Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 48 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav [2019/57]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 10 sprememb 06 – datum začetka veljavnosti: 19. julij 2018

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitev pojmov

3. Vloga za podelitev homologacije

4. Homologacija

5. Splošne specifikacije

6. Posamezne specifikacije

7. Spremembe in razširitve homologacije tipa vozila ali vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v vozilo

8. Skladnost proizvodnje

9. Kazni za neskladnost proizvodnje

10. Dokončno prenehanje proizvodnje

11. Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

12. Prehodne določbe

PRILOGE

1. Sporočilo

2. Namestitev homologacijskih oznak

3. Primeri površin svetilk, osi, referenčnih središč in kotov geometrijske vidnosti

4. Vidnost rdeče svetilke od spredaj in vidnost bele svetilke od zadaj

5. Stanja obremenitve, ki jih je treba upoštevati pri določanju spreminjanja navpične usmeritve žarometov za kratki svetlobni pramen

6. Merjenje spreminjanja naklona kratkega svetlobnega pramena v odvisnosti od obremenitve

7. Prikaz naklona navzdol meje zastiranja žarometa za kratki svetlobni pramen iz odstavka 6.2.6.1.1 in naklona navzdol meje zastiranja žarometa za meglo iz odstavka 6.3.6.1.2 tega pravilnika

8. Upravljalni elementi naprav za nastavitev naklona žarometov iz odstavka 6.2.6.2.2 tega pravilnika

9. Nadzor skladnosti proizvodnje

10. Rezervirano

11. Vidnost vidnostnih oznak od zadaj, spredaj in s strani vozila

12. Preskusna vožnja

13. Pogoji samodejnega vklapljanja žarometov za kratki svetlobni pramen

14. Območje opazovanja v smeri vidne svetleče površine manevrirnih svetilk in zunanjih svetilk

15. Gonio(foto)metrski sistem, ki se uporablja za fotometrične meritve, kot je opredeljeno v odstavku 2.34 tega pravilnika

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M, N in njihove priklopnike (kategorija O) (1) glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

2. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na število svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ter način njihove vgradnje;

2.2 „tip vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih iz odstavkov 2.2.1 do 2.2.4. Za „vozila različnega tipa“ prav tako ne veljajo: vozila, ki se razlikujejo v značilnostih iz odstavkov 2.2.1 do 2.2.4, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo vrste, števila, položaja, geometrijske vidnosti svetilk in naklona kratkega svetlobnega pramena, predpisanega za zadevni tip vozila, ter vozila z vgrajenimi neobveznimi svetilkami ali brez njih: 2.2.1 mere in zunanja oblika vozila; 2.2.2 število in položaj naprav; 2.2.3 sistem za nastavitev naklona žarometov; 2.2.4 sistem obešenja;

2.3 „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.4 „neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo brez voznika, posadke, potnikov in tovora, vendar s polnim rezervoarjem goriva, rezervnim kolesom in običajnim orodjem;

2.5 „obremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, obremenjeno do največje tehnično dovoljene mase, ki jo navede proizvajalec, ki tudi določi porazdelitev te mase na osi v skladu s postopkom iz Priloge 5;

2.6 „naprava“ pomeni element ali sklop elementov, ki se uporabljajo za eno ali več funkcij; 2.6.1 „svetlobna funkcija“ pomeni svetlobo, ki jo oddaja naprava za osvetlitev cestišča in predmetov v smeri gibanja vozila; 2.6.2 „svetlobno-signalna funkcija“ pomeni svetlobo, ki jo oddaja ali odbija naprava, da se drugim udeležencem v prometu zagotovijo informacije o prisotnosti, identifikaciji in/ali spremembi gibanja vozila;

2.7 „svetilka“ pomeni napravo, zasnovano za osvetlitev cestišča ali oddajanje svetlobnega signala drugim udeležencem v prometu. Tudi svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice in odsevniki se štejejo za svetilke. V tem pravilniku se za svetilke ne štejejo zadnje registrske tablice, ki oddajajo svetlobo, in sistem osvetlitve delovnih vrat v skladu z določbami Pravilnika št. 107 o vozilih kategorij M2 in M3. 2.7.1 Svetlobni vir 2.7.1.1 „Svetlobni vir“ pomeni enega ali več elementov za vidno sevanje, ki se lahko sestavi z enim ali več prosojnih ovojev in s podnožjem za mehansko ali električno vezavo; 2.7.1.1.1 „zamenljiv svetlobni vir“ pomeni svetlobni vir, ki je zasnovan, da se lahko brez orodja vstavi v nosilec naprave in odstrani iz njega; 2.7.1.1.2 „nezamenljiv svetlobni vir“ pomeni svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo naprave, na katero je ta svetlobni vir pritrjen; (a) v primeru modula svetlobnega vira: svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo modula svetlobnega vira, na katerega je ta svetlobni vir pritrjen; (b) v primeru prilagodljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS): svetlobni vir, ki se lahko zamenja le z zamenjavo svetilne enote, na katero je ta svetlobni vir pritrjen; 2.7.1.1.3 „modul svetlobnega vira“ pomeni optični del naprave, ki je določen za to napravo. Vključuje enega ali več nezamenljivih svetlobnih virov ter lahko vključuje enega ali več nosilcev za homologirane zamenljive svetlobne vire; 2.7.1.1.4 „svetlobni vir z žarilno nitko“ (žarnica z žarilno nitko) pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je ena ali več segretih žarilnih nitk, ki proizvajajo toplotno sevanje; 2.7.1.1.5 „svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu“ pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je razelektritveni oblok, ki proizvaja elektroluminiscenco/fluorescenco; 2.7.1.1.6 „svetlobni vir svetleče diode (LED)“ pomeni svetlobni vir, katerega element za vidno sevanje je en ali več polprevodniških spojev, ki proizvajajo injekcijsko luminiscenco/fluorescenco; 2.7.1.1.7 „modul LED“ pomeni modul svetlobnega vira, ki kot svetlobne vire vsebuje le svetleče diode. Vendar lahko vključuje enega ali več nosilcev za homologirane zamenljive svetlobne vire; 2.7.1.2 „elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira“ pomeni enega ali več sestavnih delov med napajalnim in svetlobnim virom, ne glede na to, ali je integriran s svetlobnim virom ali uporabljeno svetilko, za nadzor napetosti in/ali električnega toka svetlobnega vira; 2.7.1.2.1 „predstikalna naprava“ pomeni elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira med napajalnim in svetlobnim virom, ne glede na to, ali je integrirana s svetlobnim virom ali uporabljeno svetilko, za stabilizacijo električnega toka svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu; 2.7.1.2.2 „vžigalnik“ pomeni elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, ki vžge oblok svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu; 2.7.1.3 „krmilni element za spreminjanje svetilnosti“ pomeni napravo, ki samodejno nadzira svetlobno-signalne naprave na zadnjem delu za spreminjanje svetilnosti, da se zagotovi nespremenjeno zaznavanje njihovih signalov. Krmilni element za spreminjanje svetilnosti je del svetilke ali del vozila ali razdeljen med zadevno svetilko in vozilom; 2.7.2 „enakovredne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo enako funkcijo in so odobrene v državi, v kateri je vozilo registrirano, takšne svetilke pa imajo lahko drugačne značilnosti kot svetilke, ki so bile vgrajene v vozilo med postopkom homologacije, če izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika; 2.7.3 „samostojne svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2), ločenimi svetlobnimi viri in ločenimi ohišji; 2.7.4 „združene svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2) in ločenimi svetlobnimi viri, vendar s skupnim ohišjem; 2.7.5 „kombinirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (2), vendar s skupnim svetlobnim virom in skupnim ohišjem; 2.7.6 „integrirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi svetlobnimi viri ali enim svetlobnim virom, ki deluje na različne načine (na primer optične, mehanske ali električne razlike), v celoti ali delno skupnimi vidnimi svetlečimi površinami v smeri referenčne osi (3) in skupnim ohišjem (4); 2.7.7 „svetilka z eno funkcijo“ pomeni del naprave, ki opravlja eno svetlobno ali svetlobno-signalno funkcijo; 2.7.8 „svetilka, ki se lahko skrije“ pomeni svetilko, ki jo je mogoče delno ali v celoti skriti, kadar ni v uporabi. To se lahko doseže s premičnim pokrovom, premikom svetilke ali na drug primeren način. Izraz „pogrezljiv“ se uporablja za podrobnejši opis svetilke, ki se lahko skrije in ki jo je mogoče s premikom umakniti v notranjost karoserije; 2.7.9 „žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča daleč pred vozilom; 2.7.10 „žaromet za kratki svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča pred vozilom brez povzročanja neprijetne zaslepitve ali motenja nasproti vozečih voznikov in drugih udeležencev v prometu; 2.7.10.1 „glavni kratki svetlobni pramen“ pomeni kratki svetlobni pramen, proizveden brez uporabe infrardečih (IR) oddajnikov in/ali dodatnih svetlobnih virov, za osvetlitev ovinka; 2.7.11 „smerna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu, da namerava voznik spremeniti smer vožnje v desno ali levo. Smerne svetilke se lahko uporabljajo tudi v skladu z določbami Pravilnika št. 97 ali Pravilnika št. 116; 2.7.12 „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da se vzdolžno gibanje vozila namerno zavira; 2.7.13 „svetlobna naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice“ pomeni napravo za osvetlitev prostora, namenjenega namestitvi zadnje registrske tablice, takšno napravo pa lahko sestavlja več optičnih elementov; 2.7.14 „sprednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila, opazovanega od spredaj; 2.7.15 „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila, opazovanega od zadaj; 2.7.16 „odsevnik“ pomeni napravo za ugotavljanje prisotnosti vozila z odsevanjem svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira. V tem pravilniku za odsevnike ne štejejo: 2.7.16.1 odsevne registrske tablice; 2.7.16.2 odsevni signali, navedeni v ADR (Evropskem sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnih snovi po cesti); 2.7.16.3 druge odsevne tablice in signali, ki se uporabljajo za izpolnjevanje nacionalnih zahtev za uporabo v zvezi z nekaterimi kategorijami vozil ali nekaterimi metodami delovanja; 2.7.16.4 odsevni materiali, homologirani kot materiali razreda D ali E ali F v skladu s Pravilnikom UN št. 104 in uporabljeni za druge namene v skladu z nacionalnimi zahtevami; 2.7.17 „vidnostna oznaka“ pomeni napravo za povečanje vidnosti vozila, opazovanega s strani ali od zadaj (ali pri priklopnikih tudi od spredaj), z odsevanjem svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira; 2.7.17.1 „oznaka zunanjih robov“ pomeni vidnostno oznako, ki označuje vodoravne in navpične mere (dolžino, širino in višino) vozila; 2.7.17.1.1 „celotna oznaka zunanjih robov“ pomeni oznako zunanjih robov, ki označuje obliko vozila z neprekinjeno črto; 2.7.17.1.2 „delna oznaka zunanjih robov“ pomeni oznako zunanjih robov, ki označuje vodoravne mere vozila z neprekinjeno črto, navpične mere pa z oznako zgornjih vogalov; 2.7.17.2 „črtna oznaka“ pomeni vidnostno oznako, ki označuje vodoravne mere (dolžino in širino) vozila z neprekinjeno črto; 2.7.18 „varnostne utripalke“ pomenijo hkratno delovanje vseh smernih svetilk na vozilu, ki označuje, da vozilo začasno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu; 2.7.19 „žaromet za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve cestišča pred vozilom v megli ali kakršnih koli podobnih razmerah z zmanjšano vidljivostjo; 2.7.20 „zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila od zadaj v gosti megli; 2.7.21 „svetilka za vzvratno vožnjo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča za vozilom in za opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi vzvratno ali se pripravlja na vzvratno vožnjo; 2.7.22 „parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za opozarjanje na stoječe vozilo v strnjenem naselju. V takšnih okoliščinah nadomešča sprednje in zadnje pozicijske svetilke; 2.7.23 „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, vgrajeno blizu skrajnega zunanjega roba vozila, čim bližje vrhu vozila, in namenjeno jasni označitvi skupne širine vozila. Ta svetilka pri nekaterih vozilih in priklopnikih dopolnjuje sprednje in zadnje pozicijske svetilke, tako da posebej opozarja na njihovo velikost; 2.7.24 „bočna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti vozila, opazovanega s strani; 2.7.25 „svetilka za dnevno vožnjo“ pomeni svetilko, usmerjeno naprej, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila med vožnjo podnevi; 2.7.26 „svetilka za zavijanje“ pomeni svetilko za dodatno osvetlitev dela cestišča v bližini sprednjega vogala vozila na tisti strani, v katero namerava zaviti vozilo; 2.7.27 „ciljni svetlobni tok“ pomeni: (a) v primeru svetlobnega vira: vrednost ciljnega svetlobnega toka brez morebitnih odstopanj, kot je navedena na podatkovnem listu veljavnega pravilnika za svetlobni vir, v skladu s katerim je svetlobni vir homologiran; (b) v primeru modula LED: vrednost ciljnega svetlobnega toka, kot je navedena v tehnični specifikaciji, predloženi ob modulu LED za homologacijo svetilke, ki jo sestavlja modul LED; 2.7.28 „prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve“ (ali „AFS“) pomeni svetlobno napravo, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 123, z žarometi z različnimi lastnostmi za samodejno prilagajanje različnim pogojem uporabe žarometov za kratki svetlobni pramen in žarometov za dolgi svetlobni pramen, kjer je to ustrezno; 2.7.28.1 „svetilna enota“ pomeni sestavni del, ki oddaja svetlobo, zasnovan za popolno ali delno zagotavljanje ene ali več funkcij sprednje osvetlitve, ki jih opravlja sistem AFS; 2.7.28.2 „enota“ pomeni nedeljivo ohišje (ohišje svetilke) z eno ali več svetilnimi enotami; 2.7.28.3 „način osvetlitve“ ali „način“ pomeni stanje funkcije sprednje osvetlitve, ki jo opravlja sistem AFS, kot ga določi proizvajalec in ki je namenjen prilagajanju posebnim pogojem vozila in razmeram v okolici; 2.7.28.4 „sistemsko upravljanje“ pomeni enega ali več delov sistema AFS, ki prejemajo kontrolne signale AFS iz vozila in samodejno nadzirajo delovanje svetilnih enot; 2.7.28.5 „kontrolni signal AFS“ (V, E, W, T) pomeni vhodni signal v AFS v skladu z odstavkom 6.22.7.4 tega pravilnika; 2.7.28.6 „nevtralni položaj“ pomeni položaj sistema AFS, v katerem se oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena razreda C („osnovni kratki svetlobni pramen“) ali morebitnega dolgega svetlobnega pramena v največjem pogoju za vklop, če obstaja, in v katerem se ne uporabi noben kontrolni signal AFS; 2.7.28.7 „prilagodljiv žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni žaromet za dolgi svetlobni pramen sistema AFS, ki prilagodi obliko pramena prisotnosti nasproti vozečih vozil in vozil pred zadevnim vozilom, da vozniku izboljša vidljivost na dolge razdalje, ne da bi motil, zamotil ali zaslepil druge udeležence v prometu; 2.7.29 „zunanja svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za dodatno osvetlitev pri vstopanju voznika in potnikov v vozilo in izstopanju iz vozila ter pri natovarjanju in raztovarjanju; 2.7.30 „sistem soodvisnih svetilk“ pomeni sklop dveh ali treh soodvisnih svetilk, ki opravljajo enako funkcijo; 2.7.30.1 „soodvisna svetilka z oznako ‚Y‘“ pomeni napravo, ki deluje kot del sistema soodvisnih svetilk. Soodvisne svetilke ob vklopu delujejo skupaj, imajo ločene vidne svetleče površine v smeri referenčne osi in ločena ohišja ter lahko imajo ločene svetlobne vire; 2.7.31 „manevrirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za dodatno osvetlitev površine ob vozilu med počasnimi manevri; 2.7.32 „svetilke z oznako ‚D‘“ pomenijo samostojne svetilke, homologirane kot ločene naprave, tako da se lahko uporabljajo bodisi samostojno bodisi kot sklop dveh svetilk, ki se štejeta za „posamični svetilki“;

