SL Uradni list Evropske unije L 330/214

Pravilnik št. 113 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni pogoji za homologacijo žarometov motornih vozil s simetričnim kratkim svetlobnim pramenom ali dolgim svetlobnim pramenom ali obema, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko (1)

A. UPRAVNE DOLOČBE

0 PODROČJE UPORABE

Ta uredba velja za žaromete motornih vozil s simetričnim kratkim svetlobnim pramenom in/ali dolgim svetlobnim pramenom, ki imajo lahko vgrajene leče iz steklenega ali plastičnega materiala in so opremljeni z izmenljivimi žarnicami z žarilno nitko (2) (3).

1 OPREDELITVE POJMOV

Za namen te uredbe,

1.1 „leča“ pomeni najbolj zunanji del žarometa (žarometne enote), ki oddaja skozi svetlečo površino;

1.2 „nanos“ pomeni kakršen koli izdelek ali izdelke, ki so v eni ali več plasteh naneseni na zunanjo površino leče;

„žarometi različnih ‚tipov’“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po tako bistvenih značilnostih, kot so:

1.3.1 tovarniška ali blagovna znamka;

1.3.2 značilnosti optičnega sistema;

1.3.3 vključitev ali izključitev sestavnih delov, ki lahko spremenijo optične učinke z refleksijo, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo med obratovanjem;

1.3.4 vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba);

1.3.5 materiali, iz katerih so leče in morebitni nanosi;

1.3.6 kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko;

1.4 „žarometi različnih ‚razredov’ (A ali B ali C ali D)“ pomenijo žaromete, ki jih določajo posebni fotometrični predpisi.

2 VLOGA ZA HOMOLOGACIJO ŽAROMETA

Vlogo za homologacijo predloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Podrobno opredeli:

2.1.1 ali je žaromet predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega od njiju;

2.1.2 ali gre za žaromet razreda A, B, C ali D;

2.1.3 kategorijo žarnic(e) z žarilno nitko, ki se uporablja, kot je navedeno v Uredbi št. 37.

Vsaki vlogi za homologacijo se priloži:

2.2.1 risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za določitev tipa in predstavljajo prikaz prednjega dela žarometa s podrobnostmi o morebitnih rebrih na lečah o prečnem prerezu; risbe označujejo prostor, namenjen za homologacijsko oznako;

2.2.2 kratek tehnični opis;

2.2.3 dva vzorca tipa žarometa;

le za žaromete razreda B ali C ali D, za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

trinajst leč;

2.2.4.1.1 šest od teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala v velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in v največji meri ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm;

2.2.4.1.2 vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

2.2.4.2 odsevnik, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca.

2.3 Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitnega nanosa, se priloži poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in nanosov, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

3 OZNAKE

3.1 Žarometi, predloženi v homologacijo, se opremijo s tovarniško ali blagovno znamko prosilca.

3.2 Na leči in ohišju vsebujejo (4) (5) dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4; ti prostori se označijo na risbah iz odstavka 2.2.1. zgoraj.

3.3 Na zadnji strani žarnice kategorija žarnice z žarilno nitko, ki se uporablja.

4 HOMOLOGACIJA

4.1 Splošno

4.1.1 Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, predloženi v homologacijo v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujejo določbe te uredbe.

4.1.2 Kjer združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več kot ene uredbe, se lahko namesti enotno mednarodno homologacijsko oznako, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

4.1.3 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 00) navajata serije sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami uredbe ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip žarometa, ki je zajet v tej uredbi.

4.1.4 Obvestilo podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarometa v skladu s to uredbo se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi.

4.1.5 Razen oznake, določene v odstavku 3.1., se homologacijska oznaka, kot je opisano v odstavkih 4.2. in 4.3. spodaj, namesti na vsak žaromet v skladu s homologiranim tipom na podlagi te uredbe na mestu iz zgornjega odstavka 3.2.

4.2 Sestava homologacijske oznake

Homologacijska oznaka je sestavljena iz:

mednarodne homologacijske oznake, ki vsebuje:

4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (6);

4.2.1.2 številko homologacije, predpisano v odstavku 4.1.3. zgoraj;

naslednji dodatni simbol:

4.2.2.1 vodoravno puščico s konicama na obeh koncih, ki sta usmerjeni v levo in desno;

4.2.2.2 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le glede za kratki svetlobni pramen, črke „C-AS“ za žaromete razreda A, „C-BS“ za žaromete razreda B, „WC-CS“ za žaromete razreda C ali „WC-DS“ za žaromet razreda D;

4.2.2.3 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za dolgi svetlobni pramen, „R-BS“ za žaromete razreda B, „WR-CS“ za žaromet razreda C ali „WR-DS“ za žaromet razreda D;

4.2.2.4 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „CR-BS“ za žaromete razreda B, „WCR-CS“ za žaromet razreda C ali „WCR-DS“ za žaromet razreda D;

4.2.2.5 na žarometih z lečo iz plastičnega materiala skupino črk „PL“ v bližini simbolov, predpisanih v odstavkih 4.2.1. in 4.2.2. zgoraj;

4.2.2.6 na žarometih razreda D, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za dolgi svetlobni pramen, oznako največje svetilnosti, izraženo z referenčno oznako, kot je določeno v odstavku 6.3.2.1.2. spodaj, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“.

V vsakem primeru se na obrazcih za homologacijo in sporočilih o podeljeni homologaciji, ki se predložijo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo, navedejo ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1. Priloge 4, in dovoljene/dovoljenih napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2. Priloge 4.

V ustreznih primerih se naprave označijo kot sledi:

4.2.3.1 Na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe in so zasnovani tako, da žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integriran: poševnica (/) se namesti za simbolom žarometa s kratkim svetlobnim pramenom v homologacijski oznaki.

4.2.4 Dve števki številke homologacije (trenutno 00), ki navajata serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami uredbe ob izdaji homologacije in s puščico iz odstavka 4.2.2.1., se lahko označita v bližini zgornjih dodatnih simbolov.

4.2.5 Oznake in simboli iz odstavkov od 4.2.1. do 4.2.3. zgoraj, morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljiv od prozornega dela žarometa, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru so vidni, ko se žaromet pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja.

4.3 Namestitev homologacijske oznake

4.3.1 Slike od 1 do 10 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazujejo primere pritrditve homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

Združene, kombinirane ali integrirane svetilke:

Kjer je bilo ugotovljeno, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve številnih uredb, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledita številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1 je vidna po njihovi namestitvi;

4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združene, kombinirane ali integrirane svetilke, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsaki uredbi, v skladu s katero je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe uredbe ob izdaji homologacije, in, če je potrebno, predpisano puščico, se označi:

4.3.2.2.1 bodisi na ustrezni svetleči površini,

4.3.2.2.2 ali pa v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

4.3.2.3 Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva uredba, po kateri je bila podeljena homologacija.

4.3.2.4 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk iz te uredbe.

4.3.2.5 Slika 11 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami:

Uporabljajo se določbe iz odstavka 4.3.2 zgoraj.

