 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če tip sestavnega dela, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.3 Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

11.4 Do 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom v njegovi izvirni obliki.

11.5 Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prodajo tipa sestavnega dela, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika, razen če je sestavni del namenjen za uporabo kot nadomestni del za vgradnjo v vozila v uporabi.

12. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip opreme, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

13. NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

DEL II

HOMOLOGACIJA VOZIL KATEGORIJ M IN N, OPREMLJENIH S POSEBNO OPREMO ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU, GLEDE NA VGRADNJO TE OPREME

14. OPREDELITEV POJMOV

14.1 V delu II tega pravilnika:

14.1.1 „Homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu.

14.1.2 „Tip vozila“ pomeni vozilo ali družino vozil s posebno opremo za uporabo UNP v njegovem pogonskem sistemu, ki se ne razlikuje glede na naslednje pogoje: 14.1.2.1 proizvajalca; 14.1.2.2 oznako tipa proizvajalca; 14.1.2.3 bistvene vidike zasnove in konstrukcije; 14.1.2.3.1 šasijo/talno ploščo (očitne in osnovne razlike); 14.1.2.3.2 namestitev opreme za uporabo UNP (očitne in osnovne razlike).

14.1.3 „Faza samodejne ustavitve“ pomeni čas, v katerem se zgorevalni motor samodejno ustavi zaradi varčevanja z gorivom in se lahko ponovno samodejno zažene.

15. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

15.1 Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

15.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis vozila, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1 k temu pravilniku.

15.3 Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

16. HOMOLOGACIJA

16.1 Če je vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, opremljeno z vso potrebno posebno opremo za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu, in izpolnjuje zahteve iz odstavka 17, se homologacija za ta tip vozila podeli.

16.2 Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije.

16.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila na UNP v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

16.4 Na vsakem tipu vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu iz odstavka 16.3, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

16.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (7);

16.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 16.4.1.

16.5 Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 16.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 16.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

16.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

16.7 Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.

16.8 V Prilogi 2C k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

17. ZAHTEVE ZA VGRADNJO POSEBNE OPREME ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU VOZILA

17.1 Splošno

17.1.1 Oprema za uporabo UNP, nameščena v vozilo, mora delovati na takšen način, da ni mogoče preseči najvišjega obratovalnega tlaka, za katerega je bila konstruirana in homologirana.

17.1.2 Vse dele sistema je treba homologirati posamezno v skladu z delom I tega pravilnika.

17.1.2.1 Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.2 pa ločena homologacija elektronske krmilne enote za UNP ni potrebna, če je ta enota vključena v elektronsko krmilno enoto motorja in je zajeta v homologacijo vozil glede na vgradnjo opreme v skladu z delom II tega pravilnika in Pravilnika št. 10. Homologacija vozila mora biti tudi skladu z veljavnimi predpisi iz Priloge 14 k temu pravilniku.

17.1.3 Uporabljeni materiali v sistemu morajo biti primerni za uporabo UNP.

17.1.4 Vsi deli sistema morajo biti ustrezno pritrjeni.

17.1.5 Sistem za uporabo UNP ne sme puščati.

17.1.6 Sistem za uporabo UNP mora biti vgrajen tako, da je čim bolj zavarovan proti poškodbam, kot so poškodbe zaradi premikanja sestavnih delov vozila, trčenja, posipavanja ali natovarjanja ali iztovarjanja vozila ali drsenja tovora.

17.1.7 Naprave, ki so drugačne od tistih, ki so nujno potrebne za ustrezno delovanje motorja motornega vozila, se ne smejo priključiti na sistem za uporabo UNP.

17.1.7.1 Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.7 pa so lahko motorna vozila kategorij M2, M3, N2, N3 in M1, ki imajo največjo skupno maso > 3 500 kg ali tip karoserije SA (8) (9), opremljena z ogrevalnim sistemom za ogrevanje prostora za potnike, ki je povezan s sistemom za uporabo UNP.

17.1.7.2 Ogrevalni sistem iz odstavka 17.1.7.1 se dovoli, če tehnične službe, ki opravljajo homologacijo, menijo, da je ogrevalni sistem ustrezno zaščiten in ne vpliva na predpisano delovanje običajnega sistema za uporabo UNP.

17.1.7.3 Ne glede na določbe iz odstavka 17.1.7 je lahko vozilo z enogorivnim motorjem brez zasilnega sistema opremljeno z delovno priključno napravo v sistemu za uporabo UNP.

17.1.7.4 Delovna priključna naprava iz odstavka 17.1.7.3 se dovoli, če tehnične službe, ki opravljajo homologacijo, menijo, da je delovna priključna naprava ustrezno zaščitena in ne vpliva na predpisano delovanje običajnega sistema za uporabo UNP. Delovna priključna naprava mora biti kombinirana z ločenim protipovratnim ventilom, neprepustnim za plin, kar je edini način za delovanje motorja.

17.1.7.5 Vozila z enogorivnim motorjem, v katerih je nameščena delovna priključna naprava, morajo imeti blizu delovne priključne naprave nameščeno nalepko, kot je določeno v Prilogi 17 k temu pravilniku.

17.1.8 Identifikacija vozil kategorij M2 in M3, ki za pogon uporabljajo UNP.

17.1.8.1 Vozila kategorij M2 in M3 morajo imeti nameščeno tablico, kot je določeno v Prilogi 16 k temu pravilniku.

17.1.8.2 Tablica se namesti na sprednjo in zadnjo stran vozila kategorije M2 ali M3 ter na zunanjo stran vrat na levi strani za vozila z volanom na desni in na desni strani za vozila z volanom na levi.

17.2 Dodatne zahteve

17.2.1 Noben sestavni del sistema za uporabo UNP, vključno s kakršnimi koli zaščitnimi materiali, ki so del takšnih sestavnih delov, ne sme štrleti iz zunanje površine vozila, razen polnilne enote, če ne štrli več kot 10 mm od nazivne črte stene karoserije.

17.2.2 Razen posode za UNP v preseku vozila noben sestavni del sistema za uporabo UNP, vključno s kakršnim koli zaščitnim materialom, ki je del takšnih sestavnih delov, ne sme štrleti iz spodnjega dela vozila, razen če drug del vozila leži nižje v polmeru 150 mm.

17.2.3 Vsi sestavni deli sistema za uporabo UNP so od izpušne cevi ali podobnega vira toplote oddaljeni vsaj 100 mm, razen če so ustrezno zaščiteni proti toploti.