2.8 „površina sevanja“„svetlobne naprave“, „svetlobno-signalne naprave“ ali odsevnika pomeni površino, kot jo proizvajalec naprave navede na risbi v vlogi za podelitev homologacije, glej Prilogo 3 (glej npr. dela 1 in 4). Površina se navede v skladu z naslednjimi pogoji: (a) če je zunanja leča teksturirana, je navedena površina sevanja cela ali delna zunanja površina zunanje leče; (b) če zunanja leča ni teksturirana, se lahko zanemari in površina sevanja je površina, navedena na risbi, glej Prilogo 3 (glej npr. del 5); 2.8.1 „teksturirana zunanja leča“ ali „teksturirano območje zunanje leče“ pomeni celo zunanjo lečo ali njen del, ki je zasnovan tako, da spremeni prodiranje svetlobe ali vpliva na prodiranje svetlobe iz svetlobnih virov, tako da so svetlobni prameni znatno preusmerjeni od prvotne smeri;

2.9 „svetleča površina“ (glej Prilogo 3); 2.9.1 „svetleča površina svetlobne naprave“ (odstavki 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 in 2.7.26) pomeni ortogonalno projekcijo celotne površine reflektorja ali, pri žarometih z elipsoidnim reflektorjem, „projekcijske leče“ na prečno ravnino. Če svetlobna naprava nima reflektorja, se uporablja opredelitev iz odstavka 2.9.2. Če se površina sevanja svetilke razteza le čez del površine reflektorja, se upošteva le projekcija tega dela. Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno črto meje zastiranja na lečo. Če sta reflektor in leča medsebojno nastavljiva, je treba uporabljati srednjo nastavitev. V primeru vgradnje sistema AFS: če svetlobno funkcijo opravljata dve ali več sočasno delujočih svetilnih enot na določeni strani vozila, posamezne svetleče površine skupaj predstavljajo obravnavano svetlečo površino (na primer, na sliki iz odstavka 6.22.4 posamezne svetleče površine svetilnih enot 8, 9 in 11 skupaj in ob upoštevanju njihovega položaja predstavljajo obravnavano svetlečo površino na desni strani vozila); 2.9.2 „svetleča površina svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik“ (odstavki od 2.7.11 do 2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 in od 2.7.22 do 2.7.25) pomeni ortogonalno projekcijo svetilke v ravnini, ki je pravokotna na njeno referenčno os in se dotika zunanje površine sevanja, pri čemer to projekcijo omejujejo robovi zaslonov v tej ravnini, od katerih vsak zmanjša svetilnost na 98 % celotne svetilnosti v smeri referenčne osi. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih meja svetleče površine se uporabljajo le zasloni z vodoravnimi ali navpičnimi robovi, da se preveri oddaljenost od skrajnih robov vozila in od tal. Za druge uporabe v zvezi s svetlečo površino, npr. razdaljo med svetilkama ali funkcijama, se uporablja oblika roba te svetleče površine. Zasloni ostanejo vzporedni, lahko pa se uporabijo druge usmeritve. Pri svetlobno-signalnih napravah, katerih svetleča površina zajema celotno ali delno svetlečo površino druge funkcije ali neosvetljeno površino, se šteje, da je svetleča površina kar površina sevanja (glej npr. dele 2, 3, 5 in 6 Priloge 3); 2.9.3 „svetleča površina odsevnika“ (odstavek 2.7.16) pomeni, kot vložnik določi med homologacijskim postopkom za odsevnike, ortogonalno projekcijo odsevnika v ravnini, ki poteka pravokotno na njegovo referenčno os in je omejena z ravninami, ki potekajo ob navedenih najbolj oddaljenih delih optičnega sistema odsevnika in so vzporedne s to osjo. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih robov naprave se upoštevajo le navpične in vodoravne ravnine;

2.10 „vidna svetleča površina“ v določeni smeri opazovanja pomeni, na zahtevo proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika, ortogonalno projekcijo: meje svetleče površine, projicirane na zunanjo površino leče, ali površine sevanja. Le v primeru svetlobno-signalnih naprav za spreminjanje svetilnosti se njihova vidna svetleča površina, ki je lahko spremenljiva, kot določa odstavek 2.7.1.3, pod vsemi pogoji šteje za skladno s krmilnim elementom za spreminjanje svetilnosti, če se uporablja. V ravnini, ki je pravokotna na smer opazovanja in se dotika skrajne zunanje točke leče. Priloga 3 k temu pravilniku vsebuje različne primere uporabe vidne svetleče površine;

2.11 „referenčna os“ pomeni značilno os svetilke, ki jo določi proizvajalec (svetilke) kot referenčno smer (H = 0°, V = 0°) za kote polja pri fotometričnih meritvah in vgradnji svetilke v vozilo;

2.12 „referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi z zunanjo površino sevanja, določi pa ga proizvajalec svetilke;

2.13 „koti geometrijske vidnosti“ pomenijo kote, ki določajo polje najmanjšega prostorskega kota, v katerem je vidna svetleča površina svetilke vidna. To polje določajo odseki krogle, katere središče sovpada z referenčnim središčem svetilke in katere ekvator je vzporeden s tlemi. Ti odseki se določijo glede na referenčno os. Vodoravni koti β ustrezajo zemljepisni dolžini, navpični koti α pa zemljepisni širini;

2.14 „skrajni zunanji rob“ na vsaki strani vozila pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in se dotika njenega stranskega zunanjega roba, pri čemer se ne upoštevajo štrleči deli: 2.14.1 pnevmatik blizu točke stika s tlemi in priključkov za naprave za merjenje tlaka v pnevmatikah; 2.14.2 kakršnih koli naprav za preprečevanje zdrsa koles, ki so nameščene na kolesih; 2.14.3 naprav za posredno gledanje; 2.14.4 bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, parkirnih svetilk, odsevnikov ter bočnih svetilk; 2.14.5 carinskih oznak, pritrjenih na vozilo, ter naprav za potrditev in zaščito teh oznak; 2.14.6 sistemov osvetlitve delovnih vrat na vozilih kategorij M2 in M3, kot določa odstavek 2.7;

2.15 „skupne mere“ pomenijo razdaljo med navpičnima ravninama iz odstavka 2.14; 2.15.1 „skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama iz odstavka 2.14; 2.15.2 „skupna dolžina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki se dotika sprednjega in zadnjega zunanjega roba, pri tem pa se ne upoštevajo štrleči deli: (a) naprav za posredno gledanje; (b) gabaritnih svetilk; (c) priklopnih naprav pri motornih vozilih. Pri priklopnikih „skupna dolžina“ in vsako merjenje dolžine vključuje dolžino vlečnega ojesa, razen če je ta dolžina izrecno izvzeta.

2.16 „Posamične in večkratne svetilke“ 2.16.1 „Posamična svetilka“ pomeni: (a) napravo ali del naprave z eno svetlobno ali svetlobno-signalno funkcijo, enim ali več svetlobnimi viri in eno vidno svetlečo površino v smeri referenčne osi, ki je lahko neprekinjena površina ali sestavljena iz dveh ali več samostojnih delov, ali (b) kakršen koli sklop dveh enakih ali različnih svetilk z oznako „D“ z enako funkcijo ali (c) kakršen koli sklop dveh samostojnih enakih ali različnih odsevnikov, ki sta bila homologirana ločeno, ali (d) kakršen koli sistem soodvisnih svetilk, ki ga sestavljajo dve ali tri soodvisne svetilke z oznako „Y“, ki so bile homologirane skupaj in imajo enako funkcijo; 2.16.2 „dve svetilki“ ali „sodo število svetilk“ v obliki traku ali pasu pomeni dve svetilki z eno površino sevanja, če je takšen trak ali pas simetričen glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.17 „razdalja med dvema svetilkama“, ki sta usmerjeni v isto smer, pomeni najkrajšo razdaljo med dvema vidnima svetlečima površinama v smeri referenčne osi. Če je jasno, da razdalja med svetilkama izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov vidnih svetlečih površin ni treba določiti;

2.18 „opozorilni signal za delovanje“ pomeni optični ali zvočni signal (ali drug enakovreden signal), ki prikazuje, da je bila določena naprava vklopljena in da deluje pravilno ali nepravilno;

2.19 „opozorilni signal za sklenjen tokokrog“ pomeni optični signal (ali drug enakovreden signal), ki prikazuje, da je bila določena naprava vklopljena, vendar ne prikazuje, ali deluje pravilno ali nepravilno;

2.20 „neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca;

2.21 „tla“ pomenijo vodoravno površino, na kateri stoji vozilo;

2.22 „gibljivi sestavni deli“ vozila pomenijo tiste dele karoserije ali druge sestavne dele vozila, katerih položaji se lahko spreminjajo z nagibanjem, vrtenjem ali drsenjem brez uporabe orodja. Ti deli ne vključujejo nagibnih vozniških kabin tovornjakov;

2.23 „običajen položaj uporabe gibljivega sestavnega dela“ pomeni položaje gibljivega sestavnega dela, ki jih določi proizvajalec vozila za običajne pogoje uporabe in za parkirano vozilo;

2.24 „običajni pogoji uporabe vozila“ pomenijo: 2.24.1 pri motornem vozilu stanje, ko je vozilo pripravljeno za vožnjo z zagnanim pogonskim motorjem, gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; 2.24.2 pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.24.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

2.25 „parkirano vozilo“ pomeni: 2.25.1 pri motornem vozilu stanje, ko vozilo stoji, ima izklopljen pogonski motor, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23; 2.25.2 pri priklopniku stanje, ko je priklopnik priključen na vlečno motorno vozilo v stanju iz odstavka 2.25.1, njegovi gibljivi sestavni deli pa so v običajnih položajih iz odstavka 2.23;

2.26 „osvetlitev ovinka“ pomeni svetlobno funkcijo, ki zagotavlja večjo osvetlitev v ovinkih;

2.27 „par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila; 2.27.1 „usklajen par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila, ki je kot par usklajen s fotometričnimi zahtevami;

2.28 „signal za zaustavitev v sili“ pomeni signal za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da se je uporabila velika sila za zaustavitev vozila glede na prevladujoče razmere na cesti.