4.3.3.1 Razen tega, kadar se uporabi ista leča, je lahko ta označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi prostor, opisan v odstavku 3.2. zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je slednje lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

4.3.3.2 Slika 12 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere namestitve homologacijskih oznak, povezanih z zgoraj omenjeno zadevo.

B. TEHNIČNE ZAHTEVE ZA ŽAROMETE (7)

5 SPLOŠNE ZAHTEVE

5.1 Vsak vzorec ustreza zahtevam, opredeljenim v odstavkih 6. in 8. spodaj.

Žarometi se izdelajo tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in ostanejo v dobrem delovnem stanju kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni.

5.2.1 Žarometi so opremljeni z napravo, ki omogoča takšno nastavitev na vozilo, da bo v skladu s pravili, ki veljajo zanje. Če so žarometi izdelani tako, da ohranijo pravilno vodoravno usmeritev tudi po nastavitvi navpične usmeritve, lahko takšna naprava omogoča vodoravno nastavitev ali pa ne. Takšne naprave ni treba namestiti na enote, pri katerih sta odsevnik in difuzijska leča neločljiva, če je uporaba takšnih enot omejena na vozila, na katerih je možno žaromet nastaviti na drugačen način.

Kjer sta žaromet za kratki svetlobni pramen in žaromet za dolgi svetlobni pramen, ki sta opremljena vsak s svojo žarnico z žarilno nitko, združena v sestavljeno enoto, naprava za nastavitev omogoča pravilno nastavitev vsakega posameznega optičnega sistema.

5.2.2 Vendar te določbe ne veljajo za sestavljene žaromete z neločljivimi odsevniki. Za to tip sestave veljajo zahteve iz odstavka 6.3. te uredbe.

5.3 Žaromet je opremljen z žarnico/žarnicami z žarilno nitko, homologirano/homologiranimi v skladu z Uredbo št. 37. Lahko se uporabi vsaka žarnica z žarilno nitko iz Uredbe št. 37, če:

(a) kazalo te uredbe ne določa omejitve pri njeni uporabi;

(b) za razreda A in B referenčni svetlobni tok za kratek svetlobni pramen ne presega 600 lm;

(c) za razreda C in D ciljni svetlobni tok za kratek svetlobni pramen ne presega 2 000 lm.

5.4 Deli, s katerimi je žarnica z žarilno nitko pritrjena na reflektor, so izdelani tako, da je žarnico z žarilno nitko tudi v temi mogoče pritrditi le v pravilni legi (8).

5.5 Okov žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 61-2, tretja izdaja, 1969. Veljajo ustrezni tehnični podatki o okovih žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

5.6 Razen tega se za žaromete razredov B, C ali D v skladu z zahtevami iz Priloge 4 opravijo dodatni preskusi, da med delovanjem ne pride do prevelikih sprememb fotometričneih značilnosti.

5.7 Če je leča žarometa razreda B, C ali D iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6.

Na žarometih, izdelanih tako, da zagotavljajo izmenično dolgi in kratki svetlobni pramen, je vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, ki je vgrajena v žaromet za preklapljanje z enega na drug pramen, konstruirana tako, da:

5.8.1 je naprava dovolj močna, da kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljena pri normalni uporabi vzdrži 50 000 postopkov, ne da bi nastala škoda;

5.8.2 je v primeru okvare mogoče samodejno preiti na kratki svetlobni pramen;

5.8.3 se kratki ali dolgi svetlobni pramen vedno proizvede tako, da mehanizem ni v vmesnem položaju;

5.8.4 uporabnik z navadnimi orodji ne more spreminjati oblike ali položaja gibljivih delov.

6 OSVETLJENOST

6.1 Splošne določbe

6.1.1 Žarometi se izdelajo tako, da proizvajajo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetljenost pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena.

6.1.2 Osvetljenost, ki jo proizvaja žaromet, se določi z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred žarometom in pod pravim kotom na njegove osi, kot je prikazano v Prilogi 3 k tej uredbi.

6.1.3 Žarometi se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitkoz nazivno napetostjo, ki je navedena v ustreznih tehničnih podatkih iz Uredbe št. 37. Med pregledom žarometa se napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok, kot je navedeno v ustreznih tehničnih podatkih iz Uredbe št. 37.

6.1.4 Žaromet je sprejemljiv, če izpolnjuje zahteve tega odstavka 6. vsaj pri eni standardni (etalonski) žarnici z žarilno nitko, ki se lahko predloži skupaj z žarometom.

6.2 Določbe o kratkih svetlobnih pramenih

6.2.1 Kratki svetlobni pramen mora proizvajati dovolj ostro „ločnico“, da bi z njeno pomočjo omogočil zadovoljivo nastavitev. „Ločnica“ mora biti v osnovi horizontalna in ravna v vodoravni smeri vsaj v mejah ±3° za žaromete razredov A, C in D ter vsaj v mejah ±5° za žaromete razreda B.

Žaromet je usmerjen tako, da:

6.2.2.1 je svetlobni pramen bočno čim bolj simetričen glede na črto V-V, razen pri žarometih razreda A ali B, ki nimajo nobenega mehanizma za uravnavanje vodoravne usmerjenosti. Taki žarometi se nastavijo tako, da so v enakem položaju kot na vozilu;

6.2.2.1 je žaromet usmerjen navpično, tako da „ločnica“ leži 250 mm pod črto H-H, ki je čim bolj vodoravna.

6.2.3 Kadar je žaromet usmerjen tako, mora, če se njegova homologacija zahteva le za kratek svetlobni pramen (9), izpolnjevati le zahteve iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.6. spodaj; če je predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen, potem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5., 6.2.6. in 6.3.

6.2.4 Kjer tako usmerjeni žaromet ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.5., 6.2.6. in 6.3., se lahko njegova nastavitev spremeni, razen žarometov, ki nimajo mehanizmov za uravnavo vodoravne usmerjenosti, če os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1 stopinjo (= 44 cm) (10). Za lažjo nastavitev na podlagi „ločnice“ se lahko žaromet delno prekrije in tako poveča ostrino „ločnice“. Vendar „ločnica“ ne sme segati prek črte H-H.

Osvetljenost, ki jo kratki svetlobni pramen proizvaja na zaslonih v Prilogi 3, izpolnjuje naslednje zahteve:

6.2.5.1 za žaromete razreda A:

katera koli točka na črti H-H in nad njo: ≤ 0,32 luksa katera koli točka na črti 25L-25R ≥ 1,28 luksa katera koli točka na črti 12,5L-12,5R ≥ 0,64 luksa

6.2.5.2 za žaromete razreda B:

katera koli točka na črti H-H in nad njo: ≤ 0,7 luksa katera koli točka na črti 50L-50R, razen 50V (11) ≥ 1,5 luksa točka 50V ≥ 3 luksi katera koli točka na črti 25L-25R ≥ 3 luksi katera koli točka v območju IV ≥ 1,5 luksa

6.2.5.3 za žaromet razreda C ali D:

Preskusna točka/črta/območje Položaj na mreži B-β v kotnih stopinjah Navpični β** Vodoravni B** Zahtevana osvetljenost v luksih pri 25 m Najmanj Največ Razred D Razred C Razred D Razred C > 125 cc ≤ 125 cc > 125 cc ≤ 125 cc 1 0,86 D 3,5 R 2,3 15,4 2 0,86 D 0 5,8 2,9 — 3 0,86 D 3,5 L 2,3 15,4 4 0,50 U 1,50 L in 1,50 R — 1,08 6 2,00 D 15 L in 15 R 1,28 0,64 — 7 4,00 D 20 L in 20 R 0,38 0,19 – 8 0 0 — 1,92 Črta 11 2,00 D 9 L do 9 R 1,6 — Črta 12 7,00 U 10 L do 10 R — 0,3; vendar 0,96, če je znotraj stožca 2° Črta 13 10,00 U 10 L do 10 R — 0,15; vendar 0,64, če je znotraj stožca 2° Črta 14 10 U do 90 U 0 — 0,15; vendar 0,64, če je znotraj stožca 2° 15* 4,00 U 8,0 L 0,1* 1,08 16* 4,00 U 0 0,1* 1,08 17* 4,00 U 8,0 R 0,1* 1,08 18* 2,00 U 4,0 L 0,2* 1,08 19* 2,00 U 0 0,2* 1,08 20* 2,00 U 4,0 R 0,2* 1,08 21* 0 8,0 L in 8,0 R 0,1* — 22* 0 4,0 L in 4,0 R 0,2* 1,08 Območje 1 1U/8L-4U/8L-4U/8R-1U/8R-0/4R-0/1R-0,6U/0-0/1L-0/4L-1U/8L — 1,08 Območje 2 >4 U do <10 U 10 L do 10 R — 0,3; vendar 0,96, če je znotraj stožca 2° Območje 3 10 U do 90 U 10 L do 10 R — 0,15; vendar 0,64, če je znotraj stožca 2°

Opombe:

„D“ pomeni pod črto H-H. „U“ pomeni nad črto H-H. „R“ pomeni desno od črte V-V. „L“ pomeni levo od črte V-V.

* Med meritvami teh točk se vklopi prednja pozicijska svetilka, homologirana v skladu z Uredbo ECE št. 50, če je kombinirana, združena ali integrirana.

** 0,25° nedopustnega odstopanja, dovoljenega na vsaki preskusni točki za fotometrijo, če ni drugače navedeno.

Drugo splošno besedilo:

ECE homologacija pri referenčnem svetlobnem toku v skladu z Uredbo št. 37 ali pri ciljnem svetlobnem toku za vire svetlobe, ki delujejo na principu razelektritve plina, v skladu z Uredbo št. 99.

Nazivna nastavitev za fotometrijo:

Navpično: 1 odstotek D (0,57 °D) Vodoravno: 0°

Dovoljena odstopanja za fotometrijo:

Navpično: 0,3 °D do 0,8 °D Vodoravno ± 0,5 °D L-R

6.2.6 Svetloba je čim bolj enakomerno razdeljena znotraj območij 1, 2 in 3 zažaromete razreda C ali D.

6.3 Določbe o dolgih svetlobnih pramenih

6.3.1 Pri žarometih, zasnovanih za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izvedejo z isto nastavitvijo žarometa kot pri pogoju iz odstavka 6.2. zgoraj; če je žaromet izdelan le za dolgi svetlobni pramen, je nastavljen tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču črt H-H in V-V; takšen žaromet mora izpolnjevati le zahteve iz odstavka 6.3.

Razen za žaromet razreda A, osvetljenost dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izpolnjuje naslednje zahteve:

Presečišče (HV) med črtama H-H in V-V je v notranjosti krivulje izoluks za 80 % največje osvetljenosti. Ta največja vrednost (EM) ni nižja od 32 luksov za žaromete razreda B ali C in 51,2 luksa za žaromete razreda D. Največja vrednost v nobenih okoliščinah ne presega 240 luksov pri žarometih razreda B in 180 luksov pri žarometih razredov C in D.

6.3.2.1.1 Največja svetilnost (IM) dolgega svetlobnega pramena, izražena v tisočih kandel, se izračuna s formulo:

6.3.2.1.2 Referenčna oznaka (I'M) te največje svetilnosti iz odstavka 4.2.2.6. zgoraj se dobi z razmerjem:

Ta vrednost se zaokroži na vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.2.2 Osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno v desno in levo, na razdalji 1 125 mm ni manjša od 12 luksov za žaromet iz razredov B in C in 24 luksov za žaromet iz razreda D ter na razdalji 2 250 mm ni manjša od 3 luksov za žaromet iz razredov B in C ter 6 luksov za žarometu iz razreda D.

Za žaromet iz razredov C in D svetilnosti ustrezajo tabelama A ali B iz Priloge 3. Tabela A velja v primeru, ko en sam vir svetlobe oddaja primarni dolgi svetlobni pramen. Tabela B velja v primeru, ko žaromet s sekundarnim dolgim svetlobnim pramenom, ki deluje skupaj z usklajenim žarometom s kratkim svetlobnim pramenom ali z žarometom s primarnim dolgim svetlobnim pramenom, oddaja dolgi svetlobni pramen.

6.4 Pri žarometih s prilagodljivim odsevnikom se opravijo dodatni preskusi, ko je odsevnik z uporabo naprave za nastavitev žarometov navpično premaknjen s svojega začetnega položaja za ± 2 stopinji ali vsaj v skrajni položaj, če je ta manjši od 2 stopinj. Celoten žaromet se ponovno namesti s premikom (na primer s pomočjo goniometra) za enako število stopinj v nasprotni smeri gibanja odsevnika. Opravijo se naslednje meritve in točke so v mejah zahtevanih vrednosti:

kratki svetlobni pramen : točki HV in 0,86 D-V dolgi svetlobni pramen : IM in točka HV (odstotek IM).

6.5 Osvetljenost zaslona, določena v odstavkih 6.2. in 6.3. zgoraj se izmeri s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.

7 BARVA

7.1 Barva oddane svetlobe je bela. Svetloba pramenov, izražena v trikromatskih koordinatah CIE, je v naslednjih mejah:

meja proti modri x ≥ 0,310 meja proti rumeni x ≤ 0,500 meja proti zeleni y ≤ 0,150 + 0,640 x meja proti zeleni y ≤ 0,440 meja proti vijolični y ≥ 0,050 + 0,750 x meja proti rdeči y ≥ 0,382

C. NADALJNJE UPRAVNE DOLOČBE

8 SPREMEMBA TIPA ŽAROMETA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

Vsaka sprememba tipa žarometa se sporoči upravnemu organu, ki je odobril tip žarometa. Omenjeni organ lahko potem:

8.1.1 meni, da spremembe ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru izpolnjuje zahteve; ali

8.1.2 zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov.

8.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije z navedbo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.1.4. zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo.

8.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za obveščanje o podeljeni homologaciji, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščenje o podeljeni homologaciji, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi.

9 SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov ustreza določilom iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

9.1 Žarometi, homologirani po tej uredbi, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7 zato, da bi bili skladni s homologiranim tipom.

9.2 Izpolnjene so minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje iz Priloge 5 k tej uredbi.

9.3 Izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje iz Priloge 7 k tej uredbi, ki ga opravi inšpektor.

9.4 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.5 Pri tem se ne upošteva žarometov z očitnimi okvarami.