17.3 Sistem za uporabo UNP

17.3.1 Sistem za uporabo UNP mora vsebovati vsaj naslednje sestavne dele:

17.3.1.1 posodo za gorivo;

17.3.1.2 80-odstotni zaporni ventil;

17.3.1.3 indikator ravni;

17.3.1.4 razbremenilni ventil;

17.3.1.5 daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom;

17.3.1.6 regulator tlaka in uparjalnik, ki se lahko kombinirata (10);

17.3.1.7 daljinsko voden zapiralni ventil;

17.3.1.8 polnilno enoto;

17.3.1.9 plinske toge in gibke cevi;

17.3.1.10 plinske povezave med sestavnimi deli sistema za uporabo UNP;

17.3.1.11 vbrizgalno šobo ali napravo za vbrizgavanje plina ali del za mešanje plinov;

17.3.1.12 elektronsko krmilno enoto;

17.3.1.13 napravo za razbremenitev tlaka (varovalko).

17.3.2 Sistem lahko vsebuje tudi naslednje sestavne dele:

17.3.2.1 ohišje, neprepustno za plin, ki vključuje dodatno opremo, nameščeno na posodo za gorivo;

17.3.2.2 protipovratni ventil;

17.3.2.3 razbremenilni ventil plinskih cevi;

17.3.2.4 enoto za doziranje plina;

17.3.2.5 filtrsko enoto za UNP;

17.3.2.6 tipalo za tlak ali temperaturo;

17.3.2.7 črpalko za UNP;

17.3.2.8 uvodnico za napajalni kabel za posodo (sprožila/črpalka za gorivo/tipalo ravni goriva);

17.3.2.9 delovno priključno napravo (samo vozila z enogorivnim motorjem in brez zasilnega sistema);

17.3.2.10 sistem za izbiro goriva in električni sistem;

17.3.2.11 vod za gorivo.

17.3.3 Deli posode iz odstavkov 17.3.1.2 do 17.3.1.5 se lahko kombinirajo.

17.3.4 Daljinsko voden zapiralni ventil iz odstavka 17.3.1.7 se lahko kombinira z regulatorjem tlaka/uparjalnikom.

17.3.5 Dodatni sestavni deli, ki so potrebni za učinkovito delovanje motorja, se lahko namestijo v tisti del sistema za uporabo UNP, kjer je tlak nižji od 20 kPa.

17.4 Namestitev posode za gorivo

17.4.1 Posoda za gorivo mora biti trajno nameščena v vozilo in se je ne sme namestiti v prostor za motor.

17.4.2 Posoda za gorivo mora biti nameščena v pravilnem položaju skladno z navodili proizvajalca posode.

17.4.3 Posoda za gorivo mora biti nameščena tako, da ni stika kovine s kovino, razen na stalnih pritrdilnih mestih posode.

17.4.4 Na posodi za gorivo morajo biti stalna pritrdilna mesta za pritrditev v motornem vozilu ali pa mora biti posoda v motornem vozilu pritrjena z okvirjem posode in jermeni posode.

17.4.5 Ko je vozilo pripravljeno za uporabo, mora biti posoda z gorivom vsaj 200 mm nad površino ceste.

17.4.5.1 Določbe iz odstavka 17.4.5 ne veljajo, če je posoda spredaj in ob straneh ustrezno zaščitena in je vsak del posode višje od te zaščitne strukture.

17.4.6 Posode za gorivo se namestijo in pritrdijo tako, da je mogoče vzdržati naslednje pospeške (ne da bi pri tem nastala škoda), ko so posode polne:

Vozila kategorij M1 in N1: (a) 20 g v smeri vožnje; (b) 8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

Vozila kategorij M2 in N2: (a) 10 g v smeri vožnje; (b) 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

Vozila kategorij M3 in N3: (a) 6,6 g v smeri vožnje; (b) 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

Namesto praktičnega preskusa se lahko uporabi računska metoda, če lahko vložnik vloge za homologacijo tehnični službi dokaže njeno enakovrednost.

17.5 Dodatne zahteve za posodo za gorivo

17.5.1 Če je več kot ena posoda za UNP povezana samo z eno dovodno cevjo, mora biti vsaka posoda opremljena s protipovratnim ventilom, nameščenim za daljinsko vodenim servisnim ventilom, razbremenilni ventil cevi pa mora biti nameščen v dovodno cev za protipovratnim ventilom. Ustrezen filtrirni sistem je treba namestiti pred protipovratnimi ventili za preprečitev nabiranja umazanije na njih.

17.5.2 Protipovratni ventil in razbremenilni ventil cevi nista potrebna, če nepovratni tlak daljinsko vodenega servisnega ventila v zaprtem položaju preseže 500 kPa.

V tem primeru mora biti kontrolna naprava daljinsko vodenih servisnih ventilov izdelana tako, da se nikoli ne odpre več kot en daljinsko voden ventil. Čas prekrivanja, da se omogoči preklop, je omejen na dve minuti.

17.6 Dodatna oprema na posodi za gorivo

17.6.1 Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom na posodi

17.6.1.1 Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom je treba namestiti neposredno na posodo za gorivo, brez kakršnih koli vmesnih delov.

17.6.1.2 Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom se nadzoruje tako, da se samodejno zapre, ko motor ne deluje, ne glede na položaj stikala za vžig, in ostane zaprt, dokler motor ne začne delovati.

17.6.1.3 Ne glede na določbo iz odstavka 17.6.1.2 lahko pri sistemih za vbrizgavanje tekočega UNP daljinsko vodeni servisni ventil s prelivnim ventilom pred zagonom motorja v načinu na UNP ostane odprt za največ 10 sekund, če je za čiščenje mehurčkov plina (parni žep) potrebna recirkulacija goriva.

17.6.1.4 Ne glede na določbe iz odstavka 17.6.1.2 lahko daljinsko vodeni servisni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

17.6.1.5 Če je daljinsko vodeni servisni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 4.7 Priloge 3.

17.6.2 Razbremenilni vzmetni ventil v posodi

17.6.2.1 Razbremenilni vzmetni ventil se namesti v posodo za gorivo tako, da je povezan s prostorom za paro in lahko gorivo izpusti v ozračje. Razbremenilni vzmetni ventil lahko gorivo izpusti v ohišje, neprepustno za plin, če to izpolnjuje zahteve iz odstavka 17.6.5.

17.6.3 80-odstotni zaporni ventil

17.6.3.1 Samodejni omejevalec ravni polnjenja mora ustrezati posodi za gorivo, na katero je pritrjen, in mora biti nameščen v ustrezen položaj za zagotovitev, da posode ni mogoče napolniti za več kot 80 %.

17.6.4 Indikator ravni

17.6.4.1 Indikator ravni mora ustrezati posodi za gorivo, na katero je pritrjen, in mora biti nameščen v ustrezen položaj.

17.6.5 Ohišje na posodi, neprepustno za plin

17.6.5.1 Ohišje, neprepustno za plin, na posodah, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 17.6.5.2 do 17.6.5.5, mora biti nameščeno na posodo za gorivo, razen če je posoda nameščena zunaj vozila in so deli posode zaščiteni pred umazanijo in vodo.