2.29 Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava 2.29.1 „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: W12 zelena meja y = 0,150 + 0,640 x W23 rumenkasto zelena meja y = 0,440 W34 rumena meja x = 0,500 W45 rdečkasto škrlatna meja y = 0,382 W56 škrlatna meja y = 0,050 + 0,750 x W61 modra meja x = 0,310 S stičišči: x y W1 0,310 0,348 W2 0,453 0,440 W3 0,500 0,440 W4 0,500 0,382 W5 0,443 0,382 W6 0,310 0,283 2.29.2 „Selektivno rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: SY12 zelena meja y = 1,290 x – 0,100 SY23 lokus spektra SY34 rdeča meja y = 0,138 + 0,580 x SY45 rumenkasto bela meja y = 0,440 SY51 bela meja y = 0,940 – x S stičišči: x y SY1 0,454 0,486 SY2 0,480 0,519 SY3 0,545 0,454 SY4 0,521 0,440 SY5 0,500 0,440 2.29.3 „Oranžna“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (5) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: A12 zelena meja y = x – 0,120 A23 lokus spektra A34 rdeča meja y = 0,390 A41 bela meja y = 0,790 – 0,670 x S stičišči: x y A1 0,545 0,425 A2 0,560 0,440 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390 2.29.4 „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (6) oddane svetlobe, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: R12 rumena meja y = 0,335 R23 lokus spektra R34 škrlatna črta (linearni razpon po škrlatnih barvah med rdečo in modro mejo lokusa spektra) R41 škrlatna meja y = 0,980 – x S stičišči: x y R1 0,645 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,721 0,259

2.30 Nočna barva svetlobe, ki odseva iz naprave, razen odsevnih pnevmatik v skladu s Pravilnikom št. 88 2.30.1 „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (6) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: W12 modra meja y = 0,843 – 1,182 x W23 škrlatna meja y = 0,489 x + 0,146 W34 rumena meja y = 0,968 – 1,010 x W41 zelena meja y = 1,442 x – 0,136 S stičišči: x y W1 0,373 0,402 W2 0,417 0,350 W3 0,548 0,414 W4 0,450 0,513 2.30.2 „Rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (6) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: Y12 zelena meja y = x – 0,040 Y23 lokus spektra Y34 rdeča meja y = 0,200 x + 0,268 Y41 bela meja y = 0,970 – x S stičišči: x y Y1 0,505 0,465 Y2 0,520 0,480 Y3 0,610 0,390 Y4 0,585 0,385 2.30.3 „Oranžna“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: A12 zelena meja y = 1,417 x – 0,347 A23 lokus spektra A34 rdeča meja y = 0,390 A41 bela meja y = 0,790 – 0,670 x S stičišči: x y A1 0,545 0,425 A2 0,557 0,442 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390 2.30.4 „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: R12 rumena meja y = 0,335 R23 lokus spektra R34 škrlatna črta R41 škrlatna meja y = 0,978 – x S stičišči: x y R1 0,643 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,720 0,258

2.31 Dnevna barva svetlobe, ki odseva iz naprave 2.31.1 „Bela“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (7) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: W12 škrlatna meja y = x – 0,030 W23 rumena meja y = 0,740 – x W34 zelena meja y = x + 0,050 W41 modra meja y = 0,570 – x S stičišči: x y W1 0,300 0,270 W2 0,385 0,355 W3 0,345 0,395 W4 0,260 0,310 2.31.2 „Rumena“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (8) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: Y12 rdeča meja y = 0,534 x + 0,163 Y23 bela meja y = 0,910 – x Y34 zelena meja y = 1,342 x – 0,090 Y41 lokus spektra S stičišči: x y Y1 0,545 0,454 Y2 0,487 0,423 Y3 0,427 0,483 Y4 0,465 0,534 2.31.3 „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (8) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: R12 rdeča meja y = 0,346 – 0,053 x R23 škrlatna meja y = 0,910 – x R34 rumena meja y = 0,350 R41 lokus spektra S stičišči: x y R1 0,690 0,310 R2 0,595 0,315 R3 0,560 0,350 R4 0,650 0,350

2.32 Dnevna barva fluorescentne naprave 2.32.1 „Rdeča“ pomeni kromatske koordinate (x, y) (8) svetlobe, ki odseva, ki so znotraj območij kromatičnosti, opredeljenih z mejami: FR12 rdeča meja y = 0,346 – 0,053 x FR23 škrlatna meja y = 0,910 – x FR34 rumena meja y = 0,315 + 0,047 x FR41 lokus spektra S stičišči: x y FR1 0,690 0,310 FR2 0,595 0,315 FR3 0,569 0,341 FR4 0,655 0,345

2.33 „opozorilni signal za trk v zadnji del vozila“ pomeni samodejni signal vodilnega vozila vozilu, ki mu sledi. Opozarja, da mora vozilo, ki je za njim, nujno ukrepati, da prepreči trk;

2.34 „gonio(foto)metrski sistem (če ni drugače opredeljeno v določenem pravilniku)“ pomeni sistem, ki se uporablja za fotometrične meritve, ki jih določajo kotne koordinate v stopinjah na krogli z navpično polarno osjo v skladu s publikacijo CIE št. 70, Dunaj 1987, to pomeni, da ustreza gonio(foto)metrskemu sistemu z vodoravno (elevacijsko) osjo; pritrjeno na tla, in drugo premično (rotacijsko) osjo, pravokotno na pritrjeno vodoravno os (glej Prilogo 14 k temu pravilniku); Opomba: Zgoraj navedena publikacija CIE določa postopek za izvedbo popravka kotnih koordinat, če se uporablja drug gonio(foto)metrski sistem.

2.35 „ravnina H“ pomeni vodoravno ravnino, na kateri je referenčno središče svetilke;

2.36 „zaporedna sprožitev“ pomeni električno vezavo, pri kateri so posamezni svetlobni viri svetilke ožičeni tako, da se sprožijo v vnaprej določenem zaporedju.

3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in podatki:

3.2.1 opis tipa vozila glede na točke iz odstavkov od 2.2.1 do 2.2.4, skupaj z omejitvami glede obremenitve, zlasti največje dovoljene obremenitve prtljažnika;

3.2.2 seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo. Vsak tip je ustrezno označen (sestavni del, homologacijska oznaka, naziv proizvajalca itd.), poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“;

3.2.3 pregledna risba celotne svetlobne in svetlobno-signalne opreme, ki prikazuje položaj različnih naprav na vozilu;

3.2.4 po potrebi za ugotavljanje skladnosti s predpisi tega pravilnika pregledne risbe za vsako posamezno svetilko, ki prikazujejo svetlečo površino iz odstavka 2.9, površino sevanja iz odstavka 2.8, referenčno os iz odstavka 2.11 in referenčno središče iz odstavka 2.12. Ta informacija ni potrebna za svetilko za osvetlitev zadnje registrske tablice (odstavek 2.7.13);

3.2.5 vloga vključuje izjavo o metodi, uporabljeni za opredelitev vidne svetleče površine (glej odstavek 2.10);

3.2.6 če je AFS vgrajen v vozilo, vložnik predloži podroben opis, ki vsebuje naslednje informacije: 3.2.6.1 svetlobne funkcije in načine osvetlitve, za katere je bil AFS homologiran; 3.2.6.2 ustrezne kontrolne signale AFS in njihove tehnične značilnosti, kot so opredeljeni v skladu s Prilogo 10 k Pravilniku št. 123; 3.2.6.3 določbe, ki se uporabljajo za samodejno prilagoditev funkcij in načinov sprednje osvetlitve v skladu z odstavkom 6.22.7.4 tega pravilnika; 3.2.6.4 posebna navodila, če obstajajo, za pregled svetlobnih virov in vizualno opazovanje svetlobnega pramena; 3.2.6.5 dokumente iz odstavka 6.22.9.2 tega pravilnika; 3.2.6.6 svetilke, ki so združene ali kombinirane ali integrirane v AFS; 3.2.6.7 svetilne enote, zasnovane v skladu z zahtevami iz odstavka 6.22.5 tega pravilnika;

3.2.7 pri vozilih kategorij M in N opis pogojev oskrbe z električno energijo za naprave, navedene v odstavkih 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 in 2.7.15, po potrebi tudi informacije o posebni oskrbi z električno energijo/elektronski krmilni napravi za nadzor svetlobnega vira ali krmilnem elementu za spreminjanje svetilnosti.

3.3 Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži neobremenjeno vozilo z vgrajeno celotno svetlobno in svetlobno-signalno opremo iz odstavka 3.2.2, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije.

3.4 Homologacijski dokumentaciji se priloži dokument iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede vseh naprav, navedenih na seznamu, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

4.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (trenutno 06 v skladu s spremembami 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti te številke drugemu tipu vozila ali istemu tipu vozila, predloženemu z opremo, ki ni navedena na seznamu iz odstavka 3.2.2, v skladu z določbami iz odstavka 7 tega pravilnika.

4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa/dela vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4 Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (9);

4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5 Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.7 Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.8 V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitev homologacijskih oznak.

5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1 Svetlobne in svetlobno-signalne naprave so vgrajene tako, da pri običajnih pogojih uporabe iz odstavkov 2.24, 2.24.1 in 2.24.2 ter kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, ohranijo značilnosti, predpisane v tem pravilniku, in zagotavljajo, da vozilo izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. Zlasti ne sme biti mogoče nenamerno spreminjanje nastavitve svetilk.

5.2 Žarometi iz odstavkov 2.7.9, 2.7.10 in 2.7.19 so vgrajeni tako, da je pravilna nastavitev njihove usmeritve preprosta.

5.2.1 Pri žarometih, opremljenih z ukrepi za preprečevanje motenja drugih udeležencev v prometu v državi, kjer promet poteka po drugi strani ceste kot v državi, v kateri je bil žaromet zasnovan, je tak ukrep samodejen ali pa ga lahko uporabnik vozila namesti na parkiranem vozilu brez uporabe posebnega orodja (ki ni orodje, priloženo vozilu (10)). Proizvajalec vozila zagotovi podrobna navodila skupaj z vozilom.

5.3 Pri vseh svetlobno-signalnih napravah, skupaj s tistimi, ki so vgrajene v stranske stene, mora biti referenčna os svetilke, če je vgrajena v vozilo, vzporedna z ravnino stika med vozilom in cestiščem, poleg tega mora biti pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila pri bočnih odsevnikih in bočnih svetilkah ter vzporedna s to ravnino pri vseh drugih signalnih napravah. V vsaki smeri je dovoljeno odstopanje ± 3°. Poleg tega se upoštevajo vsa posebna navodila proizvajalca glede vgradnje.

5.4 Kadar ni posebnih navodil, se višina in usmeritev svetilk preverita pri vozilu, ki neobremenjeno stoji na ravni vodoravni površini pri pogojih iz odstavkov 2.24, 2.24.1 in 2.24.2, in v nevtralnem položaju sistema AFS, če je vgrajen.

5.5 Kadar ni posebnih navodil, za svetilke, ki sestavljajo pare, velja:

5.5.1 v vozilo se vgradijo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino (ocena mora temeljiti na zunanji geometrijski obliki svetilke in ne na robu njene svetleče površine iz odstavka 2.9);

5.5.2 simetrične so ena na drugo glede na vzdolžno srednjo ravnino, ta zahteva pa ne velja za notranjo zgradbo svetilke;

5.5.3 izpolnjujejo iste kolorimetrične zahteve in imajo precej podobne fotometrične značilnosti. To ne velja za usklajen par žarometov za meglo razreda F3;

5.5.4 imajo skoraj enake fotometrične značilnosti.

5.6 Pri vozilih, ki imajo asimetrično zunanjo obliko, se zgornje zahteve čim bolj upoštevajo.

5.7 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke ali posamične svetilke

5.7.1 Svetilke so lahko združene, kombinirane ali integrirane, če so izpolnjene vse zahteve v zvezi z barvo, položajem, usmeritvijo, geometrijsko vidnostjo, električno vezavo in morebitne druge zahteve.

5.7.1.1 Fotometrične in kolorimetrične zahteve za svetilko morajo biti izpolnjene, ko so vse druge funkcije, s katerimi je ta svetilka združena, kombinirana ali integrirana, izklopljene.