10 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip žarometa v skladu s to uredbo, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če ima žaromet homologacijsko oznako, ki ni v skladu s homologiranim tipom.

10.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja to uredbo, prekliče homologacijo, ki jo je prej odobrila, o tem na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo to uredbo.

11 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarometa, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s to uredbo, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi

12 IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.

(1) ki vključuje:

dodatek 1 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 11. avgust 2002.

popravek 1 izvirne različice uredbe – datum začetka veljavnosti: 13. november 2002.

dodatek 2 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 27. februar 2004.

popravek 1 dodatka 2 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 10. marec 2004.

(2) Uporaba žarometov je navedena v ustreznih uredbah o vgradnji svetlobnosignalnih naprav.

(3) Ta uredba ne vsebuje določb, ki preprečujejo pogodbenici Sporazuma, ki uporablja to uredbo, da prepove kombinacijo žarometa z lečo iz plastičnega materiala, homologirano na podlagi te uredbe, in mehanske naprave za čiščenje žarometa (z brisalniki).

(4) Odsevnik velja za glavno telo.

(5) Če je leča neločljivo povezana z ohišjem žarometa, zadošča edinstvena oznaka kot v odstavku 4.2.5.

(6) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(7) Tehnične zahteve za žarnice z žarilno nitko: glej Uredbo št. 37.

(8) Žaromet izpolnjuje zahteve iz tega odstavka, če se lahko žarnica z žarilno nitko z lahkoto namesti v žaromet in je pozicionirne nastabke mogoče pravilno vstaviti v reže tudi v temi.

(9) Tak poseben žaromet s „kratkim svetlobnim pramenom“ lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, za katerega zahteve ne veljajo.

(10) Meja nove nastavitve 1° proti desni ali levi ni združljiva z novo navpično nastavitvijo navzgor ali navzdol. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 6.3. (določbe iz odstavka 6.3 ne veljajo za žaromete s kratkim svetlobnim pramenom).

(11) razmerje svetilnosti

PRILOGA 1 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK Žaromet, ki je označen z eno od zgornjih homologacijskih oznak, je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z Uredbo št. … s številko homologacije 243, izpolnjuje zahteve te uredbe v njeni izvirni obliki (00). Črke C-AS (Slika 1) označujejo, da gre za kratki svetlobni pramen žarometa razreda A, črke CR-BS (Slika 2) pa, da gre za kratki in dolgi svetlobni pramen žarometa razreda B. Opomba: Številka homologacije in dodatni simboli se namestijo v bližino kroga ter nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije so na isti strani črke „E“ in so usmerjene v isto smer. Izogibati se je treba uporabi rimskih številk za homologacijo, da se prepreči kakršna koli zamenjava z drugimi simboli. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, in je zasnovan: Slika 3: Razred B le glede na kratki svetlobni pramen. Slika 4: Razred B glede na kratki in dolgi svetlobni pramen. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet, ki izpolnjuje zahteve te uredbe: Slika 5: Razred B za kratki in dolgi svetlobni pramen. Slika 6: Razred B le za kratki svetlobni pramen. Kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, in je zasnovan: Slika 7: Razred C le za kratki svetlobni pramen. Slika 8: razred C za kratki in dolgi svetlobni pramen. Žaromet, ki je označen z zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet, ki izpolnjuje zahteve te uredbe: Slika 9: Razred D za kratki in dolgi svetlobni pramen. Slika 10: Razred D le za kratki svetlobni pramen. Kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom. Poenostavljene oznake za združene, kombinirane ali integrirane svetilke Slika 11 (Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko naprave za svetlobno signalizacijo. Niso del homologacijske oznake.) Vzorec A Vzorec B Vzorec C Vzorec D Opomba: Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, ki obsega: prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu z Uredbo št. 50 v njeni izvirni obliki (00), žaromet razreda D s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranega v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala, prednji žaromet za meglo, homologiran v skladu s spremembami 02 Uredbe št. 19, in z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala, prednjo smerno svetilko kategorije 11, homologirano v skladu s spremembami 01 Uredbe št. 50. Svetilka, integrirana z žarometom Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer: bodisi na žarometu razreda D s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), ki je integriran s prednjo pozicijsko svetilko v skladu z Uredbo št. 50 v njeni izvirni obliki (00); ali na žarometu razreda C s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 33 750 cd in 45 000 cd (kot je nakazano s številko 12.5), homologiranemu v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), ki je integriran z isto prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj.

PRILOGA 3 MERILNI ZASLON za žaromete razreda A (Mere v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m) MERILNI ZASLON za žaromete razreda B (Mere v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m) MERILNI ZASLON za žaromete razreda C in D (Mere v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m) Tabela A Žaromet s primarnimi nezasenčenimi lučmi Glej Sliko D za podrobnosti položajev preskusnih točk Številka preskusne točke Položaj preskusne točke Zahtevana osvetljenost v luksih Razred D Razred C > 125 cc ≤ 125 cc Min. Maks. Min. Maks. 1 H-V (1) (1) — (1) — 2 H-3R in 3L 19,2 — 12,8 — 3 H-6R in 6L 6,4 — 4,16 — 4 H-9R in 9L 3,84 — 2,56 — 5 H-12R in 12L 1,28 — 0,8 — 6 2U-V 1,92 — 1,28 — 7 4D-V — (2) — (2) Najmanjša svetilnost maksimuma 51,2 — 32 — Največja svetilnost — 180,0 — 180,0

Tabela B Žaromet s sekundarnimi nezasenčenimi lučmi, ki deluje skupaj z usklajenim žarometom s kratkim svetlobnim pramenom ali žarometom s primarnim dolgim svetlobnim pramenom Glej Sliko E za podrobnosti položajev preskusnih točk Številka preskusne točke Položaj preskusne točke Zahtevana osvetljenost v luksih Razred D Razred C > 125 cc ≤ 125 cc Min. Maks. Min. Maks. 1 H-V (3) (3) — (3) — 2 H-3R in 3L 19,2 — 12,8 — 3 H-6R in 6L 6,4 — 4,16 — 6 2U-V 1,92 — 1,28 — 7 4D-V — (4) — (4) Najmanjšasvetilnost maksimuma 51,2 — 32 — Največja svetilnost — 180,0 — 180,0 (1) Svetilnost na H-V je enaka ali večja od 80 odstotkov največje svetilnosti vzorca svetlobnega pramena. (2) Svetilnost na 4D-V je enaka ali manjša od 30 odstotkov največje svetilnosti vzorca svetlobnega pramena. (3) Svetilnost na H-V je enaka ali večja od 80 odstotkov največje svetilnosti vzorca svetlobnega pramena. (4) Svetilnost na 4D-V je enaka ali manjša od 30 odstotkov največje svetilnosti vzorca svetlobnega pramena.