17.6.5.2 Ohišje, neprepustno za plin, mora biti v neposrednem stiku z ozračjem, po potrebi s povezovalno gibko cevjo in vodom.

17.6.5.3 Odprtina za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, mora biti obrnjena navzdol k točki izstopa iz motornega vozila. Vendar plina ne sme izpuščati v okrov kolesa in ne sme biti obrnjena proti viru toplote, kot je izpušna cev.

17.6.5.4 Vsaka povezovalna gibka cev in vod na dnu karoserije motornega vozila za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, morata imeti prosto odprtino v velikosti najmanj 450 mm2. Če je plinska cev, druga cev ali katera koli električna napeljava nameščena v povezovalni gibki cevi in vodu, mora prosta odprtina prav tako meriti najmanj 450 mm2.

17.6.5.5 Ohišje, neprepustno za plin, in povezovalne gibke cevi ne smejo puščati pri tlaku 10 kPa z zaprtimi odprtinami in pri največji dovoljeni stopnji puščanja 100 cm3/h ne smejo kazati trajnih deformacij.

17.6.5.6 Povezovalna gibka cev mora biti na ohišje, neprepustno za plin, in vod ustrezno pritrjena, s čimer se zagotovi, da spoj ne prepušča plina.

17.7 Plinske toge in gibke cevi

17.7.1 Plinske toge cevi morajo biti iz celega materiala: iz bakra ali nerjavnega jekla ali jekla, zaščitenega pred korozijo.

17.7.2 Če se uporablja celi baker, mora biti cev zaščitena z gumijasto ali plastično oblogo.

17.7.3 Zunanji premer plinskih togih cevi iz bakra ne sme presegati 12 mm, z debelino sten najmanj 0,8 mm, plinske toge cevi iz jekla in nerjavnega jekla pa ne smejo biti daljše od 25 mm, z ustrezno debelino sten za oskrbo s plinom.

17.7.4 Plinska toga cev je lahko izdelana iz nekovinskih materialov, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.7 tega pravilnika.

17.7.5 Plinska toga cev se lahko nadomesti s plinsko gibko cevjo, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.7 tega pravilnika.

17.7.6 Plinske toge cevi, razen nekovinskih plinskih cevi, morajo biti pritrjene tako, da niso izpostavljene tresljajem in obremenitvam.

17.7.7 Plinske gibke cevi in nekovinske plinski toge cevi morajo biti pritrjene tako, da niso izpostavljene obremenitvam.

17.7.8 Na pritrdilnih mestih mora imeti plinska toga ali gibka cev nameščen zaščitni material.

17.7.9 Plinske toge ali gibke cevi ne smejo biti nameščene na točkah za dvigalko.

17.7.10 Na prehodih morajo imeti plinske toge ali gibke cevi, z zaščitno oblogo ali brez, nameščen zaščitni material.

17.8 Plinske povezave med sestavnimi deli sistema za uporabo UNP

17.8.1 Spajkani ali varjeni spoji in krčni nasedi ozobljenega tipa niso dovoljeni. Spajkanje ali varjenje se lahko dovoli za povezovanje posameznih delov odstranljivih priključnih naprav na plinsko togo cev ali njen sestavni del.

17.8.2 Plinske toge cevi so zaradi korozije lahko povezane samo z združljivimi veznimi kosi.

17.8.3 Cevi iz nerjavnega jekla so lahko spojene samo z veznimi kosi iz nerjavnega jekla.

17.8.4 Razdelilni bloki morajo biti iz materiala, ki je odporen proti koroziji.

17.8.5 Plinske toge cevi morajo biti povezane z ustreznimi spoji, na primer z dvodelnimi krčnimi nasedi v jeklenih ceveh in spoji z navojnimi obroči na obeh straneh ali dvema prirobnicama v bakrenih ceveh. Plinske toge cevi morajo biti povezane z ustreznimi priključki. Nikakor pa se ne smejo uporabiti priključne naprave, ki poškodujejo cev. Tlak porušitve nameščenih priključnih naprav mora biti enak ali višji, kot je določen za cev.

17.8.6 Število spojev mora biti omejeno na najmanjše število.

17.8.7 Spoji morajo biti na dostopnih mestih, kjer jih je mogoče pregledati.

17.8.8 V prostoru za potnike ali zaprtem prtljažniku plinska toga ali gibka cev ne sme biti daljša, kot se upravičeno zahteva; ta zahteva je izpolnjena, če plinska toga ali gibka cev ne sega preko posode za gorivo ob strani vozila.

17.8.8.1 V prostoru za potnike ali zaprtem prtljažniku ne sme biti priključkov za dovod plina, razen:

(a) priključkov na ohišju, neprepustnem za plin; in

(b) priključka med plinsko togo ali gibko cevjo in polnilno enoto, če ima ta priključek oblogo, ki je odporna proti UNP in se vsak uhajajoč plin izpusti neposredno v ozračje.

17.8.8.2 Določbe iz odstavka 17.8.8 in odstavka 17.8.8.1 ne veljajo za vozila kategorij M2 ali M3, če so plinske toge ali gibke cevi ter priključki vgrajeni z oblogo, ki je odporna proti UNP in ima neposreden stik z ozračjem. Odprti konec obloge ali cevovoda se mora nahajati na najnižji točki.

17.9 Daljinsko voden zapiralni ventil

17.9.1 Daljinsko voden zapiralni ventil mora biti nameščen v plinsko togo cev iz posode za UNP do regulatorja tlaka/uparjalnika, čim bližje regulatorju tlaka/uparjalniku.

17.9.2 Daljinsko voden zapiralni ventil se lahko vgradi v regulator tlaka/uparjalnik.

17.9.3 Ne glede na določbe iz odstavka 17.9.1 se lahko daljinsko voden zapiralni ventil namesti v odprtino za motor, ki jo določi proizvajalec sistema za uporabo UNP, če je med regulatorjem tlaka in posodo za UNP zagotovljen povratni vod za gorivo.

17.9.4 Daljinsko voden zapiralni ventil se namesti tako, da je dovod goriva prekinjen, kadar motor ne deluje, ali če je vozilo opremljeno tudi z drugim sistemom za gorivo, kadar se izbere drugo gorivo. Za namene diagnostike je dovoljena zamuda 2 sekund.

17.9.5 Ne glede na določbo iz odstavka 17.9.4 lahko pri sistemih za vbrizgavanje tekočega UNP daljinsko vodeni zapiralni ventil pred zagonom motorja v načinu na UNP in med preklapljanjem med gorivi ostane odprt za največ 10 sekund, če je za čiščenje mehurčkov plina (parni žep) potrebna recirkulacija goriva.

17.9.6 Ne glede na določbe iz odstavka 17.9.4 lahko daljinsko vodeni zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

17.9.7 Če je daljinsko vodeni zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 1.7 Priloge 7.