Če pa je sprednja ali zadnja pozicijska svetilka integrirana z eno ali več drugimi funkcijami, ki se lahko skupaj vklopijo, morajo biti zahteve v zvezi z barvo vsake od teh drugih funkcij izpolnjene, ko so integrirane funkcije in sprednje ali zadnje pozicijske svetilke vklopljene.

5.7.1.2 Zavornih svetilk in smernih svetilk ni dovoljeno integrirati.

5.7.1.3 Če so zavorne svetilke in smerne svetilke združene, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

5.7.1.3.1 nobena vodoravna ali navpična premica, ki poteka skozi projekcije vidnih svetlečih površin teh funkcij na ravnini, ki je pravokotna na referenčno os, ne sme sekati več kot dveh mejnih črt, ki ločujeta sosednje površine različnih barv;

5.7.1.3.2 njune vidne svetleče površine v smeri referenčne osi glede na površine, očrtane s površinami sevanja, se ne prekrivajo.

5.7.2 Posamične svetilke

5.7.2.1 Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1(a), sestavljene iz dveh ali več samostojnih delov, se vgradijo tako, da:

(a) skupno območje projekcije samostojnih delov na ravnini, ki se dotika zunanje površine zunanje leče in je pravokotna na referenčno os, zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža navedene projekcije, ali

(b) razdalja med nasprotnima robovoma dveh sosednjih/dotikajočih se samostojnih delov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne sme presegati 75 mm.

Ti zahtevi ne veljata za posamični odsevnik.

5.7.2.2 Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1(b) ali (c), sestavljene iz dveh svetilk z oznako „D“ ali dveh samostojnih odsevnikov, se vgradijo tako, da:

(a) projekcija vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali odsevnikov zavzema najmanj 60 % najmanjšega štirikotnika, ki obkroža projekcije navedenih vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi, ali

(b) najmanjša razdalja med nasprotnima robovoma vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi obeh svetilk ali samostojnih odsevnikov, izmerjena pravokotno na referenčno os, ne presega 75 mm.

5.7.2.3 Posamične svetilke, kot so opredeljene v odstavku 2.16.1(d), izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.7.2.1.

Če sta dve ali več svetilk in/ali dve ali več ločenih vidnih svetlečih površin vključeni v isto ohišje svetilke in/ali imata skupno zunanjo lečo, se ne štejeta za sistem soodvisnih svetilk.

Vendar je lahko svetilka v obliki traku ali pasu del sistema soodvisnih svetilk.

5.7.2.4 Dve svetilki ali sodo število svetilk v obliki pasu ali traku se namesti simetrično na vzdolžno srednjo ravnino vozila in se razteza na obeh straneh vsaj do 0,4 m od skrajnega zunanjega roba vozila, pri čemer je dolžina najmanj 0,8 m; osvetlitev take površine zagotavljata najmanj dva svetlobna vira, nameščena čim bližje koncem; površino sevanja lahko sestavlja več vzporednih elementov, če te posamezne površine sevanja, projicirane na prečno ravnino, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.7.2.1.

5.8 Največja oddaljenost od tal se meri od najvišje točke vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, najmanjša oddaljenost pa od najnižje točke vidne svetleče površine v smeri referenčne osi.

Če (največja in najmanjša) oddaljenost od tal očitno izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

5.8.1 Za namene zmanjšanja kotov geometrijske vidnosti se položaj glede na oddaljenost od tal meri od ravnine H.

5.8.2 Pri žarometih za kratki svetlobni pramen se najmanjša oddaljenost od tal meri od najnižje točke odprtine optičnega sistema (npr. reflektorja, leče, projekcijske leče) ne glede na njegovo uporabo.

5.8.3 Položaj glede na širino se določi od roba vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine vozila, kadar gre za skupno širino, in od notranjih robov vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, kadar gre za razdaljo med svetilkama.

Kadar položaj glede na širino očitno izpolnjuje zahteve iz Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

5.9 Kadar ni posebnih navodil, se fotometrične značilnosti (npr. svetilnost, barva, vidna svetleča površina itd.) svetilke namenoma ne smejo spreminjati med delovanjem svetilke.

5.9.1 Smerne svetilke, varnostne utripalke vozila, oranžne bočne svetilke, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.18.7, in signal za zaustavitev v sili so utripajoče svetilke.

5.9.2 Fotometrične značilnosti svetilk se lahko razlikujejo:

(a) glede na osvetljenost okolice,

(b) zaradi vklopa drugih svetilk ali

(c) če se svetilke uporabljajo za opravljanje druge svetlobne funkcije,

če je kakršna koli sprememba fotometričnih značilnosti skladna s tehničnimi določbami za zadevno svetilko.

5.9.3 Fotometrične značilnosti smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a ali 2b se lahko razlikujejo med utripanjem zaradi zaporedne sprožitve svetlobnih virov, kot je določeno v odstavku 5.6 Pravilnika št. 6.

Ta določba se ne uporablja, če smerne svetilke kategorij 2a in 2b delujejo kot signal za zaustavitev v sili v skladu z odstavkom 6.23.1 tega pravilnika.

5.10 Nobena od svetilk iz odstavka 2.7 ne oddaja rdeče svetlobe, usmerjene naprej, ki bi lahko zmedla druge udeležence v prometu, in nobena od svetilk iz odstavka 2.7 ne oddaja bele svetlobe, usmerjene nazaj, ki bi lahko zmedla druge udeležence v prometu. Ne upoštevajo se svetlobne naprave, ki so vgrajene za notranjo osvetlitev vozila. V primeru dvoma se ta zahteva preveri na naslednji način:

5.10.1 za vidnost rdeče svetlobe na vozilu od spredaj, razen skrajne zadnje rdeče bočne svetilke, vidna svetleča površina rdeče svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 iz Priloge 4;

5.10.2 za vidnost bele svetlobe od zadaj, razen svetilk za vzvratno vožnjo in belih stranskih vidnostnih oznak, vgrajenih v vozilo, vidna svetleča površina bele svetilke ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 v prečni ravnini, ki je 25 m za vozilom (glej Prilogo 4);

5.10.3 območji opazovanja 1 in 2 sta omejeni z ustreznimi ravninami: 5.10.3.1 po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi; 5.10.3.2 po širini z navpičnima ravninama, ki spredaj ali zadaj oklepata kot 15° navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi točko ali točke stika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta skupno širino vozila, če pa je točk stika več, skrajna sprednja točka stika velja za sprednjo ravnino, skrajna zadnja točka stika pa za zadnjo ravnino.

5.11 Električna vezava zagotavlja, da se lahko sprednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke, če so vgrajene, bočne svetilke, če so vgrajene, ter svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice vklopijo in izklopijo le hkrati.

5.11.1 Ta pogoj ne velja:

5.11.1.1 kadar so vklopljene sprednje in zadnje pozicijske svetilke ter bočne svetilke, ki so kombinirane ali integrirane z navedenimi svetilkami, kot parkirne svetilke ali

5.11.1.2 kadar bočne svetilke utripajo skupaj s smernimi svetilkami ali

5.11.2 za sprednje pozicijske svetilke, kadar se njihova funkcija nadomesti v skladu z določbami odstavka 5.12.1.

5.11.3 Pri sistemu soodvisnih svetilk se vsi svetlobni viri vklopijo in izklopijo hkrati.

5.12 Električna vezava je taka, da se žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen ter žarometi za meglo ne morejo vklopiti, če niso vklopljene tudi svetilke iz odstavka 5.11. Ta zahteva ne velja za žaromete za dolgi ali kratki svetlobni pramen, če pri svetlobnem opozarjanju žaromet za dolgi ali kratki svetlobni pramen utripa v kratkih časovnih presledkih ali če se v kratkih časovnih presledkih izmenično vklapljata žaromet za dolgi in žaromet za kratki svetlobni pramen.

5.12.1 Žarometi s kratkim in/ali dolgim svetlobnim pramenom in/ali žarometi za meglo lahko nadomestijo funkcijo sprednjih pozicijskih svetilk, če:

5.12.1.1 je njihova električna vezava taka, da se v primeru okvare katere koli od teh svetlobnih naprav sprednje pozicijske svetilke samodejno ponovno vklopijo, in

5.12.1.2 nadomestna svetilka/funkcija za zadevno pozicijsko svetilko izpolnjuje zahteve glede: (a) geometrijske vidnosti, predpisane za sprednje pozicijske svetilke v odstavku 6.9.5, in (b) najnižjih fotometričnih vrednosti glede na kote porazdelitve svetlobe ter

5.12.1.3 so ustrezna dokazila o izpolnjevanju zahtev iz odstavka 5.12.1.2 zagotovljena v poročilih o preskusu nadomestne svetilke.

5.13 Opozorilni signal

Kjer ta pravilnik določa opozorilni signal za sklenjen tokokrog, ga lahko nadomesti opozorilni signal za „delovanje“.

5.14 Svetilke, ki se lahko skrijejo

5.14.1 Skrivanje svetilk je prepovedano, razen žarometov za dolgi svetlobni pramen, žarometov za kratki svetlobni pramen in žarometov za meglo, ki so lahko skriti, kadar niso v uporabi.

5.14.2 Pri kakršni koli okvari, ki bi vplivala na delovanje naprav za skrivanje, svetilke ostanejo v položaju uporabe, če so že v uporabi, ali pa se lahko brez orodja premaknejo v položaj uporabe.

5.14.3 Svetilke se lahko pomaknejo v položaj uporabe in vklopijo z enim samim upravljalnim elementom, pri čemer se ne sme izključiti možnost, da se pomaknejo v položaj uporabe brez vklopa. Vendar je pri združenih žarometih za dolgi in kratki svetlobni pramen zgoraj navedeni upravljalni element potreben le za vklop žarometov za kratki svetlobni pramen.

5.14.4 Z voznikovega sedeža ni mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih svetilk, preden dosežejo položaj uporabe. Če zaradi premikanja svetilk obstaja nevarnost zaslepitve drugih udeležencev v prometu, se lahko vklopijo šele, ko dosežejo položaj uporabe.

5.14.5 Če ima naprava za skrivanje temperaturo od – 30 °C do + 50 °C, žaromet doseže položaj uporabe v treh sekundah od zagona upravljalnega elementa.

5.15 Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetilke (11), je:

žaromet za dolgi svetlobni pramen: bela žaromet za kratki svetlobni pramen: bela žaromet za meglo: bela ali selektivno rumena svetilka za vzvratno vožnjo: bela smerna svetilka: oranžna varnostne utripalke: oranžna zavorna svetilka: rdeča signal za zaustavitev s sili: oranžna ali rdeča opozorilni signal za trk v zadnji del vozila: oranžna svetilka za osvetlitev zadnje registrske tablice: bela sprednja pozicijska svetilka: bela zadnja pozicijska svetilka: rdeča žaromet za meglo: bela ali selektivno rumena zadnja svetilka za meglo: rdeča parkirna svetilka: bela spredaj, rdeča zadaj, oranžna, če je integrirana v bočne smerne svetilke ali bočne svetilke bočna svetilka: oranžna, vendar je lahko skrajna zadnja bočna svetilka rdeča, če je združena, kombinirana ali integrirana z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko ali če je združena ali si deli del površine sevanja z zadnjim odsevnikom gabaritna svetilka: bela spredaj, rdeča zadaj svetilka za dnevno vožnjo: bela zadnji odsevnik, netrikotni: rdeča zadnji odsevnik, trikotni: rdeča sprednji odsevnik, netrikotni: enaka vpadni svetlobi (12) bočni odsevnik, netrikotni: oranžna, vendar je lahko skrajni zadnji bočni odsevnik rdeč, če je združen ali si deli del površine sevanja z zadnjo pozicijsko svetilko, zadnjo gabaritno svetilko, zadnjo svetilko za meglo, zavorno svetilko, rdečo skrajno zadnjo bočno svetilko ali z zadnjim netrikotnim odsevnikom svetilka za zavijanje: bela vidnostna oznaka: bela spredaj bela ali rumena ob strani rdeča ali rumena zadaj (13) prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve (AFS): bela zunanja svetilka: bela manevrirna svetilka: bela

5.16 Število svetilk

5.16.1 Število svetilk, vgrajenih v vozilo, je enako številu, navedenem v posameznih specifikacijah tega pravilnika.

5.17 Katera koli svetilka se lahko vgradi v gibljive sestavne dele, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 5.18, 5.19 in 5.20.