PRILOGA 4 PRESKUSI STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTIH ŽAROMETOV V OBRATOVANJU PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV RAZREDOV B, C IN D Ko so v skladu s predpisi te uredbe izmerjene fotometrične vrednosti v točki za Emax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R, B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50 L, B 50 R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča) se preskusi stabilnost fotometričnih značilnosti celotnega žarometa v obratovanju. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, vključno z bližnjimi deli karoserije, ki bi lahko vplivali na količino toplote, ki jo oddaja svetilka. 1 PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C, pri čemer je celotni žaromet nameščen na podlago, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo. 1.1 Čisti žaromet Žaromet je prižgan 12 ur, kot je navedeno v odstavku 1.1.1., nato se opravi pregled kot je predpisano v odstavku 1.1.2. 1.1.1 Preskusni postopek (1) Žaromet je prižgan za določen čas:, tako da (a) Če se homologira le ena svetlobna funkcija (dolgi ali kratki svetlobni pramen ali prednji žaromet za meglo), ustrezna žarilna nitka sveti tako dolgo, kot je predpisano (2). (b) Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni ali pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in prednjim žarometom za meglo: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega vetlobnega pramena; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2)kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. (c) Pri žarometu s prednjim žarometom za meglo in enem ali več dolgih svetlobnih pramenih: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgan prednji žaromet za meglo; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem prednjem žarometu za meglo ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramena/dolgih svetlobnih prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. (d) Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, enem ali več dolgih svetlobnih pramenih in prednjem žarometu za meglo: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgih svetlobni pramen za drugo polovico časa, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko prednji žaromet za meglo sledi ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem dolgega svetlobnega pramena. (iii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le pri prižganem prednjem žarometu za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko dolgi svetlobni pramen sledi(jo) ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem kratkega svetlobnega pramena. (iv) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le dolgem svetlobnem pramenu/dolgih svetlobnih pramenih (3) ali le prednjim žarometom za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za tretjino časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni za tretjino časa trajanja ter prednji žaromet za meglo za tretjo tretjino časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. 1.1.1.2 Preskusna napetost Napetost se prilagodi tako, da se doseže 90 odstotkov največje moči, določene v Uredbi št. 37 za uporabljeno žarnico/žarnice z žarilno nitko v uporabi. Uporabljena moč je v vseh primerih v skladu z ustrezno vrednostjo žarnice z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V, razen če prosilec prošnje za homologacijo navede, da se žaromet lahko uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus z žarnico z žarilno nitko izvede pri največji dovoljeni moči. 1.1.2 Rezultati preskusa 1.1.2.1 Vizualni pregled Ko se žaromet stabilizira na temperaturi okolice, se leča žarometa in morebitna zunanja leča, očistita s čisto, vlažno bombažno krpo. Potem se žaromet vizualno pregleda; ne sme imeti vidnih odstopanj, deformacij, razpok ali sprememb barve leče žarometa ali morebitne zunanje leče. 1.1.2.2 Fotometrični preskus Za izpolnjevanje zahtev te uredbe je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah: za žaromet razreda B: kratki svetlobni pramen: 50R – 50L — B50 — HV. dolgi svetlobni pramen: točka Emax za žaromet razredov C in D: kratki svetlobni pramen: 0,86D/3,5R — 0,86D/3,5L — 0,50U/1,5L in 1,5R — HV. dolgi svetlobni pramen: točka Emax Pri kakršni koli deformaciji nosilca žarometa zaradi toplote se lahko izvede drugačna usmeritev (spremembo položaja ločnice določa odstavek 2 te priloge). Dovoljeno je 10-odstotno razhajanje med fotometričnimi značilnostmi in vrednostmi, izmerjenimi pred preskusom, vključno z odstopanji fotometričnega postopka. 1.2 Umazan žaromet Po opravljenem preskusu iz odstavka 1.1. zgoraj se žaromet pripravi v skladu z odstavkom 1.2.1. in se v skladu z odstavkom 1.1.2. opravi njegov pregled se žaromet prižge za eno uro, kot je navedeno v odstavku 1.1.1. 1.2.1 Priprava žarometa 1.2.1.1 Preskusna mešanica 1.2.1.1.1 Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla: Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje: 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4) in ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. 1.2.1.1.2 Za žaromet z zunanjo lečo v plastičnem materialu: Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje: 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4), 13 utežnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in 2 ± 1 utežna dela površinsko aktivne snovi (5). Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. 1.2.1.2 Nanos preskusne mešanice na žaromet Preskusna mešanica se enakomerno nanese na celotno svetlečo površino žarometa in se jo potem pusti, da se posuši. Ta postopek se ponavlja, dokler vrednost osvetljenosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, izmerjenih za vsako naslednjo točko v skladu s pogoji iz te priloge: za žaromet razreda B: kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in le dolgi svetlobni pramen: točka Emax le kratki svetlobni pramen: B 50 in 50 V za žaromet razredov C in D: kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in le dolgi svetlobni pramen: točka Emax le kratki svetlobni pramen: 0,50U/1,5L in 1,5R in 0,86D/V 1.2.1.3 Merilna oprema Merilna oprema je enaka tisti, ki se uporablja med homologacijskimi preskusi žarometov. Za fotometrično preverjanje se uporabi standardna (etalonska) žarnica z žarilno nitko. 2 PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE POD VPLIVOM TOPLOTE S tem preskusom se preveri, da navpični premik ločnice pod vplivom toplote ne presega vrednosti, določene za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom. Pri žarometu, ki je preskušan v skladu z odstavkom 1, se izvede preskus, kot je navedeno v odstavku 2.1., ne da bi ga odstranili iz preskusne pritrditve ali ga ponovno nastavili. 2.1 Preskus Preskus se izvede v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C. Pri uporabi žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, ki je bila starana vsaj eno uro, žaromet deluje z vključenim kratkim svetlobnim pramenom brez odstranitve ali ponovne nastavitve njegovi preskusševalni pritrditvi. (Za namen tega preskusa se napetost nastavi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.). Vodoravni položaj ločnice (med navpičnimi črtami skozi točko 50 L in 50 R za žaromet razreda B, 3,5 L in 3,5 R za žaromet razredov C in D) se preveri 3 minute (r3) oz. 60 minut (r60) po delovanju. Meritve odstopanj položaja ločnice, kot so opisane zgoraj, se izvedejo s katero koli metodo s sprejemljivo natančnostjo in ponovljivimi rezultati. 2.2 Rezultati preskusa 2.2.1 Rezultat v miliradianih (mrad) je sprejemljiv za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom le takrat, ko absolutna vrednost ΔrI = |r3 – r60|, izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). 2.2.2 Če pa je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne presega 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), se v skladu z odstavkom 2.1 po treh zaporednih ponovitvah spodaj opisanega cikla preskusi drugi žaromet, da se stabilizira položaj mehanskih delov žarometa na nosilcu, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo: enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost se prilagodi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.), obdobje enournega premora. Tip žarometa je sprejemljiv, če srednja vrednost absolutnih vrednosti ΔrI, izmerjenih na prvem vzorcu, in ΔrII, izmerjenih na drugem vzorcu, ni večja od 1,0 mrad. (1) Za razpored preskusa glej Prilogo 8 k tej uredbi. (2) Če preskušani žaromet sestavljajo signalne svetilke, se te prižgejo med preskusom. Če gre za smerno svetilko, se ta prižge v utripajočem načinu z trajanjem vklopa/izklopa približno ena proti ena. (3) Če sta pri utripanju žarometa hkrati prižgani dve ali več žarilnih nitk, to ne šteje za običajno hkratno uporabo žarilnih nitk. (4) NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, običajno znana kot CMC. Stopnja substitucije NaCMC, uporabljenega v umazani mešanici, je 0,6–0,7, stopnja viskoznosti pa 200–300 cP za 2-odstotno raztopino pri 20 °C. (5) Dovoljeno je količinsko odstopanje zaradi potrebe po ustrezno porazdeljeni umazanosti na celotni plastični leči.