17.10 Polnilna enota

17.10.1 Polnilna enota mora biti zaščitena pred vrtenjem, umazanijo in vodo.

17.10.2 Če je posoda za UNP nameščena v prostor za potnike ali zaprt prtljažnik, se polnilna enota namesti na zunanjo stran vozila.

17.11 Sistem za izbiro goriva in električna napeljava

17.11.1 Električni sestavni deli sistema za uporabo UNP morajo biti zaščiteni proti preobremenitvam, v napajalnem kablu pa mora biti najmanj ena ločena varovalka.

17.11.1.1 Varovalka se namesti na znano mesto, kjer jo je mogoče doseči brez uporabe orodja.

17.11.2 Plinska toga cev ne sme prevajati električne energije v tistih sestavnih delih sistema za uporabo UNP, ki prenašajo tudi plin.

17.11.3 Vsi električni sestavni deli, nameščeni v delu sistema za uporabo UNP, kjer tlak presega 20 kPa, morajo biti povezani in izolirani tako, da skozi dele, v katerih je UNP, ne teče tok.

17.11.4 Električni kabli morajo biti ustrezno zaščiteni pred poškodbami. Električne povezave v prtljažniku in prostoru za potnike morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 40 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999. Vse druge električne povezave morajo biti skladne s stopnjo zaščite IP 54 glede na standard IEC 60529-1989+A1:1999.

17.11.5 Vozila z več kot enim sistemom za gorivo morajo imeti sistem za izbiro goriva.

17.11.6 Električne povezave in električni sestavni deli v ohišju, neprepustnem za plin, morajo biti konstruirani tako, da ne pride do iskrenja.

17.12 Naprava za razbremenitev tlaka

17.12.1 Naprava za razbremenitev tlaka mora biti nameščena na posode za gorivo tako, da se lahko gorivo izpusti v ohišje, neprepustno za plin, kadar je njegova prisotnost predpisana, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 17.6.5.

18. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

18.1 vsa vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelana tako, da ustrezajo homologiranemu tipu in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 17;

18.2 zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 18.1, se izvaja ustrezen nadzor proizvodnje;

18.3 homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat letno.

19. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

19.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 18.

19.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

20. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

20.1 Vsaka sprememba vgradnje posebne opreme za uporabo utekočinjenih naftnih plinov v pogonskem sistemu vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila. Homologacijski organ lahko potem:

20.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

20.1.2 od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

20.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 16.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

20.3 Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

21. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

22. PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z VGRADNJO RAZLIČNIH SESTAVNIH DELOV OPREME ZA UPORABO UNP IN HOMOLOGACIJO VOZILA, OPREMLJENEGA S POSEBNO OPREMO ZA UPORABO UTEKOČINJENIH NAFTNIH PLINOV V POGONSKEM SISTEMU VOZILA, GLEDE NA VGRADNJO TE OPREME

22.1 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

22.2 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati namestitve na vozilo in uporabe sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, kot prve opreme.

22.3 V obdobju 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, dovolijo uporabo tipa sestavnega dela, homologiranega v skladu s tem pravilnikom v njegovi izvirni obliki, kot prve opreme, če je sestavni del nameščen na vozilo, ki je spremenjeno za pogon na UNP.

22.4 Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo uporabo sestavnega dela, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika, kot prve opreme, če je nameščen na vozilo, ki je spremenjeno za pogon na UNP.

22.5 Po poteku 12-mesečnega obdobja od datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

23. NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

(1) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2) Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3) Kombiniran ali samostojen.

(4) Uporablja se samo, če sprožilo za doziranje plina ni vgrajeno v napravo za vbrizgavanje plina.

(5) Uporablja se samo, če obratovalni tlak dela za mešanje plinov presega 20 kPa (razred 2).

(6) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2.

(7) Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3.

(8) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(9) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2.

(10) Ti sestavni deli v primeru vbrizgavanja tekočega UNP morda niso potrebni.