5.18 Zadnje pozicijske svetilke, zadnje smerne svetilke in zadnji trikotni in netrikotni odsevniki se lahko vgradijo v gibljive sestavne dele le:

5.18.1 če svetilke na gibljivih sestavnih delih v vseh stalnih položajih teh delov izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke;

5.18.2 če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sklopom dveh svetilk z oznako „D“ (glej odstavek 2.16.1), mora le ena od teh svetilk izpolnjevati zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov, ali

5.18.3 če so vgrajene dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije in vklopljene, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele;

5.18.4 če se funkcije iz odstavka 5.18 zagotovijo s sistemom soodvisnih svetilk, velja eden od naslednjih pogojev: (a) če je celoten sistem soodvisnih svetilk nameščen na gibljive sestavne dele, so zahteve iz odstavka 5.18.1 izpolnjene. Vendar se lahko vklopijo dodatne svetilke za zgoraj navedene funkcije, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele, ali (b) če je sistem soodvisnih svetilk delno nameščen na negibljiv sestavni del in delno na gibljiv sestavni del, soodvisne svetilke, razen smernih svetilk, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti navzven ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za navedene svetilke v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov. Šteje se, da so zahteve glede geometrijske vidnosti navznoter izpolnjene, če te soodvisne svetilke še vedno v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov izpolnjujejo fotometrične vrednosti, predpisane na področju porazdelitve svetlobe za homologacijo naprave. Pri smernih svetilkah soodvisne svetilke, ki jih vložnik opredeli med postopkom homologacije naprave, izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolometrične in fotometrične zahteve v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov. To ne velja, če so vklopljene dodatne svetilke, ko je gibljiv sestavni del v katerem koli stalnem odprtem položaju, da se izpolni ali dopolni kot geometrijske vidnosti, če te dodatne svetilke izpolnjujejo vse zahteve glede položaja ter kolorimetrične in fotometrične zahteve, ki se uporabljajo za smerne svetilke, vgrajene v gibljive sestavne dele.

5.19 Kadar so gibljivi sestavni deli v položaju, ki ni „običajni položaj uporabe“, naprave, vgrajene vanje, ne smejo motiti drugih udeležencev v prometu.

5.20 Kadar je svetilka vgrajena v gibljivi sestavni del, ki je v „običajnih položajih uporabe“, se svetilka vedno vrne v položaje, ki jih določi proizvajalec v skladu s tem pravilnikom. Pri žarometih za kratki svetlobni pramen in žarometih za meglo se ta zahteva šteje za izpolnjeno, če se gibljivi sestavni deli desetkrat pomaknejo in znova vrnejo v običajni položaj, pri tem pa se nobena vrednost kota naklona teh svetilk glede na podporo, izmerjena po vsakem premiku gibljivega sestavnega dela, ne razlikuje za več kot 0,15 % od povprečja desetih izmerjenih vrednosti. Če se ta vrednost preseže, se vsaka mejna vrednost iz odstavka 6.2.6.1.1 spremeni za ta presežek, tako da se zmanjša dovoljeni razpon naklonov pri preverjanju vozila v skladu s Prilogo 6.

5.21 Noben gibljivi sestavni del z vgrajeno svetlobno-signalno napravo ali brez nje v katerem koli stalnem položaju, ki ni „običajni položaj uporabe“, ne sme zakrivati več kot 50 % vidne svetleče površine sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, sprednjih in zadnjih smernih svetilk ter odsevnikov v smeri referenčne osi.

Stalni položaj gibljivega sestavnega dela pomeni stabilne ali naravne mirujoče položaje gibljivega sestavnega dela, ki jih določi proizvajalec vozila, ne glede na to, ali je zablokiran ali ne.

Če ta zahteva ni izvedljiva:

5.21.1 vklopijo se dodatne svetilke, ki izpolnjujejo vse zahteve glede položaja in geometrijske vidnosti ter kolorimetrične in fotometrične zahteve za zgoraj navedene svetilke, če gibljiv sestavni del zakriva več kot 50 % vidne svetleče površine teh svetilk v smeri referenčne osi, ali

5.21.2 z opombo na obrazcu za sporočilo (točka 10.1 Priloge 1) se obvestijo drugi upravni organi, da gibljivi sestavni deli lahko zakrijejo več kot 50 % vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, in z opombo v vozilu se obvesti tudi uporabnika vozila, da se pri določenih položajih gibljivih sestavnih delov opozorijo drugi udeleženci v prometu na prisotnost vozila na cesti, na primer z varnostnim trikotnikom ali drugimi pripomočki v skladu z nacionalnimi zahtevami za uporabo vozil na cesti.

5.21.3 Odstavek 5.21.2 se ne uporablja za odsevnike.

5.22 Razen za odsevnike velja, da svetilka, tudi svetilka s homologacijsko oznako, ni prisotna, če se je ne da usposobiti za delovanje le z vstavitvijo svetlobnega vira in/ali varovalke.

5.23 Svetilke, homologirane s svetlobnimi viri v skladu s Pravilnikom št. 37, razen če se taki svetlobni viri uporabljajo kot nezamenljivi svetlobni viri, kot je opredeljeno v odstavku 2.7.1.1.2 tega pravilnika, se vgradijo v vozilo tako, da se lahko svetlobni vir pravilno zamenja brez strokovne pomoči in posebnega orodja, ki ni orodje, ki ga vozilu priloži proizvajalec. Proizvajalec vozila vozilu priloži podroben opis postopka zamenjave.

5.23.1 Če modul svetlobnega vira vključuje nosilec za homologirani zamenljivi svetlobni vir v skladu s Pravilnikom št. 37, se ta svetlobni vir zamenja v skladu z zahtevami iz odstavka 5.23.

5.24 Vsaka varna začasna zamenjava svetlobno-signalne funkcije zadnje pozicijske svetilke je dovoljena, če je nadomestna funkcija v primeru okvare po barvi, glavni svetilnosti in položaju podobna funkciji, ki je prenehala delovati, ter če nadomestna naprava še naprej deluje v svoji prvotni varnostni funkciji. Opozorilni signal na armaturni plošči (odstavek 2.18 tega pravilnika) med zamenjavo prikazuje, da je bila opravljena začasna zamenjava in je potrebno popravilo.

5.25 Če je vgrajen sistem AFS, se šteje za enakovrednega paru žarometov za kratki svetlobni pramen in za enakovrednega paru žarometov za dolgi svetlobni pramen, če opravlja funkcije žarometov za dolgi svetlobni pramen.

5.26 Dovoljene so zadnje smerne svetilke, zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke (razen zavornih svetilk kategorije S4) in zadnje svetilke za meglo s krmilnim elementom za spreminjanje svetilnosti, ki se hkrati odzovejo na vsaj enega od naslednjih zunanjih vplivov, in sicer na osvetljenost okolice, meglo, sneg, dež, pršenje, oblake prahu in umazano površino sevanja, če se njihovo predpisano razmerje svetilnosti ohrani med prehodi. Med prehodom se svetilnost ne spremeni bistveno. Zavorne svetilke kategorije S4 imajo lahko različno svetilnost, neodvisno od ostalih svetilk. Voznik morda lahko nastavi zgornje funkcije na svetilnost, ki ustreza njihovi stalni kategoriji, in jih vrne v samodejno spremenljivo kategorijo.

5.27 Za vozila kategorij M in N vložnik tehnični službi, ki je pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov, dokaže, da so pogoji oskrbe z električno energijo za naprave, navedene v odstavkih 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 in 2.7.15, ko električni sistem vozila deluje v pogojih konstantne napetosti, ki so reprezentativni za ustrezno kategorijo vozila na motorni pogon, kot jo določi vložnik skladni z naslednjimi določbami:

5.27.1 napetost na sponkah naprav, ki so bile glede na homologacijsko dokumentacijo preskušene z uporabo posebne oskrbe z električno energijo/elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali v sekundarnem načinu delovanja ali pod napetostjo, ki jo je zahteval vložnik, ne sme presegati napetosti, določene za zadevne naprave ali funkcije, kot so bile homologirane;

5.27.2 v nobenem primeru pogojev oskrbe z električno energijo, ki jih ne zajema odstavek 5.27.1, napetost na sponkah naprav ali funkcij ne sme presegati 6,75 V (6-voltni sistemi), 13,5 V (12-voltni sistemi) oziroma 28 V (24-voltni sistemi) za več kot tri odstotke. Sredstva za preverjanje najvišje napetosti na sponkah naprav so lahko zaradi priročnosti znotraj ohišja naprave;

5.27.3 določbe odstavkov 5.27.1 in 5.27.2 se ne uporabljajo za naprave, ki vključujejo elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali krmilni element za spreminjanje svetilnosti kot del naprave;

5.27.4 homologacijski dokumentaciji se priloži poročilo, ki opisuje metode, uporabljene za dokazovanje skladnosti, in pridobljene rezultate.

5.28 Splošne določbe v zvezi z geometrijsko vidnostjo

5.28.1 Znotraj kotov geometrijske vidnosti ni nobenih ovir za prodiranje svetlobe s katerega koli dela vidne svetleče površine svetilke, gledano iz neskončnosti. Vendar se ovire ne upoštevajo, če so bile prisotne že ob homologaciji svetilke.

5.28.2 Če se meritve opravijo bližje svetilki, je smer opazovanja vzporedna, da se doseže enaka točnost.

5.28.3 Če se z vgradnjo svetilke kateri koli del svetleče površine svetilke prekrije s katerim koli dodatnim sestavnim delom vozila, se predloži dokaz, da tisti del svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno dosega fotometrične vrednosti, predpisane za homologacijo naprave.

5.28.4 Kadar se lahko navpični kot geometrijske vidnosti pod vodoravno ravnino zmanjša na 5° (svetilka je najmanj 750 mm nad tlemi, izmerjeno v skladu z določbami odstavka 5.8.1), se lahko fotometrično območje meritev vgrajene optične enote zmanjša na 5° pod vodoravno ravnino.

5.28.5 Pri sistemu soodvisnih svetilk so zahteve glede geometrijske vidnosti izpolnjene, kadar vse soodvisne svetilke delujejo skupaj.

5.29 Ni treba, da je modul LED zamenljiv, če je to navedeno v sporočilu homologacije sestavnega dela.

5.30 Vse svetilke (naprave) se, če je to ustrezno, pred vgradnjo v vozilo homologirajo v skladu s pravilniki ZN o ustreznih napravah, navedenimi v ustreznih pododstavkih odstavka 6 tega pravilnika.

5.31 Svetilke, vgrajene v vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom in homologirano za eno ali več kategorij zamenljivih svetlobnih virov v skladu s pravilnikom ZN št. 37, 99 ali 128, se opremijo le s svetlobnimi viri, homologiranimi v skladu s temi kategorijami svetlobnih virov.

Ta zahteva ne zadeva modulov svetlobnih virov, modulov LED in nezamenljivih svetlobnih virov, razen če jih je treba homologirati v skladu z veljavnim pravilnikom ZN.

6. POSAMEZNE SPECIFIKACIJE

6.1 Žaromet za dolgi svetlobni pramen (pravilnika št. 98 in št. 112)

6.1.1 Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.1.2 Število

Dva ali štirje žarometi za dolgi svetlobni pramen, ki so homologirani v skladu s pravilnikom št. 98 ali 112, z izjemo žarometa razreda A.

Pri vozilih kategorije N3: lahko se vgradita dva dodatna žarometa za dolgi svetlobni pramen.

Če je vozilo opremljeno s štirimi žarometi, ki se lahko skrijejo, se vgradnja dveh dodatnih žarometov dovoli le za svetlobno signalizacijo s prekinjenim osvetljevanjem v kratkih časovnih presledkih podnevi (glej odstavek 5.12).

6.1.3 Namestitev

Ni posameznih specifikacij.

6.1.4 Položaj

6.1.4.1 Po širini: ni posameznih specifikacij.

6.1.4.2 Po višini: ni posameznih specifikacij.

6.1.4.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.1.5 Geometrijska vidnost

Vidnost svetleče površine, tudi na območjih, ki niso osvetljena v smeri opazovanja, se zagotovi v stožčastem prostoru, ki ga določajo črte, ki izhajajo iz oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5°. Koti geometrijske vidnosti izhajajo iz oboda projekcije svetleče površine na prečno ravnino, ki se dotika skrajnega sprednjega dela leče žarometa.

6.1.6 Usmeritev

Naprej.

Na vsaki strani vozila se lahko največ en žaromet za dolgi svetlobni pramen vrti, da osvetli ovinek.

6.1.7 Električna vezava

6.1.7.1 Žarometi za dolgi svetlobni pramen so lahko vklopljeni le, kadar je glavno stikalo žarometov v položaju vklopljeno ali v položaju „AUTO“ (samodejno) in obstajajo pogoji za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena, razen če se uporabljajo za svetlobno opozarjanje v kratkih časovnih presledkih. Če obstajajo pogoji za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena, se žarometi za dolgi svetlobni pramen samodejno izklopijo, ko ni več pogojev za samodejen vklop kratkega svetlobnega pramena.

6.1.7.2 Nadzor vklopa in izklopa žarometov za dolgi svetlobni pramen je lahko samodejen, če kontrolne signale oddaja sistem tipal, ki lahko zazna v nadaljevanju navedene vhodne signale in se odzove nanje:

(a) osvetljenost okolice,

(b) svetlobo, ki jo oddajajo sprednje svetlobne naprave in sprednje svetlobno-signalne naprave nasproti vozečih vozil,

(c) svetlobo, ki jo oddajajo zadnje svetlobno-signalne naprave vozil pred zadevnim vozilom.