PRILOGA 5 MINIMALNE ZAHTEVE ZA SKLADNOST POSTOPKOV ZA NADZOR PROIZVODNJE 1 SPLOŠNO 1.1 Zahteve za skladnost so izpolnjene z mehaničnega in geometričnega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji, ki so v mejah zahtev te uredbe. Ta pogoj velja tudi za barvo. V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno (etalonsko) žarnico z žarilno nitko: 1.2.1 žaromet razreda A: nobena izmerjena vrednost ne odstopa od predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov, žaromet razredov B, C in D: 1.2.2.1 Nobena izmerjena vrednost ne presega predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti v območju III za žaromet razreda B, območju 1 za žaromet razredov C in D je lahko najbolj neugoden odmik: 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj krivulje izoluks za 0,75 Emax, se pri fotometričnih značilnostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavkih 6.2.3.2. in 6.3.2.2 te uredbe. 1.2.3 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko. 1.3 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote se uporabi naslednji postopek (le za žaromete razredov B, C in D): Eden od vzorčnih žarometov se po treh zaporednih ponovitvah cikla iz odstavka 2.2.2. Priloge 4 preskusi po postopku, opisanem v odstavku 2.1. Priloge 4. Žaromet je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad. Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega vzorca, po katerem srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne presega 1,5 mrad. 1.4 Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. 2 MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI JO OPRAVI PROIZVAJALEC Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbo te uredbe. Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti zadevne proizvodnje. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti v tej uredbi zajemajo fotometrične značilnosti, in za žaromete razredov B, C in D, preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote. 2.2 Metode preskušanja 2.2.1 Preskusi se na splošno opravljajo v skladu z metodami, določenimi v tej uredbi. 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode, če z njimi soglaša pristojni organ, odgovoren za homologacijske preskuse. Obveznost proizvajalca je, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi, ki so določene v tej uredbi. 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1. in 2.2.2. zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno primerjavo z meritvijo, ki jo izvede pristojni organ. 2.2.4 V vseh primerih za referenčne metode veljajo metode iz uredbe, še zlasti za potrebe upravnega preverjanja in vzorčenja 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je določen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo iz posameznih tovarn. Vendar proizvajalec lahko združi zapise o istih tipih iz več tovarn, če te obratujejo v okviru enakega sistema kakovosti in upravljanja kakovosti. 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti Na vzorčnih žarometih so izvedejo fotometrične meritve v točkah ki jih določa uredba, pri čemer je odčitavanje omejeno na točke: 2.4.1 za žaromete razreda A: HV, LH, RH, 12,5L in 12,5R 2.4.2 za žaromete razreda B: Emax, HV (1) za dolgi svetlobni pramen pa do točk HV, 50R, 50L za kratki svetlobni pramen. 2.4.3 za žaromete razredov C in D: Emax, HV (1)/ za dolgi svetlobni pramen, pa do točk HV, 0,86/3,5R, 0,86/3,5L za kratki svetlobni pramen. 2.5 Merila za sprejemljivost Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve, določene za preverjanje skladnosti proizvodov v odstavku 9.1. te uredbe. Merila, ki urejajo sprejemljivost, so takšna, da bi bila pri stopnji zaupanja 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspah pregleda po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95. (1) Kadar je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