PRILOGA 1 BISTVENE LASTNOSTI VOZILA, MOTORJA IN OPREME, POVEZANE Z UNP Opis vozil Znamka: … Tipi: … Naziv in naslov proizvajalca: … 1. Opis motorjev 1.1 Proizvajalec: … 1.1.1 Proizvajalčeve oznake motorja (kot so označene na motorju ali na drug način): … 1.2 Motor z notranjim zgorevanjem 1.2.1–1.2.4.4 Se ne uporablja 1.2.4.5 Opis opreme za dovajanje UNP: 1.2.4.5.1 Opis sistema: … 1.2.4.5.1.1 Znamke: … 1.2.4.5.1.2 Tipi: … 1.2.4.5.1.3 Risbe/diagrami vgradnje v vozila: … 1.2.4.5.2 Uparjalniki/regulatorji tlaka: 1.2.4.5.2.1 Znamke: … 1.2.4.5.2.2 Tipi: … 1.2.4.5.2.3 Številka potrdila: … 1.2.4.5.2.4 Se ne uporablja 1.2.4.5.2.5 Risbe: … 1.2.4.5.2.6 Število glavnih nastavitvenih točk: … 1.2.4.5.2.7 Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk: … 1.2.4.5.2.8 Število nastavitvenih točk pri prostem teku: … 1.2.4.5.2.9 Opis načinov nastavitve prek nastavitvenih točk pri prostem teku: … 1.2.4.5.2.10 Druge možnosti nastavitve: če so in katere (opis in risbe): 1.2.4.5.2.11 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.3 Del za mešanje: da/ne (2) 1.2.4.5.3.1 Število: … 1.2.4.5.3.2 Znamke: … 1.2.4.5.3.3 Tipi: … 1.2.4.5.3.4 Risbe: … 1.2.4.5.3.5 Mesto namestitve (vključno z risbami): … 1.2.4.5.3.6 Možnosti nastavitve: … 1.2.4.5.3.7 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.4 Enota za doziranje plina: da/ne (2) 1.2.4.5.4.1 Število: … 1.2.4.5.4.2 Znamke: … 1.2.4.5.4.3 Tipi: … 1.2.4.5.4.4 Risbe: … 1.2.4.5.4.5 Mesto namestitve (vključno z risbami): … 1.2.4.5.4.6 Možnosti nastavitve (opis) 1.2.4.5.4.7 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.5 Naprave za vbrizgavanje plina ali brizgalne šobe: da/ne (2) 1.2.4.5.5.1 Znamke: … 1.2.4.5.5.2 Tipi: … 1.2.4.5.5.3 (Se ne uporablja) 1.2.4.5.5.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.5.5 Risbe vgradnje: …kPa 1.2.4.5.6 Elektronska krmilna enota za dovajanje UNP: 1.2.4.5.6.1 Znamke: … 1.2.4.5.6.2 Tipi: … 1.2.4.5.6.3 Mesto namestitve: … 1.2.4.5.6.4 Možnosti nastavitve: … 1.2.4.5.7 Posoda za UNP: 1.2.4.5.7.1 Znamke: … 1.2.4.5.7.2 Tipi: (vključiti risbe): … 1.2.4.5.7.3 Število posod: … 1.2.4.5.7.4 Zmogljivost: …litrov 1.2.4.5.7.5 Črpalka za UNP v posodi: da/ne (2) 1.2.4.5.7.6 (Se ne uporablja) 1.2.4.5.7.7 Risbe vgradnje posode: … 1.2.4.5.8 Dodatna oprema na posodi za UNP 1.2.4.5.8.1 80-odstotni zaporni ventil: 1.2.4.5.8.1.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.1.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.1.3 Način delovanja: plovec/drugo (2) (vključiti opis ali risbe) … 1.2.4.5.8.2 Indikator ravni: 1.2.4.5.8.2.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.2.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.2.3 Način delovanja: plovec/drugo (2) (vključiti opis ali risbe) … 1.2.4.5.8.3 Razbremenilni ventil (izpustni ventil): 1.2.4.5.8.3.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.3.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.3.3 Stopnja pretoka v običajnih razmerah: … 1.2.4.5.8.4 Naprava za razbremenitev tlaka 1.2.4.5.8.4.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.4.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.4.3 Opis in risbe: … 1.2.4.5.8.4.4 Obratovalna temperatura: … 1.2.4.5.8.4.5 Material: … 1.2.4.5.8.4.6 Stopnja pretoka v običajnih razmerah: … 1.2.4.5.8.5 Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom: 1.2.4.5.8.5.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.5.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.6 Multiventil: da/ne (2) 1.2.4.5.8.6.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.6.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.6.3 Opis multiventila (vključiti risbe): … 1.2.4.5.8.7 Ohišje, neprepustno za plin: 1.2.4.5.8.7.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.7.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.8 Uvodnica za napajalni kabel (črpalka za gorivo/sprožila): 1.2.4.5.8.8.1 Znamke: … 1.2.4.5.8.8.2 Tipi: … 1.2.4.5.8.8.3 Risbe: … 1.2.4.5.9 Črpalka za gorivo (UNP): da/ne (2) 1.2.4.5.9.1 Znamke: … 1.2.4.5.9.2 Tipi: … 1.2.4.5.9.3 Črpalka, nameščena v posodo za UNP: da/ne (2) 1.2.4.5.9.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.10 Zapiralni ventil/protipovratni ventil/razbremenilni ventil plinskih cevi: da/ne (2) 1.2.4.5.10.1 Znamke: … 1.2.4.5.10.2 Tipi: … 1.2.4.5.10.3 Opis in risbe: … 1.2.4.5.10.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.11 Daljinsko vodena polnilna enota (2): 1.2.4.5.11.1 Znamke: … 1.2.4.5.11.2 Tipi: … 1.2.4.5.11.3 Opis in risbe: … 1.2.4.5.12 Gibke/toge cevi za gorivo: 1.2.4.5.12.1 Znamke: … 1.2.4.5.12.2 Tipi: … 1.2.4.5.12.3 Opis: … 1.2.4.5.12.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.13 Tipala za tlak in temperaturo (2): 1.2.4.5.13.1 Znamke: … 1.2.4.5.13.2 Tipi: … 1.2.4.5.13.3 Opis: … 1.2.4.5.13.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.14 Filtrske enote za UNP (2): 1.2.4.5.14.1 Znamke: … 1.2.4.5.14.2 Tipi: … 1.2.4.5.14.3 Opis: … 1.2.4.5.14.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.15 Delovne priključne naprave (vozila z enogorivnim motorjem brez zasilnega sistema) (2): 1.2.4.5.15.1 Znamke: … 1.2.4.5.15.2 Tipi: … 1.2.4.5.15.3 Opis in risbe vgradnje: … 1.2.4.5.16 Povezava sistema za uporabo UNP s sistemom ogrevanja: da/ne (2) 1.2.4.5.16.1 Znamke: … 1.2.4.5.16.2 Tipi: … 1.2.4.5.16.3 Opis in risbe vgradnje: … 1.2.4.5.17 Vod za gorivo (2): 1.2.4.5.17.1 Znamke: … 1.2.4.5.17.2 Tipi: … 1.2.4.5.17.3 Opis in risbe vgradnje: … 1.2.4.5.17.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.18 Večkomponentni sestavni del (2): 1.2.4.5.18.1 Znamke: … 1.2.4.5.18.2 Tipi: … 1.2.4.5.18.3 Opis in risbe: … 1.2.4.5.18.4 Obratovalni tlaki (1): …kPa 1.2.4.5.19 Dodatna dokumentacija: 1.2.4.5.19.1 Opis opreme za uporabo UNP in fizična zaščita katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno 1.2.4.5.19.2 Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.) 1.2.4.5.19.3 Risba simbola: … 1.2.4.5.19.4 Podatki o nastavitvi: … 1.2.4.5.19.5 Potrdilo vozila na bencin, če je že izdano: … 1.2.5 Sistem hlajenja: (tekočina/zrak) (2) 1.2.5.1 Opis sistema/risbe glede na opremo za uporabo UNP (1) Navesti dovoljeno odstopanje. (2) Neustrezno črtati.

PRILOGA 2A NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA OPREMO ZA UPORABO UNP (glej odstavek 5.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na opremo za uporabo UNP, pomeni, da je bila ta oprema homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