Dovoljene so dodatne funkcije tipal za izboljšanje delovanja.

Za namen tega odstavka izraz „vozila“ pomeni vozila kategorij L, M, N, O, T in kolesa, ki so opremljena z odsevniki ter vklopljenimi svetlobnimi napravami in svetlobno-signalnimi napravami.

6.1.7.3 Zagotovi se, da je vedno mogoče ročno vklopiti in izklopiti žaromete za dolgi svetlobni pramen ter ročno izklopiti samodejni nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen.

Poleg tega je žaromete za dolgi svetlobni pramen in njihov samodejni nadzor vedno mogoče preprosto in takoj ročno izklopiti, uporaba podmenijev pa ni dovoljena.

6.1.7.4 Žarometi za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo hkrati ali v parih. Če sta vgrajena dva dodatna žarometa za dolgi svetlobni pramen, kot je v skladu z odstavkom 6.1.2 dovoljeno le pri vozilih kategorije N3, sta lahko hkrati vklopljena največ dva para. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je vklopljen vsaj en par žarometov za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se hkrati izklopijo vsi žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.1.7.5 Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.1.7.6 Če so vgrajeni štirje žarometi, ki se lahko skrijejo, njihov delovni položaj preprečuje istočasno delovanje vseh dodatnih vgrajenih žarometov, če so ti namenjeni oddajanju svetlobnih signalov s prekinjenim osvetljevanjem v kratkih časovnih presledkih podnevi (glej odstavek 5.12).

6.1.8 Opozorilni signal

Opozorilni signal za sklenjen tokokrog je obvezen.

6.1.8.1 Če je nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen samodejen, kot je opisano v odstavku 6.1.7.1, se vozniku zagotovi prikaz, da je vklopljen samodejni nadzor funkcije žarometov za dolgi svetlobni pramen. Prikaz te informacije se izklopi šele ob izklopu samodejnega delovanja.

6.1.9 Druge zahteve

6.1.9.1 Največja skupna svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen, ki so lahko vklopljeni hkrati, ne sme presegati 430 000 cd, kar ustreza referenčni vrednosti 100.

6.1.9.2 Ta največja svetilnost se izračuna tako, da se seštejejo posamezne referenčne oznake, ki so navedene na žarometih. Referenčna oznaka „10“ se dodeli vsakemu žarometu z oznako „R“ ali „CR“.

6.1.9.3 Samodejni vklop in izklop žarometov za dolgi svetlobni pramen

6.1.9.3.1 Sistem tipal, ki se uporablja za nadzor samodejnega vklopa in izklopa žarometov za dolgi svetlobni pramen, kot je opisano v odstavku 6.1.7.1, izpolnjuje naslednje zahteve: 6.1.9.3.1.1 Meje najmanjših polj, v katerih lahko tipalo zazna svetlobo, ki jo oddajajo druga vozila, kot je opredeljeno v odstavku 6.1.7.1, so določene s koti, navedenimi v nadaljevanju. 6.1.9.3.1.1.1 Vodoravni koti: 15° v levo in 15° v desno. Navpični koti: Kot navzgor 5° Višina vgradnje tipala (središče odprtine tipala nad tlemi) manj kot 2 m med 1,5 m in 2,5 m več kot 2 m Kot navzdol 2° od 2° do 5° 5° Ti koti se merijo iz središča odprtine tipala glede na vodoravno premico skozi središče in vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino vozila. 6.1.9.3.1.2 Sistem tipal lahko na ravni vodoravni cesti zazna: (a) nasproti vozeče vozilo na motorni pogon, ki je oddaljeno vsaj 400 m; (b) vozilo na motorni pogon ali kombinacijo vozila in priklopnika pred zadevnim vozilom, ki je oddaljena vsaj 100 m; (c) nasproti vozeče kolo, ki je oddaljeno vsaj 75 m, njegova osvetlitev pa je bela svetilka s svetilnostjo 150 cd s svetilno površino 10 cm2 ± 3cm2, ki je vsaj 0,8 m oddaljena od tal. Za preverjanje skladnosti s točkama (a) in (b) imata nasproti vozeče vozilo na motorni pogon in vozilo na motorni pogon pred zadevnim vozilom (ali kombinacija vozila in priklopnika) vklopljene pozicijske svetilke (če se uporabljajo) in žaromete za dolgi svetlobni pramen.

6.1.9.3.2 Prehod z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen ali s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen je lahko v skladu s pogoji iz odstavka 6.1.7.1 samodejen in ne sme motiti, zamotiti ali zaslepiti drugih udeležencev v prometu.

6.1.9.3.3 Splošno delovanje samodejnega nadzora se preveri z naslednjim: 6.1.9.3.3.1 simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ, kot ga določi vložnik; 6.1.9.3.3.2 preskusno vožnjo v skladu z odstavkom 1 v Prilogi 12. Delovanje samodejnega nadzora se dokumentira in preveri glede na opis vložnika. Kakršno koli očitno nepravilno delovanje se izpodbija (npr. preveliko kotno gibanje ali utripanje).

6.1.9.3.4 Nadzor žarometov za dolgi svetlobni pramen zagotavlja, da se žarometi za dolgi svetlobni pramen samodejno vklopijo le, če: (a) se ne zaznajo vozila iz odstavka 6.1.7.1 v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 in (b) so zaznane ravni osvetljenosti okolice skladne z ravnmi, določenimi v odstavku 6.1.9.3.5.

6.1.9.3.5 Če se žarometi za dolgi svetlobni pramen vklopijo samodejno, se tudi izklopijo samodejno, ko se v poljih in na razdaljah iz odstavkov 6.1.9.3.1.1 in 6.1.9.3.1.2 zazna nasproti vozeče vozilo ali vozilo pred zadevnim vozilom, kot je navedeno v odstavku 6.1.7.1. Poleg tega se samodejno izklopijo, ko intenzivnost osvetljenosti okolice preseže 7 000 lx. Vložnik dokaže izpolnjevanje te zahteve s simulacijo ali drugim načinom preverjanja, ki ga odobri homologacijski organ. Po potrebi se intenzivnost osvetlitve meri na vodoravni površini s kosinusno popravljenim tipalom na isti višini, kot je vgrajeno tipalo na vozilu. To lahko proizvajalec dokaže z zadostno dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

6.2 Žaromet za kratki svetlobni pramen (pravilnika št. 98 in št. 112)

6.2.1 Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.2.2 Število

Dva žarometa za kratki svetlobni pramen, ki sta homologirana v skladu s Pravilnikom št. 98 ali 112, z izjemo žarometa razreda A.

6.2.3 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.2.4 Položaj

6.2.4.1 Po širini: rob vidne svetleče površine v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine vozila, ni oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi znaša vsaj 600 mm. Vendar to ne velja za vozila kategorij M1 in N1, pri vseh drugih kategorijah motornih vozil pa se lahko ta razdalja zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.2.4.2 Po višini: najmanj 500 m in največ 1 200 mm nad tlemi. Pri vozilih kategorije N3G (14) (terenska vozila) se največja višina lahko poveča na 1 500 mm.

6.2.4.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.2.5 Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β iz odstavka 2.13:

α = 15° navzgor in 10° navzdol,

β = 45° navzven in 10° navznoter.

Pregrade ali drugi deli opreme v bližini žarometa ne smejo povzročati sekundarnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu.

6.2.6 Usmeritev

Naprej.

6.2.6.1 Navpična usmeritev

6.2.6.1.1 Osnovni naklon navzdol meje zastiranja kratkega svetlobnega pramena, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na 0,1 odstotka natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini žarometa ali tablice proizvajalca s simbolom iz Priloge 7.

Vrednost tega navedenega naklona navzdol se določi v skladu z odstavkom 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2 Odvisno od višine vgradnje spodnjega roba vidne svetleče površine žarometa za kratki svetlobni pramen v smeri referenčne osi, izmerjene v metrih (h) pri neobremenjenem vozilu, ostane naklon meje zastiranja kratkega svetlobnega pramena v navpični smeri v vseh statičnih pogojih iz Priloge 5 v okviru naslednjih mejnih vrednosti, osnovna nastavitev pa ima naslednje vrednosti:

h < 0,8 mejne vrednosti : med – 0,5 % in – 2,5 % osnovna nastavitev : med – 1,0 % in – 1,5 %

0,8 < h < 1,0 mejne vrednosti : med – 0,5 % in – 2,5 % osnovna nastavitev : med – 1,0 % in – 1,5 % ali, po presoji proizvajalca vozila, mejne vrednosti : med – 1,0 % in – 3,0 % osnovna nastavitev : med – 1,5 % in – 2,0 % V tem primeru vloga za homologacijo vozila vključuje informacije o tem, katero od navedenih možnosti je treba uporabiti.

h > 1,0 mejne vrednosti : med – 1,0 % in – 3,0 % osnovna nastavitev : med – 1,5 % in – 2,0 %

Zgornje mejne vrednosti in vrednosti osnovnih nastavitev so povzete v spodnjem diagramu.

Pri vozilih kategorije N3G (terenska vozila), pri katerih višina žarometov presega 1 200 mm, so mejne vrednosti navpičnega naklona meje zastiranja: med – 1,5 % in – 3,5 %.

Osnovna nastavitev je določena na: med – 2 % in – 2,5 %.

I(%)

h(m)

6.2.6.2 Naprava za nastavitev naklona žarometov

6.2.6.2.1 Če je naprava za nastavitev naklona žarometov potrebna za izpolnitev zahtev iz odstavkov 6.2.6.1.1 in 6.2.6.1.2, naprava deluje samodejno.

6.2.6.2.2 Naprave z zveznim ali nezveznim ročnim nastavljanjem so dovoljene, če imajo poseben zaskočni položaj, v katerem se žarometi lahko vrnejo v osnovni naklon iz odstavka 6.2.6.1.1 z običajnimi vijaki za nastavitev ali na podoben način.

Te ročno nastavljive naprave se upravljajo z voznikovega sedeža.

Zvezno nastavljive naprave imajo referenčne oznake z navedbo stanj obremenitve, pri katerih je potrebna nastavitev kratkega svetlobnega pramena.

Število položajev na napravah, ki niso zvezno nastavljive, je tolikšno, da zagotavljajo skladnost s številnimi vrednostmi iz odstavka 6.2.6.1.2 pri vseh stanjih obremenitve iz Priloge 5.

Tudi za te naprave so v bližini upravljalnega elementa naprave jasno označena stanja obremenitve iz Priloge 5, pri katerih je potrebna nastavitev kratkega svetlobnega pramena (Priloga 8).

6.2.6.2.3 V primeru okvare naprav iz odstavkov 6.2.6.2.1 in 6.2.6.2.2 se žaromet za kratki svetlobni pramen ne sme postaviti v položaj, v katerem je naklon svetlobnega pramena manjši od naklona ob okvari naprave.

6.2.6.3 Postopek merjenja

6.2.6.3.1 Po nastavitvi osnovnega naklona se navpični naklon kratkega svetlobnega pramena, izražen v odstotkih, izmeri v statičnih pogojih in pri vseh stanjih obremenitve iz Priloge 5.

6.2.6.3.2 Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena v odvisnosti od obremenitve se izmeri v skladu s preskusnim postopkom iz Priloge 6.

6.2.6.4 Vodoravna usmeritev

Vodoravna usmeritev enega ali obeh žarometov za kratki svetlobni pramen je lahko različna, da se zagotovi osvetlitev ovinka, če ob premiku celotnega svetlobnega pramena ali preloma meje zastiranja prelom meje zastiranja ne seka poti težišča vozila pri oddaljenosti od sprednjega dela vozila, ki je večja od 100-kratne višine vgradnje zadevnih žarometov za kratki svetlobni pramen.

6.2.7 Električna vezava

6.2.7.1 Upravljalni element za preklop na kratki svetlobni pramen istočasno izklopi vse žaromete za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.2 Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.3 Pri žarometih za kratki svetlobni pramen v skladu s Pravilnikom št. 98 ostanejo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, vklopljeni med delovanjem žarometov za dolgi svetlobni pramen.

6.2.7.4 Lahko se vklopi dodaten svetlobni vir ali en ali več modulov LED v žarometih za kratki svetlobni pramen ali v svetilki (razen v žarometu za dolgi svetlobni pramen), združen ali integriran z zadevnimi žarometi za kratki svetlobni pramen, da osvetli ovinek, če je vodoraven polmer ukrivljenosti poti težišča vozila 500 m ali manj. To lahko proizvajalec dokaže z izračunom ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ.

6.2.7.5 Žarometi za kratki svetlobni pramen se lahko samodejno vklopijo ali izklopijo. Vendar je te žaromete za kratki svetlobni pramen vedno mogoče ročno vklopiti ali izklopiti.

6.2.7.6 Žarometi za kratki svetlobni pramen se samodejno vklopijo in izklopijo glede na osvetljenost okolice (vklopijo se na primer med vožnjo ponoči, v predorih itd.) v skladu z zahtevami iz Priloge 13.

6.2.7.7 Brez poseganja v odstavek 6.2.7.6.1 se žarometi za kratki svetlobni pramen lahko samodejno vklopijo ali izklopijo glede na druge dejavnike, kot sta čas in razmere v okolici (npr. čas dneva, lokacija vozila, dež, megla itd.).

6.2.8 Opozorilni signal

6.2.8.1 Opozorilni signal ni obvezen.

6.2.8.2 Utripajoč ali neutripajoč optični opozorilni signal je obvezen:

(a) če se celoten svetlobni pramen ali prelom meje zastiranja premakne, da osvetli ovinek, ali

(b) če se en ali več modulov LED uporabi za glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo.

Vklopi se:

(a) v primeru nepravilnega delovanja pri premikanju preloma meje zastiranja ali

(b) v primeru okvare katerega koli modula LED, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, razen če so ožičeni tako, da ob okvari katerega koli modula LED vsi prenehajo oddajati svetlobo.

Med okvaro naprava ostane vklopljena. Začasno se lahko izključi, vendar se ob vklopu in izklopu naprave za zagon in ustavitev motorja vsakič vključi.

6.2.9 Druge zahteve

Zahteve iz odstavka 5.5.2 ne veljajo za žaromete za kratki svetlobni pramen.

Žarometi za kratki svetlobni pramen s svetlobnim virom ali moduli LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen in katerih skupni ciljni svetlobni tok presega 2 000 lumnov, se vgradijo le skupaj z napravami za čiščenje žarometov v skladu s Pravilnikom št. 45 (15).

Določbe iz odstavka 6.2.6.2.2 ne veljajo za navpični naklon pri žarometih za kratki svetlobni pramen s svetlobnim virom ali moduli LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen in katerih ciljni svetlobni tok presega 2 000 lumnov.

V primeru žarnic z žarilno nitko, za katere je določena več kot ena preskusna napetost, se uporablja ciljni svetlobni tok, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, kot je navedeno na obrazcu za sporočilo za homologacijo naprave.

Če so žarometi za kratki svetlobni pramen opremljeni s homologiranim svetlobnim virom, je veljavni ciljni svetlobni tok vrednost pri zadevni preskusni napetosti, kot je navedena na ustreznem podatkovnem listu v Pravilniku, v skladu s katerim je bil uporabljeni svetlobni vir homologiran, pri čemer se ne upoštevajo odstopanja od ciljnega svetlobnega toka, določenega v tem podatkovnem listu.

Le žarometi za kratki svetlobni pramen iz Pravilnika št. 98 ali Pravilnika št. 112 se lahko uporabijo kot žarometi za osvetlitev ovinka.

Če se osvetlitev ovinka zagotovi z vodoravnim premikom celotnega svetlobnega pramena ali premikom meje zastiranja, se vklopi le, če se vozilo premika naprej, to pa ne velja, če se ovinek osvetli pri zavoju v desno pri vožnji po desni strani cestišča (zavoju v levo pri vožnji po levi strani cestišča).

6.3 Žaromet za meglo (Pravilnik št. 19)

6.3.1 Prisotnost

Neobvezna na motornih vozilih. Prepovedana na priklopnikih.

6.3.2 Število

Dva, ki sta skladna z zahtevami iz sprememb 03 in dodatnimi spremembami Pravilnika št. 19.

6.3.3 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.3.4 Položaj

6.3.4.1 Po širini: točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi, ki je najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ne sme biti oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

6.3.4.2 Po višini:

najmanj : vsaj 250 mm nad tlemi; največ : pri vozilih kategorij M1 in N1: največ 800 mm nad tlemi; pri vseh drugih kategorijah, razen pri vozilih kategorije N3G (16) (terenska vozila): največ 1 200 mm nad tlemi; pri vozilih kategorije N3G: največja višina se lahko poveča na 1 500 mm.

Nobena točka na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi ni višja od najvišje točke na vidni svetleči površini v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen.

6.3.4.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če oddana svetloba ne moti voznika neposredno ali posredno prek naprav za posredno gledanje in/ali drugih odsevnih površin vozila.

6.3.5 Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β iz odstavka 2.13:

α = 5° navzgor in navzdol,

β = 45° navzven in 10° navznoter.

Pregrade ali drugi deli opreme v bližini žarometa za meglo ne smejo povzročati sekundarnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu (17).

6.3.6 Usmeritev

Naprej.

6.3.6.1 Navpična usmeritev

6.3.6.1.1 Pri žarometih za meglo razreda „B“ je navpični naklon meje zastiranja, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, – 1,5 % ali manjši. (17)

6.3.6.1.2 Pri žarometih za meglo razreda „F3“:

6.3.6.1.2.1 če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira ne presega 2 000 lumnov: 6.3.6.1.2.1.1 navpični naklon meje zastiranja, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, je – 1,0 % ali manjši;

6.3.6.1.2.2 če skupni ciljni svetlobni tok svetlobnega vira presega 2 000 lumnov: 6.3.6.1.2.2.1 odvisno od višine vgradnje spodnjega roba vidne svetleče površine žarometa za meglo v smeri referenčne osi, izmerjene v metrih (h) pri neobremenjenem vozilu, navpični naklon meje zastiranja v vseh statičnih pogojih iz Priloge 5 samodejno ostane v okviru naslednjih vrednosti: h ≤ 0,8 mejne vrednosti : med – 1,0 % in – 3,0 % osnovna nastavitev : med – 1,5 % in – 2,0 % h > 0,8 mejne vrednosti : med – 1,5 % in – 3,5 % osnovna nastavitev : med – 2,0 % in – 2,5 %; 6.3.6.1.2.2.2 osnovni naklon meje zastiranja navzdol, ki se nastavi pri neobremenjenem vozilu z eno osebo na voznikovem sedežu, določi proizvajalec vozila na eno decimalno mesto natančno in ga na vsakem vozilu jasno berljivo in neizbrisno označi v bližini žarometa za meglo ali tablice proizvajalca ali skupaj s prikazom iz odstavka 6.2.6.1.1 s simbolom iz Priloge 7 k temu pravilniku. Vrednost tega navedenega naklona navzdol se določi v skladu z odstavkom 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2 Naprava za nastavitev naklona žarometa za meglo

6.3.6.2.1 Če je naprava za nastavitev naklona nameščena za žaromet za meglo, samostojna ali združena z drugimi funkcijami sprednje osvetlitve in svetlobno-signalnimi funkcijami, je takšna, da ostane navpični naklon pri vseh stanjih statične obremenitve iz Priloge 5 k temu pravilniku v okviru mejnih vrednosti iz odstavka 6.3.6.1.2.2.1.

6.3.6.2.2 Če je žaromet za meglo kategorije „F3“ del žarometa za kratki svetlobni pramen ali del sistema AFS, zahteve iz odstavka 6.2.6 veljajo med uporabo žarometa za meglo kot dela žarometa za kratki svetlobni pramen.

V tem primeru se lahko mejne vrednosti za nastavitev naklona iz odstavka 6.2.6 uporabljajo tudi, ko se ta žaromet za meglo uporablja kot takšen.

6.3.6.2.3 Naprava za nastavitev naklona se lahko uporabi tudi za samodejno prilagoditev naklona žarometa za meglo glede na prevladujoče razmere v okolici, če se mejne vrednosti naklona navzdol iz odstavka 6.3.6.1.2.2.1 ne presežejo.

6.3.6.2.4 V primeru okvare naprave za nastavitev naklona se žaromet za meglo ne sme postaviti v položaj, v katerem je naklon meje zastiranja manjši od naklona ob okvari naprave.

6.3.7 Električna vezava

Žarometi za meglo se lahko vklopijo in izklopijo neodvisno od žarometov za dolgi svetlobni pramen, žarometov za kratki svetlobni pramen ali kakršne koli kombinacije žarometov za dolgi svetlobni pramen in žarometov za kratki svetlobni pramen, razen v naslednjih primerih:

(a) žarometi za meglo se uporabljajo kot del druge svetlobne funkcije v sistemu AFS, vendar ima vklop funkcije žarometov za meglo prednost pred funkcijo, pri kateri se žarometi za meglo uporabljajo kot njen del, ali

(b) žarometi za meglo se ne morejo vklopiti istočasno s katerimi koli drugimi svetilkami, s katerimi so integrirani, kot označuje ustrezni simbol („/“) v skladu z odstavkom 10.1 Priloge 1 k Pravilniku št. 19.

6.3.8 Opozorilni signal

Opozorilni signal za sklenjen tokokrog je obvezen. Samostojna neutripajoča opozorilna lučka.

6.3.9 Druge zahteve

Če je na obrazcu za sporočilo pod točko 10.9. Priloge 1 k Pravilniku št. 19 pozitiven prikaz, se lahko usmeritev in svetilnost žarometa za meglo razreda „F3“ samodejno prilagodita glede na prevladujoče razmere v okolici. Kakršne koli spremembe svetilnosti ali usmeritve se izvedejo samodejno in brez motenja voznika ali drugih udeležencev v prometu.

6.4 Svetilka za vzvratno vožnjo (Pravilnik št. 23)

6.4.1 Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih in priklopnikih kategorij O2, O3 in O4. Neobvezna na priklopnikih kategorije O1.

6.4.2 Število

6.4.2.1 Ena naprava je obvezna, druga pa neobvezna na motornih vozilih kategorije M1 in na vseh drugih vozilih z dolžino največ 6 000 mm.

6.4.2.2 Dve napravi sta obvezni in dve neobvezni na vseh vozilih, ki so daljša od 6 000 mm, razen na vozilih kategorije M1.

6.4.3 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.4.4 Položaj

6.4.4.1 Po širini: ni posebnih zahtev.

6.4.4.2 Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 200 mm nad tlemi.

6.4.4.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

Če pa se vgradita neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2, se lahko namestita na stranski del vozila, če so izpolnjene zahteve iz odstavkov 6.4.5.2 in 6.4.6.2.

6.4.5 Geometrijska vidnost

6.4.5.1 Naprave, vgrajene v zadnji del vozila:

določata jo kota α in β iz odstavka 2.13:

α = 15° navzgor in 5° navzdol,

β = 45° na desno in na levo, če je vgrajena le ena naprava,

45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajeni dve napravi.

6.4.5.2 Če sta neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2 nameščeni na stranskem delu vozila:

za geometrijsko vidnost se šteje, da je zagotovljena, če je referenčna os zadevne naprave usmerjena navzven, kot β pa ni večji od 15° glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Navpično usmerjanje neobveznih naprav je lahko usmerjeno navzdol.

6.4.6 Usmeritev

6.4.6.1 Nazaj.

6.4.6.2 Če se neobvezni napravi iz odstavka 6.4.2.2 namestita na stranski del vozila, se uporabljajo določbe iz odstavka 6.4.5.2.

6.4.7 Električna vezava

6.4.7.1 Električna vezava zagotavlja, da svetilka lahko zasveti le, če je aktivirana vzvratna prestava in če je naprava, ki nadzoruje zagon in ustavitev motorja, v takem položaju, da omogoča delovanje motorja. Svetilka ne sme zasvetiti ali ostati vklopljena, če kateri koli od zgornjih pogojev ni izpolnjen.

6.4.7.2 Poleg tega je električna vezava neobveznih naprav iz odstavka 6.4.2.2 takšna, da ti napravi ne moreta svetiti, če svetilke iz odstavka 5.11 niso vklopljene.

Napravi, nameščeni na stranskem delu vozila, se lahko vklopita za počasne manevre pri premikanju vozila naprej do največje hitrosti 10 km/h, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) napravi se ročno vklopita in izklopita z ločenim stikalom;

(b) če se vklopita na tak način, lahko še naprej svetita tudi, ko se vzvratna prestava deaktivira;

(c) napravi se samodejno izklopita, če hitrost vožnje v smeri naprej preseže 10 km/h, ne glede na položaj ločenega stikala, v tem primeru pa ostaneta izklopljeni, dokler nista spet namerno vklopljeni.

6.4.8 Opozorilni signal

Opozorilni signal ni obvezen.

6.4.9 Druge zahteve

Ni drugih zahtev.

6.5 Smerna svetilka (Pravilnik št. 6)

6.5.1 Prisotnost (glej sliko v nadaljevanju)

Obvezna. Tipi smernih svetilk so razvrščeni v kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 in 6), katerih sklopi na vozilu pa sestavljajo namestitev („A“ in „B“).

Namestitev ƒ„A“ se uporablja pri vseh motornih vozilih.

Namestitev „B“ se uporablja zgolj pri priklopnikih.

6.5.2 Število

V skladu z namestitvijo.