PRILOGA 6 ZAHTEVE ZA SVETILKE Z INTEGRIRANIMI LEČAMI IZ PLASTIČNEGA MATERIALA – PRESKUSI LEČ ALI VZORCEV MATERIALA IN CELOTNIH SVETILK 1 SPLOŠNE ZAHTEVE 1.1 Vzorci, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe, izpolnjujejo specifikacije, navedene v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj. 1.2 Dva vzorca celotnih žarometov z integriranimi lečami iz plastičnega materiala, predložena v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe, v zvezi z materialom leč, izpolnjujeta specifikacije, navedene v odstavku 2.6. spodaj. 1.3 Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala, vključno z odsevnikom, na katerega naj bi se pritrdile (kjer je to primerno), se izvedejo homologacijski preskusi v kronološkem zaporedju, navedenem v tabeli A, ki je ponovno prikazana v Dodatku 1 k tej prilogi. 1.4 Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je proizvod opravil preskuse, ki so predpisani v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj, ali enakovredne preskuse v skladu z drugo uredbo, teh preskusov ni treba ponoviti; le preskusi, predpisani v Dodatku 1, tabeli B, so obvezni. 2 PRESKUSI 2.1 Odpornost proti temperaturnim spremembam 2.1.1 Preskusi Trije novi vzorci (leče) sledijo petim ciklom sprememb temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) v skladu z naslednjim programom: 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 odstotkih RH; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH; 15 ur pri –30 °C ± 2 °C; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH; 3 ure pri 80 °C ± 2 °C; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH. Pred tem preskusom se vzorci najmanj štiri ure hranijo na 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH. Opomba: Enourna obdobja pri 23 °C ± 5 °C vključujejo prehodni čas med eno in drugo temperaturo, potreben da se preprečijo toplotni šoki. 2.1.2 Fotometrične meritve 2.1.2.1 Metoda Fotometrične meritve se opravijo na vzorcih pred preskusom in po njem. Te meritve se opravijo s standardno (etalonsko) žarnico pri naslednjih točkah: B 50, 50L in 50R za žaromet razreda B, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L in 1,5R za žaromet razredov C in D za kratki svetlobni pramen ali žaromet s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom; Emax za dolgi svetlobni pramen žarometa z dolgim svetlobnim pramenom ali žarometa s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom. 2.1.2.2 Rezultati Variacije med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi na vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, ne presegajo 10 odstotkov, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka. 2.2 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom in kemičnim snovem 2.2.1 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju iz vira, katerega spektralna porazdelitev energije je podobna tisti črnega telesa pri temperaturi med 5 500 K in 6 000 K. Med vir in vzorce se namestijo ustrezni filtri, tako da bi se čim bolj zmanjšalo sevanje z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se intenzivno osvetlijo z 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, dokler prejeta svetlobna energija ni enaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. V ohišju je temperatura, izmerjena na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 °C ± 5 °C. Za zagotovitev enakomerne izpostavljenosti se vzorci vrtijo okrog vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 vrtljajev na minuto. Vzorci se popršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C, po naslednjem ciklu: pršenje: 5 minut; sušenje: 25 minut. 2.2.2 Odpornost proti kemičnim snovem Po opravljenem preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1. zgoraj, in meritvah, opisanih v odstavku 2.2.3.1. spodaj, se zunanja površina omenjenih treh vzorcev obdela, kot je opisano v odstavku 2.2.2.2., z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. spodaj. 2.2.2.1 Preskusna mešanica Preskusna mešanica je sestavljena iz 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (v volumskih odstotkih). 2.2.2.2 Nanašanje preskusne mešanice Kos bombažne krpe (na podlagi ISO 105) se namoči za toliko časa, da je prepojen z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. zgoraj, potem se v naslednjih 10 sekundah pritisne za 10 minut na zunanjo površino vzorca s tlakom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino 14 mm × 14 mm. V teh 10 minutah je treba krpo večkrat prepojiti z mešanico, tako da je sestava uporabljene tekočine ves čas enaka sestavi predpisane preskusne mešanice. Med uporabo je dovoljeno uravnavanje pritiska na vzorec, da se na njem prepreči nastanek razpok. 2.2.2.3 Čiščenje Po nanosu preskusne mešanice se vzorci posušijo na prostem in potem sperejo z raztopino, opisano v odstavku 2.3. (Odpornost proti detergentom) 23 °C ± 5 °C. Potem se vzorci temeljito sperejo z destilirano vodo pri 23 °C ± 5 °C, ki ne vsebuje več kot 0,2 odstotka nečistoč, in se obrišejo z mehko krpo. 2.2.3 Rezultati 2.2.3.1 Po preskusu odpornosti proti atmosferskim dejavnikom vzorci ne smejo biti razpokani, opraskani, okrušeni ali deformirani, povprečna sprememba pri prepuščanju svetlobe , izmerjena na treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme preseči 0,020 (Δtm ≤ 0,020). 2.2.3.2 Po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem na vzorcih ne ostane nobenih sledi kemičnega onesnaženja, ki bi lahko povzročilo spremembe pri razpršitvi svetlobe, pri kateri povprečna sprememba , izmerjena pri treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne presega 0,020 (Δdm ≤ 0,020). 2.3 Odpornost proti detergentom in ogljikovodikom 2.3.1 Odpornost proti detergentom Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C, potem pa za pet minut potopi v mešanico s stalno temperaturo 23 °C ± 5 °C, sestavljeno iz 99 delov destilirane vode, ki ne vsebuje več kot 0,02 odstotka nečistoč, in enega dela alkiraril sulfonata. Po koncu preskusa se vzorci posušijo pri 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo. 2.3.2 Odpornost proti ogljikovodikom Zunanja površina treh vzorcev se potem eno minuto rahlo drgne z bombažno krpo, namočeno v mešanici, sestavljeni iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumskih odstotkov), ter posuši na prostem. 2.3.3 Rezultati Po uspešno opravljenih zgornjih dveh preskusih srednja vrednost pri prepuščanju svetlobe , izmerjena na treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne presega 0,010 (Δtm ≤ 0,010). 2.4 Odpornost proti mehanski obrabi 2.4.1 Metoda preskusa mehanske obrabe Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se izvede enoten preskus mehanske obrabe z metodo, opisano v Dodatku 3 k tej prilogi. 2.4.2 Rezultati Po tem preskusu se spremembe: pri prepuščanju : in pri razpršitvi : izmerijo v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2, na območju, določenem v odstavku 2.2.4.1.1. te uredbe. Srednja vrednost treh vzorcev je takšna, da: Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050 2.5 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov 2.5.1 Priprava vzorca Površina 20 mm × 20 mm na nanosu leče se z britvico ali iglo razreže v mrežo kvadratov velikosti približno 2 mm × 2 mm. Tlak na rezilo ali iglo je tolikšen, da se prereže vsaj nanos. 2.5.2 Opis preskusa Uporabi se lepilni trak z adhezijsko silo 2 N/(cm širine) ± 20 odstotkov, izmerjeno v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki je širok najmanj 25 mm, se najmanj pet minut pritiska na površino, pripravljeno v skladu z odstavkom 2.5.1. Potem se konec lepilnega traku obremeni tako, da je adhezijska sila na zadevno površino v ravnotežju s silo, ki je pravokotna na to površino. Potem se trak odtrga z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s. 2.5.3 Rezultati Na površini, razrezani v mrežo, ne sme biti opaznih poškodb. Poškodbe na presečiščih kvadratov ali robovih rezov so dopustne, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov v mrežo razrezane površine. 2.6 Preskusi celotnega žarometa z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala 2.6.1 Odpornost proti mehanski obrabi površine leče 2.6.1.1 Preskusi Na leči vzorca št. 1 svetilke se izvede preskus, opisan v odstavku 2.4.1. zgoraj. 2.6.1.2 Rezultati Po preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s to uredbo, ne presegajo največjih vrednosti, predpisanih v točki HV, za več kot 30 odstotkov in niso za več kot 10 odstotkov pod najnižjo predpisano vrednostjo v točki 50 L in 50 R za žaromet razreda B, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L za žaromete razredov C in D. 2.6.2 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov Na leči vzorca št. 2 svetilke se opravi preskus, opisan v odstavku 2.5. zgoraj. 3 PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE V zvezi z materiali za proizvodnjo leč je serija svetilk skladna s to direktivo, če: 3.1.1 po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem ter preskusu odpornosti proti detergentom in ogljikovodikom s prostim očesom ni mogoče opaziti, da je zunanja površina vzorcev razpokana, okrušena ali deformirana (glej odstavke 2.2.2., 2.3.1. in 2.3.2.); 3.1.2 so po preskusu, opisanem v odstavku 2.6.1.1., fotometrične vrednosti za merilne točke iz odstavka 2.6.1.2 v mejah, ki jih glede skladnosti proizvodnje določa ta uredba. 3.2 Če rezultati preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov. DODATEK 1 KRONOLOŠKO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV A. Preskusi plastičnih materialov (leče ali vzorci materialov, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe). Vzorci — Preskusi Leče ali vzorci materiala Leče 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 1.1 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.) x x x 1.1.1 Temperaturna sprememba(odst. 2.1.1.) x x x 1.1.2 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.) x x x 1.2.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x x x x x x x 1.2.2 Meritev razpršitve svetlobe x x x x x x 1.3 Atmosferski dejavniki (odst. 2.2.1.) x x x 1.3.1 Meritev prepuščanja x x x 1.4 Kemične snovi(odst. 2.2.2.) x x x 1.4.1 Meritev razpršitve svetlobe x x x 1.5 Detergenti (odst. 2.3.1.) x x x 1.6 Ogljikovodiki (odst. 2.3.2.) x x x 1.6.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x 1.7 Obraba (odst. 2.4.1.) x x x 1.7.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x 1.7.2 Meritev razpršitve svetlobe x x x 1.8 Oprijemanje (odst. 2.5.) x B. Preskusi celotnega žarometa (predloženega v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe). Preskusi Celoten žaromet Vzorec št. 1 2 2.1 Obraba (odst. 2.6.1.1.) x 2.2 Fotometrija (odst. 2.6.1.2.) x 2.3 Oprijemanje (odst. 2.6.2.) x DODATEK 2 METODA MERJENJA RAZPRŠITVE IN PREPUŠČANJA SVETLOBE 1 OPREMA (glej sliko) Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 104 rd je omejen z zaslonko Dτ z odprtino 6 mm, pred katero se postavi stojalo z vzorci. Konvergentna akromatska leča L2 s korekcijo sferičnih aberacij povezuje zaslonko Dτ s sprejemnikom R; premer leče L2 je tolikšen, da leča ne zaslanja svetlobe, ki jo vzorec razprši v stožec, katerega polovični kot pri vrhu je β/2 = 14°. Zaslonko DD v obliki obroča s kotoma αo/2 = 1° in αmax/2 = 12° se postavi v goriščno ravnino slike, ki jo naredi leča L2. Središčni del zaslonke mora biti neprozoren, da se izloči svetloba, ki prihaja neposredno iz vira svetlobe. Omogočiti je treba, da se odstrani središčni del zaslonke od svetlobnega pramena tako, da se ta vrne točno v svoj prvotni položaj. Razdalja L2 Dτ in goriščna razdalja F2 (1) leče L2 sta izbrani tako, da slika Dτ povsem prekrije sprejemnik R. Kadar je začetni vpadni svetlobni tok 1 000 enot, je absolutna natančnost vsakega odčitavanja boljša od 1 enote. 2 MERITVE Odčitajo se naslednje vrednosti: Odčitek Z vzorcem S srednjim delom DD Predstavljena količina T1 ne ne vpadni svetlobni tok pri začetnem odčitavanju T2 da (pred preskusom) ne svetlobni tok, ki ga novi material prepušča na območju 24° T3 da (po preskusu) ne svetlobni tok, ki ga preskušani material prepušča na območju 24° T4 da (pred preskusom) da svetlobni tok, ki ga razprši novi material T5 da (po preskusu) da svetlobni tok, ki ga razprši preskušani material (1) Pri L2 je priporočena uporaba goriščne razdalje približno 80 mm. DODATEK 3 METODA PRESKUŠANJA S PRŠENJEM 1 OPREMA ZA PRESKUŠANJE 1.1 Brizgalna pištola Brizgalna pištola se opremi s šobo premera 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine pri 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 barov – 0, +0,5 bara. Pri teh obratovalnih pogojih ima dobljeni curek na površini, izpostavljeni obrabi, pri razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe premer 170 mm ± 50 mm. 1.2 Preskusna mešanica Preskusna mešanica je sestavljena iz: kremenčevega peska trdote 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrnc med 0 in 0,2 mm ter skoraj normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem med 1,8 in 2; vode, ki v mešanici 25 g peska na liter vode ne presega trdote 205 g/m3. 2 PRESKUS Zunanja površina leč žarometa se enkrat ali večkrat obdela s peščenim curkom, proizvedenim na zgoraj opisan način. Curek se razprši skoraj pravokotno na preskusno površino. Obraba se preveri z enim ali več vzorci stekla, ki se postavijo poleg preskušanih leč kot referenca. Mešanica se prši, dokler ni sprememba pri razpršitvi svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena z metodo, opisano v Dodatku 2 takšna, da je: Za preverjanje, ali je celotna površina enakomerno obrabljena, se lahko uporabijo številni referenčni vzorci. DODATEK 4 PRESKUS OPRIJEMANJA Z LEPILNIM TRAKOM 1 NAMEN Ta metoda omogoča ugotavljanje linearne adhezijske sile lepilnega traku na stekleno ploščo pri standardnih pogojih. 2 NAČELO Meritev sile, ki je potrebna, da se lepilni trak odlepi od steklene plošče pod kotom 90°. 3 PREDPISANI ATMOSFERSKI POGOJI Temperatura okolice je 23 °C ± 5 °C in RH 65 ± 15 odstotkov. 4 PRESKUSNI TRAKOVI Pred preskusom se vzorčni zvitek lepilnega traku hrani 24 ur pri predpisanih atmosferskih pogojih (glej odst. 3 zgoraj). Z vsakega zvitka se preskusi pet trakov, od katerih je vsak dolg 400 mm. Ti preskusni trakovi se vzamejo z zvitka po odstranitvi prvih treh navitkov. 5 POSTOPEK Preskus se opravi pri pogojih okolice, ki so določeni v odstavku 3. Ob radialnem odvijanju zvitka s hitrostjo približno 300 mm/s se vzame pet preskusnih trakov in se jih potem v najpozneje 15 sekundah nalepi na naslednji način: Trak se postopoma nalepi na stekleno ploščo z rahlim vzdolžnim drgnjenjem s prstom, brez pretiranega pritiskanja, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka. Sestav miruje za 10 minut pri predpisanih atmosferskih pogojih. Od plošče se odlepi približno 25 mm preskusnega traku v ravnini, pravokotni na os preskusnega traku. Plošča se pritrdi in konec traku se zapogne pod kotom 90°. Sila deluje tako, da je meja med trakom in ploščo pravokotna na to silo in ploščo. Nato se trak se povleče tako, da se odlepi s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s ter se zapiše potrebna sila 6 REZULTATI Pet izmerjenih vrednosti se razvrsti po velikosti in njihova vrednost mediane je rezultat meritve. Ta vrednost se izrazi v newtonih na centimeter širine traku.