PRILOGA 2B Besedilo slike SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm)) (1) Izdal: naziv homologacijskega organa o (2): podeljeni homologaciji razširjeni homologaciji zavrnjeni homologaciji preklicani homologaciji dokončnem prenehanju proizvodnje tipa opreme za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67. Št. homologacije: Št. razširitve: 1. Pregledana oprema za uporabo UNP (2): posoda, vključno s konfiguracijo dodatne opreme na posodi, kot je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi 80-odstotni zaporni ventil Indikator ravni Razbremenilni ventil (izpustni ventil) Naprava za razbremenitev tlaka Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom Multiventil, vključno z naslednjo opremo: Ohišje, neprepustno za plin Uvodnica za napajalni kabel (črpalka/sprožila) Črpalka za gorivo Uparjalnik/regulator tlaka Zapiralni ventil Protipovratni ventil Razbremenilni ventil plinskih cevi Delovna priključna naprava Gibka cev Daljinsko vodena polnilna enota Naprava za vbrizgavanje plina ali brizgalna šoba Vod za gorivo Enota za doziranje plina Besedilo slike Del za mešanje plinov Elektronska krmilna enota Tipalo za tlak/temperaturo Filtrska enota za UNP Večkomponentni sestavni del 2. Blagovno ime ali znamka: 3. Naziv in naslov proizvajalca: 4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: 5. Predloženo v homologacijo dne: 6. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov: 7. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba: 8. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba: 9. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2): 10. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno): 11. Kraj: 12. Datum: 13. Podpis: 14. Dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo. (1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku). (2) Neustrezno črtati. Dodatek SAMO POSODE 1. Značilnosti posode prvotne različice (konfiguracija 00): (a) Blagovno ime ali znamka: … (b) Oblika: … (c) Material: … (d) Odprtine: …glej risbo (e) Debelina sten: …mm (f) Premer (valjasta posoda): …mm (g) Višina (posoda posebne oblike): …mm (h) Zunanja površina: …cm2 (i) Konfiguracija dodatne opreme na posodi: (glej preglednico 1) Preglednica 1 Št. Enota Tip Št. homologacije Št. razširitve a 80-odstotni zaporni ventil b Indikator ravni c Razbremenilni ventil d Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom e Črpalka za gorivo f Multiventil g Ohišje, neprepustno za plin h Uvodnica za napajalni kabel i Protipovratni ventil j Naprava za razbremenitev tlaka 2. Seznami družine posod V seznamih družine posod so navedeni premer, zmogljivost, zunanja površina in možne konfiguracije dodatne opreme na posodi. Preglednica 2 Št. Tip Premer/višina [mm] Zmogljivost [L] Zunanja površina [cm2] Konfiguracija dodatne opreme [kode] (1) 01 02 3. Seznami možnih konfiguracij dodatne opreme na posodi Pripraviti seznam možne dodatne opreme, ki se razlikuje od preskušenih konfiguracij dodatne opreme (koda 00) in se lahko namesti na tip posode. Za vso dodatno opremo navesti tip, homologacijsko številko in številko razširitve homologacije z navedbo pripadajoče kode konfiguracije. Preglednica 3 Št. Dodatna oprema Tip Št. homologacije Št. razširitve Konfiguracija dodatne opreme [koda] a b c d (1) Koda 00 in, če je primerno, enake kode kot v preglednici 3.

PRILOGA 2C NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK Vzorec A (glej odstavek 16.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bilo vozilo glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo UNP za pogon homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki (01) homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01. Vzorec B (glej odstavek 16.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bilo vozilo glede na vgradnjo posebne opreme za uporabo UNP za pogon homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 67 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 67, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in da je Pravilnik št. 83 vključeval spremembe 04.

PRILOGA 2D Besedilo slike SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm)) (1) Izdal: naziv homologacijskega organa o (2): podeljeni homologaciji razširjeni homologaciji zavrnjeni homologaciji preklicani homologaciji dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na vgradnjo sistema za uporabo UNP v skladu s Pravilnikom št. 67. Št. homologacije: Št. razširitve: 1. Blagovno ime ali znamka vozila: 2. Tip vozila: 3. Kategorija vozila: 4. Naziv in naslov proizvajalca: 5. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: 6. Opis vozila (risbe itd.): 7. Rezultati preskusa: 8. Predloženo v homologacijo dne: 9. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov: 10. Datum poročila, ki ga je izdala ta služba: 11. Številka poročila, ki ga je izdala ta služba: 12. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2): 13. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno): 14. Kraj: 15. Datum: 16. Podpis: 17. Naslednje dokumente, ki so priloženi vlogi za homologacijo ali razširitvi homologacije, je mogoče dobiti na zahtevo. Risbe, diagrami, shematični načrti v zvezi s sestavnimi deli in vgradnjo opreme za uporabo UNP, ki je pomembna za ta pravilnik; če je primerno, risbe različne opreme in njenega položaja v vozilu. (1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku). (2) Neustrezno črtati.

PRILOGA 3 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI DODATNE OPREME NA POSODI ZA UNP 1. 80-odstotni zaporni ventil 1.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.1 tega pravilnika. 1.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3. 1.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 1.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 1.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.1, določbe o 80-odstotnem zapornem ventilu. Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. 1.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost Priloga 15, odst. 9 Preskusi delovanja Priloga 15, odst. 10 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 2. Indikator ravni 2.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.2 tega pravilnika. 2.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1. 2.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 2.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 2.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.11, določbe o indikatorju ravni. Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. 2.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 3. Razbremenilni ventil (izpustni ventil) 3.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.3 tega pravilnika. 3.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3. 3.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 3.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 3.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.8, določbe o razbremenilnem ventilu (izpustnem ventilu). 3.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli) Priloga 15, odst. 9 Preskus delovanja Priloga 15, odst. 10 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 4. Daljinsko voden servisni ventil s prelivnim ventilom 4.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.4 tega pravilnika. 4.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3 ali razred 0, če je predpisan delovni tlak. 4.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je ≥ 3 000 kPa. 4.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 4.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno/zunanjo energijo. Odstavek 6.15.13, določbe o daljinsko vodenem servisnem ventilu s prelivnim ventilom. 4.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost Priloga 15, odst. 9 Preskus delovanja Priloga 15, odst. 10 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 4.7 Če je daljinsko voden servisni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, se na njem med preskusom vzdržljivosti iz odstavka 9 Priloge 15 opravi naslednje število operacij: (a) 200 000 ciklov (oznaka „H1“), če se motor samodejno ustavi, ko se ustavi vozilo; (b) 500 000 ciklov (oznaka „H2“), če se poleg določbe iz (a) motor samodejno ustavi tudi, ko vozilo vozi samo z električnim motorjem; (c) 1 000 000 ciklov (oznaka „H3“), če se poleg določb iz (a) ali (b) motor samodejno ustavi tudi, ko se spusti pedal za plin. Ne glede na navedene določbe se šteje, da je ventil, ki je skladen z (b), tudi skladen z (a), in da je ventil, ki je skladen s (c), tudi skladen z (a) in (b). 5. Uvodnica za napajalni kabel 5.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.8 tega pravilnika. 5.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa; razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa. 5.3 Klasifikacijski tlak: deli razreda 0: predpisani delovni tlak; deli razreda 1: 3 000 kPa. 5.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 5.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.2.3., določbe o uvodnici za napajalni kabel. 5.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 6. Ohišje, neprepustno za plin 6.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.7 tega pravilnika. 6.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): ni relevantno. 6.3 Klasifikacijski tlak: ni relevantno. 6.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 6.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.12, določbe o ohišju, neprepustnem za plin. 6.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4. (pri 50 kPa) Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5. (pri 10 kPa) Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6. Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7. 7. Določbe o homologaciji naprave za razbremenitev tlaka (varovalke) 7.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.3.1 tega pravilnika. 7.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3. 7.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 7.4 Konstrukcijska temperatura: varovalka mora biti konstruirana tako, da se odpre pri temperaturi 120 ± 10 °C. 7.5 Splošna pravila konstrukcije Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. Odstavek 6.15.7, določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi. 7.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov (če obstajajo) Priloga 15, odst. 8 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikli Priloga 15, odst. 16 (*) 7.7 Zahteve za napravo za razbremenitev tlaka (varovalko) Združljivost naprave za razbremenitev tlaka (varovalke), ki jo določi proizvajalec, s pogoji uporabe, se preveri z naslednjimi preskusi: (a) en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 90 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (3 000 kPa). Na koncu tega preskusa ne sme biti nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri konstrukciji. (b) Na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 cikle na minuto: (i) za 10 000 ciklov se vzdržuje pri 82 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa; (ii) za 10 000 ciklov se vzdržuje pri – 20 °C, ko je pod tlakom med 300 in 3 000 kPa; Na koncu tega preskusa ne sme biti nobenega puščanja ali kakršnega koli vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri konstrukciji. (c) Izpostavljeni medeninasti deli naprave za razbremenitev tlaka morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154 (***), pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Napravo za razbremenitev tlaka se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na napravi za razbremenitev tlaka izvede enominutni preskus tesnjenja z uporabo aerostatičnega tlaka s 3 000 kPa in v tem času se preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela. Nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h. (d) Izpostavljeni deli naprave za razbremenitev tlaka, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid. (*) Samo za nekovinske dele. (**) Samo za kovinske dele. (***) Ta postopek ali drug enakovreden postopek je dovoljen, dokler bo na voljo mednarodni standard.

PRILOGA 4 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ČRPALKE ZA GORIVO 1. Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.5 tega pravilnika. 2. Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 0 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku > 3 000 kPa; razred 1 za del, ki je v stiku s tekočim UNP pri tlaku ≤ 3 000 kPa. 3. Klasifikacijski tlak: deli razreda 0 : predpisani delovni tlak; deli razreda 1 : 3 000 kPa. 4. Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 65 °C, če je črpalka nameščena v posodo. – 20 °C do 120 °C, če je črpalka nameščena izven posode. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 5. Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.2.1, določbe o izolacijskem razredu. Odstavek 6.15.3.2, določbe za primer, ko je električni tok izključen. Odstavek 6.15.6.1, določbe za preprečevanje prevelikega tlaka. 6. Preskusni postopki: 6.1 Črpalka za gorivo je nameščena v posodo: Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) 6.2 Črpalka za gorivo je nameščena izven posode: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) (*) Samo za nekovinske dele. (**) Samo za kovinske dele.

PRILOGA 5 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI FILTRSKE ENOTE ZA UNP 1. Opredelitev pojma: (glej odstavek 2.14 tega pravilnika). 2. Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): filtrske enote so lahko razreda 0, 1, 2 ali 2A. 3. Klasifikacijski tlak: sestavni deli razreda 0 : predpisani delovni tlak sestavni deli razreda 1 : 3 000 kPa sestavni deli razreda 2 : 450 kPa sestavni deli razreda 2A : 120 kPa 4. Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 5. Splošna pravila konstrukcije: (se ne uporablja) 6. Preskusni postopki: 6.1 Za dele razreda 1: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 6.2 Za dele razreda 2 in/ali 2A: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (*) (*) Samo za nekovinske dele. (**) Samo za kovinske dele.

PRILOGA 6 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI REGULATORJA TLAKA IN UPARJALNIKA 1. Opredelitev pojmov: uparjalnik: glej odstavek 2.6 tega pravilnika; regulator tlaka: glej odstavek 2.7 tega pravilnika. 2. Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 0: za del, ki je v stiku z UNP pri tlaku > 3 000 kPa; razred 1: za del, ki je v stiku s tlakom ≤ 3 000 kPa; razred 2: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 450 kPa med delovanjem; razred 2A: za del, ki je v stiku z reguliranim tlakom in najvišjim reguliranim tlakom 120 kPa med delovanjem. 3. Klasifikacijski tlak: deli razreda 0 : predpisani delovni tlak deli razreda 1 : 3 000 kPa deli razreda 2 : 450 kPa deli razreda 2A : 120 kPa 4. Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 5. Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, ki se aktivirajo z zunanjo energijo. Odstavek 6.15.4, medij za izmenjavo toplote (zahteve glede združljivosti in tlaka). Odstavek 6.15.5, varnostni obvod nadtlaka. Odstavek 6.15.6.2, preprečitev pretoka plina. 6. Preskusni postopki: 6.1 Za dele razreda 1: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost (število ciklov je 50 000) Priloga 15, odst. 9 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 6.2 Za dele razreda 2 in/ali 2A: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Opombe: Zapiralni ventil se lahko vgradi v uparjalnik/regulator, v tem primeru se uporablja tudi Priloga 7. Deli regulatorja tlaka/uparjalnika (razred 1, 2 ali 2A) so neprepustni, z zaprtimi izhodi tega dela. Za preskušanje nadtlaka so vsi izhodi, vključno s tistimi v hladilnem delu, zaprti. (*) Samo za nekovinske dele. (**) Samo za kovinske dele.

PRILOGA 7 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI ZAPIRALNEGA VENTILA, PROTIPOVRATNEGA VENTILA, RAZBREMENILNEGA VENTILA PLINSKIH CEVI IN DELOVNE PRIKLJUČNE NAPRAVE 1. Določbe o homologaciji zapiralnega ventila 1.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.8 tega pravilnika. 1.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3. 1.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je > 3 000 kPa. 1.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 1.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. 1.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost Priloga 15, odst. 9 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 1.7 Če je daljinsko voden zapiralni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, se na njem med preskusom vzdržljivosti iz odstavka 9 Priloge 15 opravi število operacij iz odstavka 4.7 Priloge 3. 2. Določbe o homologaciji protipovratnega ventila 2.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.5.9 tega pravilnika. 2.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1. 2.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 2.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 2.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. 2.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost Priloga 15, odst. 9 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 3. Določbe o homologaciji razbremenilnega ventila plinskih cevi 3.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.9 tega pravilnika. 3.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 3. 3.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa ali predpisan delovni tlak, če je > 3 000 kPa. 3.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 3.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. Odstavek 6.15.7, določbe o razbremenilnem ventilu plinskih cevi. 3.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost (z 200 delovnimi cikli) Priloga 15, odst. 9 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) 4. Določbe o homologaciji delovne priključne naprave 4.1 Opredelitev pojma: glej odstavek 2.17 tega pravilnika. 4.2 Klasifikacija sestavnih delov (v skladu s sliko 1, odst. 2): razred 1. 4.3 Klasifikacijski tlak: 3 000 kPa. 4.4 Konstrukcijske temperature: – 20 °C do 120 °C. Za temperature nad omenjenimi vrednostmi veljajo posebni preskusni pogoji. 4.5 Splošna pravila konstrukcije: Odstavek 6.15.2, določbe o električni izolaciji. Odstavek 6.15.3.1, določbe o ventilih, aktiviranih z električno energijo. 4.6 Preskusni postopki: Preskušanje nadtlaka Priloga 15, odst. 4 Zunanje tesnjenje Priloga 15, odst. 5 Visoka temperatura Priloga 15, odst. 6 Nizka temperatura Priloga 15, odst. 7 Tesnjenje sedežev ventilov Priloga 15, odst. 8 Vzdržljivost (s 6 000 delovnimi cikli) Priloga 15, odst. 9 Združljivost z UNP Priloga 15, odst. 11 (*) Odpornost proti koroziji Priloga 15, odst. 12 (**) Odpornost proti suhi vročini Priloga 15, odst. 13 (*) Staranje zaradi ozona Priloga 15, odst. 14 (*) Drsenje Priloga 15, odst. 15 (*) Temperaturni cikel Priloga 15, odst. 16 (*) (*) Samo za nekovinske dele. (**) Samo za kovinske dele.

PRILOGA 8 DOLOČBE O HOMOLOGACIJI GIBKIH CEVI S PRIKLJUČNIMI NAPRAVAMI Področje uporabe Namen te priloge je določitev določb o homologaciji gibkih cevi za uporabo UNP, ki imajo notranji premer do 20 mm. Ta priloga zajema štiri vrste gibkih cevi: (a) visokotlačne gumijaste cevi (razred 1, npr. polnilna cev); (b) nizkotlačne gumijaste cevi (razred 2); (c) visokotlačne sintetične cevi (razred 1); (d) visokotlačne sintetične cevi (razred 0). 1. Visokotlačne gumijaste cevi, klasifikacija v razred 1, polnilna cev 1.1 Splošne specifikacije 1.1.1 Cev je konstruirana tako, da je odporna proti najvišjemu obratovalnemu tlaku 3 000 kPa. 1.1.2 Cev je konstruirana tako, da je odporna proti temperaturam med – 25 °C in + 80 °C. Za obratovalne temperature, ki presegajo zgoraj omenjene vrednosti, je treba preskusne temperature prilagoditi. 1.1.3 Notranji premer je v skladu s preglednico 1 standarda ISO 1307. 1.2 Konstrukcija cevi 1.2.1 Cev je sestavljena iz cevi z gladko notranjo steno in plašča iz primernega sintetičnega materiala, utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi. 1.2.2 Ojačevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije. Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben. 1.2.3 Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov. Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost. 1.2.4 Plašč je treba namerno predreti, da ne nastanejo mehurčki. 1.2.5 Če je plašč predrt in je vmesni sloj izdelan iz materiala, ki ni odporen proti koroziji, je treba vmesni sloj zaščititi proti koroziji. 1.3 Specifikacije in preskusi za oblogo 1.3.1 Natezna trdnost in raztezek 1.3.1.1 Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %. 1.3.1.2 Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih: (a) medij: n-pentan; (b) temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); (c) čas potopitve: 72 ur. Zahteve: (a) največja sprememba prostornine 20 %; (b) največja sprememba natezne trdnosti 25 %; (c) največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %. 1.3.1.3 Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih: (a) temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); (b) obdobje izpostavljenosti: 168 ur. Zahteve: (a) največja sprememba natezne trdnosti 25 %; (b) največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. 1.4 Specifikacije in preskusne metode za plašč 1.4.1 Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %. 1.4.1.1 Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih: (a) medij: n-heksan; (b) temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); (c) čas potopitve: 72 ur. Zahteve: (a) največja sprememba prostornine 30 %; (b) največja sprememba natezne trdnosti 35 %; (c) največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. 1.4.1.2 Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih: (a) temperatura: 70 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura minus 10 °C); (b) obdobje izpostavljenosti: 336 ur. Zahteve: (a) največja sprememba natezne trdnosti 25 %; (b) največja sprememba raztezka do pretrga – 30 % in + 10 %. 1.4.2 Odpornost proti ozonu 1.4.2.1 Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1. 1.4.2.2 Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov. 1.4.2.3 Razpoke na preskušancih niso dovoljene. 1.5 Specifikacije nepriključene cevi 1.5.1 Neprepustnost za plin 1.5.1.1 Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C. 1.5.1.2 Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080. 1.5.1.3 Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne sme presegati 95 cm3 pare na meter cevi. 1.5.2 Odpornost pri nizki temperaturi 1.5.2.1 Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672:1978, metoda B. 1.5.2.2 Preskusna temperatura: – 25 °C ± 3 °C. 1.5.2.3 Razpoke ali zlomi niso dovoljeni. 1.5.3 (Se ne uporablja) 1.5.4 Preskus upogibanja 1.5.4.1 Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.5.2. Slika 1 (le primer) Besedilo slike pogonski mehanizem 1,2 m masa Notranji premer cevi [mm] Polmer upogibanja [mm] (Slika 1) Razdalja med središči [mm] (Slika 1) navpično b vodoravno a do 13 102 241 102 13 do 16 153 356 153 od 16 do 20 178 419 178 1.5.4.3 Preskusna naprava (glej sliko 1) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča pribl. 130 mm. Obod vsakega kolesa ima utor, ki služi kot vodilo za cev. Polmer koles, izmerjen na dnu utora, znaša toliko, kot je določeno v odstavku 1.5.4.2. Vzdolžni srednji ravnini obeh koles sta v isti navpični ravnini, razdalja med središčema koles je v skladu z odstavkom 1.5.4.2. Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi. Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesi s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto. 1.5.4.4 Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 1). Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem. Mehanizem je reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m. 1.5.5 Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve 1.5.5.1 Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402. 1.5.5.2 Preskusni tlak 6 750 kPa se uporabi v obdobju 10 minut, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja. 1.5.5.3 Tlak porušitve ne sme biti nižji od 10 000 kPa. 1.6 Priključne naprave 1.6.1 Priključne naprave so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji. 1.6.2 Priključne naprave so izvedene z veznimi kosi za stiskanje. 1.6.2.1 Priključna matica ima navoj UNF. 1.6.2.2 Tesnilni stožec priključne matice ima kot 45°. 1.6.2.3 Priključne naprave so lahko izvedene s priključno matico ali hitro spojko. 1.6.2.4 Priključne naprave s hitro spojko ne sme biti mogoče izključiti brez posebnih meritev ali uporabe ustreznega orodja. 1.7 Sestav cevi in priključnih naprav 1.7.1 Konstrukcija priključnih naprav mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji. 1.7.2 Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436. 1.7.2.1 Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom 3 000 kPa. 1.7.2.2 Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom. 1.7.2.3 Po preskusu z impulzi mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.5.2. 1.7.3 Neprepustnost za plin 1.7.3.1 Sestav cevi (cev s priključnimi napravami) mora pet minut zdržati plinsk