6.5.3 Namestitev (glej sliko v nadaljevanju)

A: dve sprednji smerni svetilki naslednje kategorije:

1 ali 1a ali 1b, če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša najmanj 40 mm;

1a ali 1b, če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša več kot 20 mm in manj kot 40 mm;

1b, če razdalja med robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi te svetilke in robom vidne svetleče površine v smeri referenčne osi žarometa za kratki svetlobni pramen in/ali žarometa za meglo, če je vgrajen, znaša 20 mm ali manj; dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2a ali 2b); dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b) na vseh vozilih kategorij M2, M3, N2, N3; dve bočni smerni svetilki kategorije 5 ali 6 (najmanjše zahteve): 5 pri vseh vozilih kategorije M1; pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m; 6 pri vozilih kategorij M2 in N3; pri vozilih kategorij N1, M2 in M3, ki niso daljša od 6 m.

V vseh primerih se lahko bočni smerni svetilki kategorije 5 zamenjata z bočnima smernima svetilkama kategorije 6.

Če so vgrajene svetilke, ki združujejo funkcije sprednjih smernih svetilk (kategorije 1, 1a, 1b) in bočnih smernih svetilk (kategorija 5 ali 6), se lahko vgradita dve dodatni bočni smerni svetilki (kategorija 5 ali 6), da se izpolnijo zahteve glede vidnosti iz odstavka 6.5.5.

B: dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2a ali 2b);

dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b) na vseh vozilih kategorij O2, O3 in O4;

največ tri neobvezne naprave kategorije 5 ali ena neobvezna naprava kategorije 6 na vsaki strani pri vozilih tipa O2, ki so daljša od 9 m.

Če je nameščen sistem AFS, se pri izbiri kategorije upošteva razdalja med sprednjo smerno svetilko in najbližjo svetilno enoto v njenem najbližjem položaju, ki prispeva k funkciji kratkega svetlobnega pramena ali jo opravlja.

6.5.3.1 Poleg tega pri vozilih naslednjih kategorij velja:

(a) pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, katerih dolžina znaša od 6 m do vključno 9 m, je neobvezna ena dodatna naprava kategorije 5;

(b) pri vozilih kategorij M2, M3, N2, in N3, ki so daljša od 9 m, so obvezne tri dodatne naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani;

(c) pri vozilih kategorij O3 in O4 so obvezne tri naprave kategorije 5, ki so čim bolj enakomerno razporejene vzdolž vsake strani.

Te zahteve ne veljajo, če vsaj tri oranžne bočne svetilke utripajo sočasno in usklajeno s smernimi svetilkami na isti strani vozila.

6.5.4 Položaj

6.5.4.1 Po širini: od vzdolžne srednje ravnine vozila najbolj oddaljen rob vidne svetleče površine v smeri referenčne osi ne sme biti oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila. Ta pogoj ne velja za neobvezne zadnje svetilke.

Razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin v smeri referenčnih osi je najmanj 600 mm.

Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina vozila manjša od 1 300 mm.

6.5.4.2 Po višini: nad tlemi.

6.5.4.2.1 Višina površine sevanja bočnih smernih svetilk kategorije 5 ali 6 ne sme biti:

manjša od : 350 mm pri vozilih kategorij M1 in N1 ter 500 mm pri vseh drugih kategorijah vozil, kar se v obeh primerih izmeri od najnižje točke, in večja od : 1 500 mm, kar se izmeri od najvišje točke.

6.5.4.2.2 Višina smernih svetilk kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, izmerjena v skladu z odstavkom 5.8, ne sme biti manjša od 350 mm ali večja od 1 500 mm.

6.5.4.2.3 Če konstrukcija vozila ne omogoča upoštevanja teh zgornjih mejnih vrednosti, izmerjenih, kot je določeno zgoraj, in če neobvezne zadnje svetilke niso vgrajene, se lahko povečajo na 2 300 mm za bočne smerne svetilke kategorij 5 in 6 ter na 2 100 mm za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b.

6.5.4.2.4 Če se vgradita neobvezni zadnji svetilki, se namestita na višino v skladu z veljavnimi zahtevami iz odstavka 6.5.4.1 in simetrijo svetilk ter sta tako visoko nad obveznima svetilkama, kolikor to omogoča oblika karoserije, vendar najmanj 600 mm.

6.5.4.3 Po dolžini (glej sliko v nadaljevanju)

Razdalja med površino sevanja bočne smerne svetilke (kategoriji 5 in 6) in prečno ravnino, ki označuje sprednjo mejo skupne dolžine vozila, ne sme presegati 1 800 mm.

Vendar ta razdalja ne sme biti večja od 2 500 mm:

(a) pri vozilih kategorij M1 in N1;

(b) pri vseh drugih kategorijah vozil, če konstrukcija vozila ne omogoča izpolnjevanja zahtev glede najmanjših kotov vidnosti.

Neobvezne bočne smerne svetilke kategorije 5 se namestijo tako, da so enakomerno razporejene vzdolž vozila.

Neobvezna bočna smerna svetilka kategorije 6 se namesti na območje med prvo in zadnjo četrtino dolžine priklopnika.

6.5.5 Geometrijska vidnost

6.5.5.1 Vodoravni koti: (glej sliko v nadaljevanju)

Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a, 2b in 5.

Vendar:

(a) če je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5°;

(b) če je neobvezna zadnja svetilka nameščena višje od 2 100 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzgor s 15° zmanjša na 5°.

30° nad vodoravno ravnino in 5° pod njo za smerne svetilke kategorije 6.

Slika (glej odstavek 6.5)

Namestitev A (*)

Kategoriji 5, 6

Kategoriji 2a, 2b

Kategorije 1, 1a, 1b

(*) Vrednost 5°, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost d ≤ 1,8 m (pri vozilih kategorij M 1 in N 1 velja d ≤ 2,5 m).

Pri smernih svetilkah kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H.

Kategoriji 2a, 2b

Namestitev B

6.5.5.2 Ali, po presoji proizvajalca, pri vozilih kategorij M1 in N1: sprednje in zadnje smerne svetilke ter bočne svetilke (**).

Vodoravni koti: (glej sliko v nadaljevanju)

Skrajna sprednja bočna svetilka

Oranžna skrajna zadnja bočna svetilka

Sprednja smerna svetilka

Bočna smerna svetilka

Zadnja smerna svetilka

(**) Vrednost 5°, navedena za mrtvi kot vidnosti za zadnji del bočne smerne svetilke, je zgornja mejna vrednost. d ≤ 2,5 m.

Vendar se lahko pri smernih svetilkah kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b, ki so nameščene nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), notranji kot zmanjša s 45° na 20° pod ravnino H.

Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Če pa je svetilka nameščena nižje od 750 mm (izmerjeno v skladu z določbami iz odstavka 5.8.1), se lahko kot navzdol s 15° zmanjša na 5°.

Svetilka se šteje za vidno, če zagotavlja neoviran pogled na vidno svetlečo površino vsaj 12,5 cm2, razen pri bočnih smernih svetilkah kategorij 5 in 6. Območje svetleče površine katerega koli odsevnika, ki ne oddaja svetlobe, se izvzame.

6.5.6 Usmeritev

V skladu z morebitnimi specifikacijami za vgradnjo, ki jih določi proizvajalec.

6.5.7 Električna vezava

Smerne svetilke se vklopijo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na isti strani vozila se vklopijo in izklopijo z enim upravljalnim elementom in utripajo usklajeno.

Na vozilih kategorij M1 in N1 z dolžino, krajšo od 6 m, in namestitvijo v skladu z odstavkom 6.5.5.2 oranžne bočne svetilke, če so vgrajene, prav tako utripajo z isto frekvenco (usklajeno) kot smerne svetilke.

Smerna svetilka, ki se lahko vklopi v različnih načinih (statičnem ali zaporednem), po vklopitvi ne sme preklapljati med obema načinoma.

Če sta v vozila kategorij M2, M3, N2 in N3 vgrajeni dve neobvezni svetilki (kategorija 2a ali 2b), delujeta v istem načinu kot druge obvezne zadnje smerne svetilke (kategorija 2a ali 2b); tj. statičnem ali zaporednem.

6.5.8 Opozorilni signal

Opozorilni signal za delovanje je obvezen za smerne svetilke kategorij 1, 1a, 1b, 2a in 2b. Lahko je optična, zvočna ali oboje. Če je naprava optična, je to utripajoča lučka, ki se vsaj ob nepravilnem delovanju katere koli od teh smernih svetilk izklopi ali ostane vklopljena, a ne utripa, ali pa utripa z opazno spremenjeno frekvenco. Če je naprava samo zvočna, je jasno slišna in vsaj ob nepravilnem delovanju katere koli od teh smernih svetilk opazno spremeni svojo frekvenco.

Vklopi se s signalom, ki nastane v skladu z odstavkom 6.2.2 Pravilnika št. 6, ali na drug ustrezen način (18).

Če je motorno vozilo opremljeno za vleko priklopnika, ima vgrajeno poseben optični opozorilni signal za delovanje smernih svetilk na priklopniku, razen če že opozorilni signal vlečnega vozila omogoča odkrivanje okvare katere koli smerne svetilke v taki skupini vozil.

Za neobvezni smerni svetilki na motornih vozilih in priklopnikih opozorilni signal za delovanje ni obvezen.

6.5.9 Druge zahteve

Lučka utripa s pogostostjo 90 ± 30-krat na minuto.

Lučka prvič zasveti najpozneje eno sekundo po vklopu upravljalnega elementa smernih svetilk in se prvič izklopi najpozneje eno sekundo in pol po tem vklopu. Če je motorno vozilo opremljeno za vleko priklopnika, vklop upravljalnega elementa smernih svetilk na vlečnem vozilu vklopi tudi smerne svetilke na priklopniku. V primeru okvare ene od smernih svetilk, razen pri kratkem stiku, druge smerne svetilke utripajo naprej, pogostost utripov v takem stanju pa se lahko razlikuje od predpisane.

6.6 Varnostne utripalke

6.6.1 Prisotnost

Obvezna.

Varnostno utripanje se odda s hkratnim delovanjem smernih svetilk v skladu z zahtevami iz odstavka 6.5.

Vse smerne svetilke kategorije 1 (1, 1a, 1b), ki se vklopijo istočasno, delujejo v istem načinu; tj. statičnem ali zaporednem.

Vse smerne svetilke kategorije 2 (2a, 2b), ki se vklopijo istočasno, delujejo v istem načinu; tj. statičnem ali zaporednem.

6.6.2 Število

Kot je določeno v odstavku 6.5.2.

6.6.3 Namestitev

Kot je določena v odstavku 6.5.3.

6.6.4 Položaj

6.6.4.1 Širina: kot je določena v odstavku 6.5.4.1.

6.6.4.2 Višina: kot je določena v odstavku 6.5.4.2.

6.6.4.3 Dolžina: kot je določena v odstavku 6.5.4.3.

6.6.5 Geometrijska vidnost

Kot je določena v odstavku 6.5.5.

6.6.6 Usmeritev

Kot je določena v odstavku 6.5.6.

6.6.7 Električna vezava

6.6.7.1 Varnostne utripalke se upravljajo z ločenim ročnim upravljalnim elementom, ki omogoča usklajeno utripanje vseh smernih svetilk.

6.6.7.2 Varnostne utripalke se lahko vklopijo samodejno, če je vozilo udeleženo v trku ali ko se izklopi signal za zaustavitev v sili, kot je opredeljeno v odstavku 6.23. V takem primeru se lahko ročno izklopijo.

Poleg tega se lahko varnostne utripalke samodejno vklopijo, da se drugim udeležencem v prometu nakaže, da obstaja tveganje neposredne nevarnosti, kot je opredeljeno v pravilnikih, v tem primeru pa varnostne utripalke ostanejo vklopljene, dokler se ročno ali samodejno ne izklopijo.

6.6.7.3 Na vozilih kategorij M1 in N1 z dolžino, krajšo od 6 m, in namestitvijo v skladu z odstavkom 6.5.5.2 oranžne bočne svetilke, če so vgrajene, prav tako utripajo z isto frekvenco (usklajeno) kot smerne svetilke.

6.6.8 Opozorilni signal

Utripajoč opozorilni signal za sklenjen tokokrog je obvezen.

6.6.9 Druge zahteve

Če je vozilo na motorni pogon opremljeno za vleko priklopnika, je treba zagotoviti, da upravljalni element varnostnih utripalk lahko vklopi tudi smerne svetilke na priklopniku, kot je določeno v odstavku 6.5.9. Varnostne utripalke delujejo tudi, če je naprava za zagon in ustavitev motorja v položaju, v katerem motorja ni mogoče zagnati.

6.7 Zavorna svetilka (Pravilnik št. 7)

6.7.1 Prisotnost

Naprave kategorije S1 ali S2: obvezne na vseh kategorijah vozil.

Naprave kategorije S3 ali S4: obvezne na vozilih kategorij M1 in N1, razen na vozilih s šasijo s kabino in na vozil