PRILOGA 7 MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR 1 SPLOŠNO 1.1 Šteje se, da so zahteve za skladnost z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene v skladu z morebitnimi zahtevami te uredbe, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji. Ta pogoj velja tudi za barvo. V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno žarnico z žarilno nitko: 1.2.1 žarometi razreda A: nobena izmerjena vrednost ne presega predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. žarometi razredov B, C in D: 1.2.2.1 nobena izmerjena vrednost ne presega predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti v območju III za žaromet razreda B, območju I za žaromet razredov C in D je lahko najbolj neugoden odmik: 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavkih 6.2.3.2. in 6.3.2.2. te uredbe. 1.2.3 Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko. 1.2.4 Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. 2 PRVO VZORČENJE Pri prvem vzorčenju se naključno izbere štiri žaromete. Prvi vzorec dveh žarometov je označen kot A, drugi vzorec dveh žarometov je označen kot B. 2.1 Skladnost se ne izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov v neugodni smeri za: 2.1.1.1 vzorec A A1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov A2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec B 2.1.1.2 vzorec B B1: oba žarometa 0 odstotkov 2.2 Skladnost se izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa se zahteva, da njegova proizvodnja izpolni zahteve (nastavitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 2.2.1.1 vzorec A A3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov 2.2.1.2 vzorec B B2: v primeru A2: en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov B3: v primeru A2: en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov 2.3 Preklic homologacije Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 2.3.1 vzorec A A4: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov A5: oba žarometa več kot 20 odstotkov 2.3.2 vzorec B B4: v primeru A2: en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov B5: v primeru A2: oba žarometa več kot 20 odstotkov B6: v primeru A2: en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov 3 PONOVLJENO VZORČENJE V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz serijskih žarometov izdelanih po uskladitvi, izbere tretji vzorec C, ki vključuje dva žarometa. 3.1 Skladnost se ne izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 3.1.1.1 vzorec C C1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov C2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec D 3.1.1.2 vzorec D D1: v primeru C2 oba žarometa 0 odstotkov 3.2 Skladnost se izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov: 3.2.1.1 vzorec D D2: v primeru C2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov 3.3 Preklic homologacije Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 3.3.1 vzorec C C3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov C4: oba žarometa več kot 20 odstotkov 3.3.2 vzorec D D3: v primeru C2 en žaromet 0 ali več kot 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov