SL Uradni list Evropske unije C 279/2

Sporazum o zdravstveni zaščiti delavcev z dobrim ravnanjem in uporabo kristalnega kremena ter z izdelki, ki ga vsebujejo

(2006/C 279/02)

Dodatki so na voljo na www.nepsi.eu

(1) Glede na to, da je kristalnega kremenčevega stekla v naravi v obilju, ga je v zemeljski skorji le 12 %. Kristalno kremenčevo steklo je po navadi v različnih drugih mineralih in mineralnih izdelkih.

(2) Glede na to, da industrija intenzivno uporablja dve kristalni obliki kremena, npr. kremenjak in kristobalit. Obe obliki so v prodaji v obliki peska, kar je zrnat material, ali po v obliki moke, ki se sestoji iz delcev, ki manjši od 0,1 millimetra.

(3) Glede na to, da se uporablja kristalno obliko kremena in materiale/izdelke /surovine, ki vsebujejo kristalno obliko kremena v različnih industrijskih panogah, med katere ne spadajo zgolj kemična industrija, proizvodnja keramike, gradbeništvo, proizvodnja kozmetičnih izdelkov, proizvodnja čistil, elektronika, livarne, steklo, hortikultura, prosti čas, kovinska in strojna, premazi vključno s barvanjem, farmacevtska in kot filtracijski medij v številnih drugih industrijskih panogah.

(4) Glede na to, da je Znanstveni komite za sevanja pri delu (SCOEL) (1) Evropske Komisije sklenil, med drugim, „da je glavni učinek vdihavanja kristalinske oblike kremena silikoza. Obstaja dovolj informacij, iz katerih je možno sklepati, da je relativna nevarnost pljučnega raka pri osebah z silikozo večja, (kot pri osebah, ki nimajo silikoze čeprav so izpostavljeni kremenovemu prahu v kamnolomih in v keramični industriji). Zato bo preprečevanje nastopa silikoze zmanjšalo nevarnost nastanka raka. Ker ni možno jasno določiti meje razvoja silikoze, bo vsako zmanjšanje izpostavljenosti tudi zmanjšalo nevarnost za silikoza“.

(5) Glede na to, da, se zdi očitno, da obstajajo dokazi, da je v različnih industrijah spremenljiva vplivnost učinkov Vdihavane kristalnega kremena.

(6) Glede na to, da obstaja vrsta številnih osupljivih faktorjev v epidemologiji pljučnega raka, kot npr. pri kajenju, radonu in policikličnih aromatičnih hidrokarbanov.

(7) Glede na to, da trenutno na ravni EU ni meje za izpostavljenost vdihljivemu kremena v kristalni obliki pri delu in se ralikujejo meje izpostavljenosti pri delu na nacionalni ravni.

(8) Glede na to, da se vdihavano kristalno kremenčevo steklo razlikuje v več pogledih – vključno zaradi velikih količin, v katerih se pojavlja – od situacij, ki jih po navadi obravnavajo varnostni predpisi za začito delavca. Zaradi tega je pričujoči sporazum, ki je v več pogledih enkraten, primerno orodje za obravnavo te posebne sunstance. (ukrepanje v zvezi s to posebno substanco)

(9) Glede na to, da ravnajo pogodbenice v trdnem prepričanju, da bo ta sporazum prispeval k zaščiti delovnih mest in varoval ekonomsko prihodnost panog in podjetij.

(10) Glede na to, da bodo družbe po njihovih najboljših močeh poskušale omogočati uporabo tega sporazuma v vseh podjetjih znotraj celotnega sektorja, ki ga zastopajo.

(11) Glede na to, da bodo stranke po tem sporazumu ravnale v skladu s členom 139 (1) in (2) pogodbe ES.

Glede na zgoraj navedeno, sklenejo stranke naslednji Sporazum o preprečevanju in zdravstveni zaščiti delavcev z dobrim ravnanjem in uporabo kristalnega steklenčevega stekla ter z izdelki, ki ga vsebujejo.

1. člen

Cilji

Namen tega sporazuma je:

— zaščititi zdravje zaposlenih in drugih oseb, ki so pri delu izpostavljeni vdihljivemu kristalnemu kremenu pri materialih/izdelkih/surovinah, ki vsebujeno kristalino kremenčevega stekla;

— minimiziranje izpostavljenosti vdihljivemu kristalnemu kremenčevemu steklu na delovnem mestu tako, da se bodo uporabljale dobre prakse, ki so bile v tem sporazumu določene z namenom preprečevanja, odpravljanja ali zmanjševanja nevarnosti za zdravje pri delu, ki se nanašajo na vdihljiv kristalni kremen;

— povečanju znanja o potencialnih zdravstvenih učinkih vdihljivega kristalneg kremena in o dobrih praksah.

2. člen

Obseg

(1) Ta sporazum se nanaša na proizvodnjo in uporabo vdihljivega kristalnega kremena, kakor tudi na materiale/izdelke/surovine, ki vsebujejo vdihljiv kristalni kremen, kar bi lahko potencialno pripeljalo do izpostavljenosti vdihljivega kristalni kremen. Opis industrij, ki jih to zadeva, je podan v Prilogi 5 tega sporazuma.

(2) Obseg tega sporazuma vključuje k navedenemu pomožne dejavnosti, kot so rokovanje z -, shranjevanje in transport. Velja tudi za mobilna delovna mesta. Mobilna delovna mesta so lahko predmet posebnih pravil po tem sporazumu.

(3) Ta sporazum velja tako za pogodbene stranke, kor tudi za delodajalce in delojemalce, tako kot so v tem sporazumu določeni.

3. člen

Definicije

(1) „Delodajalec(ci)“ pomeni posamezno podjetje zastopane panoge, ki jo v tem sporazumu posredno ali nesposredno zastopa pogodbena stranka.

(2) „Delojemalec(ci)“ pomeni delavca, ki ga v tem sporazumu posredno ali nesposredni zastopa pogodbena stranka in predstavlja delojemalce, ki bi lahko bili običajno ( vedno) ali le občasno izpostavljeni vdihljivemu kristalnemu kremenu. Pod pojmom delojemalec je razumeti delavce, ki delajo polovičen (skrajšan) delovni čas, polni delavni čas, kot tudi tiste, ki so zaposleni za določen čas, ter tiste delavce, ki upravljajo določena dela pod neposrednim nadzorstvom delodajalca (npr. začasni/detaširani delavci).

(3) „Predstavniki delavcev“ pomenijo predstavnike delavcev s posebno odgovornostjo za varnost in zdravje delavcev: vsaka oseba, ki je bila izvoljena, izbrana, ali imenovana skladno z državnimi pravnimi predpisi in/ali s praksami zastopanja delavcev, kadar se pojavijo problemi, ki se nanašajo na varnost in varovanje zdravja delavcev pri delu.

(4) „Pogodbene stranke oz pogodbenice“ so podpisniki tega sporazuma.

(5) „Vdihljivi kristali“ kremen pomeni del mase inhaliranih delov kristalnega kremena, ki vdre v dihalne poti, kjer ni migetalk. Alveolarno frakcioniranje, ki je ciljna specifikacija za instrumente vzorčenja, je definirana v skladu s § 5.3. evropskega standarda EN 481: Atmosfera na delovnem mestu – definicija velikosti frakcij za merjenje delcev, ki se prenašajo z zrakom.

(6) „Dobre prakse“ pomenijo splošna načela smernice 89/391 in poglavja II smernice 98/24, ki je bilo naprej razvito in ilustrirano v Prilogi 1 tega dokumenta, ki je občasno lahko posodobljen.

(7) „Delovišče“ pomeni delujočo entiteto, kjer se pojavi vdihljiv kristalni kremen. Shranjevanje in transport se smatrajo kot ločena delovišča, razen če sta povezana s proizvodnjo ali mesti, kjer se izvaja uporaba. Mobilna delovna mesta se ravno tako smatrajo kot delovišča.

(8) „Neuporaba“ pomeni neupoštevanje sporazuma vključno z drobrimi praksami, kot je določeno pod (6) zgoraj, kar ima za posledico, da so delojemalci bolj izpostavljeni vdihljivemu kristalnemu kremenu in posledično povečano tveganje za zdravje, katerimu bi se bilo možno izogniti s upoštevanjem dobrih praks.

(9) „Nacionalne prakse“ pomenijo smernice, ki so jih izdali kompetentni (pristojni) organi ali v industriji dogovorjena vodila oziroma standardi, ki pa niso zakonska ureditev ali predpis.

4. člen

Načela

(1) Pogodbenice bodo sodelovale, da povečajo znanje o učinkih vdihljivega kristalnega kremena na zdravje, posebno pa z raziskovanjem, spremljanjen ( monitoringom) in širjenjem dobrih praks.

(2) Pogodbenice priznavajo, da je obstaja potreba po evropski zaščitni strategiji za vdihljiv kristalni kremen. Vendar pa to me pomeni, da se lahko podpis tega sporazuma smatra kot priznavanje nekontrolirane izpostavljenosti v določeni panogi ali dejansko izpostavljenost v celotni panogi.

(3) Pogodbenice potrjujejo, da bodo splošna načela smernic 89/391in 98/24 o zaščiti zdravja in varnosti delavcev pred nevarnostim, ki se nanašajo na kemične snovi pri delu ostala za vse čase v uporabi (vključno s 4. členom: določitev in ocenjevanje nevarnosti; 5. členom: preprečevanje nevarnosti; 6. člen: posebna zaščita in ukrepi preprečevanja; 7. člen: pripava za slučaje nesreč, pripetljajev in slučaje v sili; 8. člen: informacije in izobraževanje delojemalcev).

(4) Pogodbenice se strinjajo, da kristalni kremen in materiali/izdelki/surovine, ki vsebujejo kristalni kremen, kot je v nadaljevanju opisano v dodatku 5 tega dokumenta, kot osnovne, koristne in pogosto kot nujne komponente/sestavine v velikem številu industrijskih in drugih strokovnih aktivnostih prispevajo k zaščiti delovnih mest, ter zagotavljajo ekonomsko prihodnost panog in družb, in naj se zaradi tega nadaljuje njihova proizvodnja in njihova široka uporaba.

(5) Pogodbene stranke se strinjajo, da bo implementacija „dobrih praks“, kot so pojasnjene v dodatku 1 k temu sporazumu, učinkovito prispevala k upravljanju tveganja s preprečevanjem, oziroma tam, kjer tega v danem trenutku ni možno doseči, k zmanjševanju izpostavljenosti vdihljivemu kristalnemu kremenu z uporabo primernih ukrepov preprečevanja in zaščitnih ukrepov z aplikacijo poglavja II smernice 98/24.

(6) Ta sporazum pomeni dolžnosti delojemalcev in delodajalcev brez škode (vpliva) na izpolnjevanje nacionalnega prava in prava evropske skupnosti na področju zdravja in zaščite vseh delavcev.

(7) V kolikor se pokaže, da so veljavne nacionalne prakse bolj stroge kakor zahteve, ki so določene s tem sporazumom, se bodo delojemalci in delodajalci držali teh nacionalnih praks.

5. člen

Dobre prakse

(1) Pogodbenice bodo skupno prevzele dobre prakse tako, kot so predstavljene v dodatku 1 tega dokumenta.

(2) Delodajalci, delojemalci in predstavniki delavcev si bodo skupaj po najboljših močeh prizadevali implementirati dobre prakse na ravni delovišč in jih bodo poleg tega, v kolikor je to smiselno, uporabili tudi pri osebah, ki tam niso redno zaposlene in ki bodo na delovišču temu izpostavljene, med katere spadajo npr. tudi pogodbeno vezane osebe-izvajalci (npr. tako, da bodo dobre prakse vključili kot del pogodbenih določil).

(3) Dodatek 1 se lahko prilagodi glede na postopek, ki je predpisan v dodatku 7.

(4) Delodajalci se obvezujejo, da bodo organizirali periodična usposabljanja in vsi delojemalci, ki so zajeti v to usposabljanje, se obvezujejo, da se bodo udeležili periodičnih usposabljanj z ozirom na implementacijo dobrih praks (2).

6. člen

Spremljanje izvajanja- nadzorjevanje ( monitoring)

(1) Na vsako delovišče bo nameščen sistem spremljanja ( monitoring) uporabe dobrih praks. Za ta namen, bo s strani delodajalca določen zaposleni (npr. vodja ekipe delovišča) za vsako delovišče, ki bo nadzoroval uporabo dobrih praks. On/ona bo poročal določenemu posamezniku pod točko (2), ko bodo to od njega zahtevali.

(2) S strani delodajalca bo imenovana oseba v skladu z določbami iz 7. člena Uredbe št. 89/391 (ES), ki bo redno nadzorovala uporabo ali ne-uporabo dobrih praks. On/ona bo povezana z osebami, ki so bili določeni pod točko (1) zgoraj glede na načrta/postopka, ki v okviru njegove/ njene odgovornosti, po tem, ko se je posvetal(a) z delavskim svetom podjetja in predstavniki delavcev, ker je to možno uporabiti.

(3) Za nadzorjevanje ( monitoring) prahu, bodo delojemalci sledili relevantnim protokolom za nadzorjevanje prahu, tako kot je predlagano v dodatku 2. Ta(e) protokol(e) se lahko prilagodi glede na določene potrebe manjših delovišč in lahko dopuščajo naključno izbiro delovišča v primeru številnih manjših delovišč v določenih panogah.

7. člen

Poročanje, izboljšave

(1) Delodajalci in delojemalci bodo s podporo predstavnikov delavcev skupaj in nenehno stremeli k spoštovanju dobrih praks in k izboljšanju njihove uporabe.

(2) Delodajalci bodo poročali o uporabi/neuporabi in izboljšanju preko oseb, ki so bile določene v skladu z določbami iz (2) točke 6. člena vsako drugo leti, vendar prvič v letu 2008 (poročilo o podatkih iz leta 2007).

Oblika poročila je bila s strani pogodbenih strank skupaj razvita in je v dodatku 3 tega sporazuma.

(3) Pogodbeni stranki se strinjata, da se bo število situacij ne-uporabe na delodajalca postopoma zmanjšalo med trajanjem tega sporazuma, razen če se izkaže, da je število situacij ne-uporabe tako, da ne dopušča nadaljnih izboljšav, pri čemer pa si bo delodajalec po njegovi najbolši moči prizadeval ohraniti tako stanje kakor je.

(4) Poročanje Svetu pod točko (2) zgoraj bo izvajala/vodila ustrezna pogobena stranka na konsolidirani osnovi. Vendar se naj doda h konsolidiranemu poročilu dodatek v obliki seznama tistih delovišč, ki so večkrat v situaciji, ko te dobre prakse niso bile uporabne.

8. člen

Svet

Načelo

Glavni cilj, ki ga zasleduje Svet, je identificirati obstoječe probleme in predlagati možne rešitve. Svet bo pri tem edini in ekskluziven organ nadzorovanja implementacije in interpretacije sporazuma.

Naloge

Svet bo pregledal poročila 7. člena in bo izdal zbirno poročilo najkasneje 30. junija naslednjega leta, v katerem bo napravil povezetek uporabe, ne-uporabe in izboljšav, kjer bo navedel raven uporabe oz. ne-uporabe za vsak industrijski sektor, ter navajal ustrezne razloge in izdal s tem povezana priporočila. Zbirno poročilo bodo izročili pogodbenicam in njihovim članom, Evropski komisiji in nacionalnim organom, ki so odgovorni za varnost delavcev in mora biti označeno s pripombo „zaupni/občutljivi poslovni podatki“. Direktorski povzetek bo, če je tako željeno, dostopen javnosti. Junija 2007 naj bo oblika zbirnega poročila drugačnega formata, vsebuje naj povzetek, osnovan na tistih podatkih, ki jih bodo dale pogodbenice. Poleg tega naj vsebuje stanje implementaicje in priprave za prvo poročanje v letu 2008.

V primeru ponavljajočih se ne-uporab, ko so te rezultat ponavljajočih se in neupravičenih neuspehov implementiranja korektivnih ukrepov, se bo Svet odločil o potrebnih ukrepih, ki jih je treba storiti glede teh situacij.

Dodatno k tem zgoraj omenjenim nalogam, bo imel Svet tudi naslednje naloge: (a) razprava in razreševanje katerih koli pomembnih vprašanj za delovanje sporazuma; (b) razreševanje katerih koli konfliktov in interpretacija vprašanj tega sporazuma, vključno s tistimi vprašanji, ki jih postavlja posamezna pogodbenica, delodajalci in delojemalci; (c) izdaja priporočil o morebitnih revizijah tega sporazuma; (d) komunikacija z drugimi strankami; in (e) prilagajnje dobrih praks v skladu s dodatkom 7.

Sestava

Svet, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic, kateri so bili od njih imenovani prvič na dan podpisa tega sporazuma, vsak za obobje štirih let, kjer je število zastopajočih delodajalcev enako številu zastopajočih delojemalce. Pogodbenice lahko istočasno ali po potrebi naknadno določijo enega nadomestnega člana za vsakega člana Sveta, kateri lahko spremljajo kot tihi opazovalci ali po potrebi nadomestijo člane Sveta z namenom zagotavljanja kontinuitete in ustreznega strokovnega znanja in izkušenj. Velikost Sveta naj bo takšna, da bo njihovo delo v praksi učinkovito in določeno na največ 30 oseb (npr. 15/15) vključno s predsedniki iz 3. člena dodatka 6. V primeru umika od Sporazuma ali izstopa iz Sporazuma ene od pogodbenih strank ali prenehanja njenega obstoja, ali pristopa nove pogodbene stranke k sporazumu v času trajanja mandata Sveta, bodo pogodbenice ustrezno prilagodile članstvo Sveta in pri tem upoštevale zgornjo maksimalno število članov. Pogodbenice, ki v Svetu niso zastopane kot člani ali nadomestni člani Sveta imajo pravico do zaslišanja pred Svetom in pravico do prisostovanja v debati o njihovih zahtevah. Pravila Sveta so določenav dodatku 6 tega sporazuma.

Odločanje

Svet stremi k sprejemanju sklepov s soglasjem. V primeru, da soglasje o odločitvah Sveta ni doseženo, se odločitev Sveta sprejme ob dvojni kvalificirani večini 75 % oddanih glasov, oddanih posamezno od predstavnikov delojemalcev in predstavnikov delodajalcev. Na primer, če je Svet sestavljen od 30 članov (15 članov s strani delojemalcev in 15 s strani delodajalcev), bo potrebna večina 12 glasov od vsake strani.

Tajništvo

Svetu bo logistično pomagalo tajništvo, ki ga bodo ustanovile pogodbenice za čas trajanja podpisa tega sporazuma.

9. člen

Zaupnost

(1) Vse ustne in pisne komunikacije znotraj in med pogodbenicem ter njihovimi člani, ki se nanašajo na aplikacijo tega sporazuma ostanejo zaupne in ne bodo dostopne drugim, razen če obstaja pravna obveznost za razkritje.

(2) Določba zaupnosti omenjena v (1) ne velja za naslednje:

— zbirno poročilo bo poslano samo osebam in organizacijam, ki so omenjena v seznamu 8. člena (2),

— povzetek, ki bo javno dostopen tretjim strankam,

— skupni potrebni stiki predsednikov sveta s tretjimi strankami,

— potrebno kroženje informacij od pogodbenic k njihovim članom, v kolikor na te člane vpliva/učinkuje razkritje informacij.

(3) Identiteta družb, ki so imenovane v poročilu, se lahko razkrije samo članom pogodbenic, katere ti podatki zadevajo, razen če Svet ni drugače določil v 8. členu (2). Osebe, ki prijemajo te podatke, morajo biti zavezane na isto stopnjo zaupnosti, kot jo določa ta sporazum.

(4) Kršitve (1) in (3) dajejo oškodovani pogobenici in/ali svojim članom pravico do uvedbe pravnih postopkov v skladu z državnim civilnim pravom.

10. člen

Zdravstveni nadzor

Pooblaščeni zdravnik/industrijski higienik ali enakovreden interni ali zunanji organ, ki je imenovan za delovišče, bo določil obseg potrebnih zdravniških pregledov v skladu s predpisi posameznih držav po 10. členu Uredbe št. 98/24 (ES) in protokolom zdravstvenega nadzora, kot je opisano v dodatku 8.

11. člen

Raziskovanje – zbiranje podatkov

Pogodbenice bodo razpravljale o pomanjkljivostih raziskav in podatkov ter pripravile poročila glede na raziskavo, vključno z varnejšimi izdelki ali postopkami, ki morajo biti predmet ugotavljanja tveganja, preden se jih bo začelo uporabljati. Pripravile bodo tudi priporočila glede projektov zbiranja podatkov, ki bodo v prihodnosti izvedeni. Seznam predhodnih raziskovalnih projektov je dodan k dodatku 4.

12. člen

Tranjanje in revizija

(1) Ta sporazum velja za minimalni čas štirih let in se samodejno obnovi za naslednji dve leti. Pogodbenice so upravičene do odstopa iz tega sporazuma z odpovednim rokom enega leta.

(2) Ta sporazum postane neveljaven ko vse pogodbenice niso več predstavniki svojega industrijskega sektorja, ali ko ostaneta v tem sporazumu manj kot dva pogodbenika, eden kot predstavnik delojemalcev ter eden kot predstavnik delodajalcev istega industrijskega sektorja.

(3) Pogodbenice imajo pravico do izstopa kadarkoli brez predhodnega obvestila o izstopu iz tega sporazuma v primeru, ko bo njihov nasprotni industrijski sektor prenehal biti pogodbena stranka tega sporazuma ali preneha biti predstavnik („določba o vzajemnosti“).

(4) V primeru, da bodo v prihodnosti v zvezi s kristalnim kremenu predlagani predpisi ES, se bodo pogodbenice srečale, da bi ovrednotile učinek predlaganega predpisa na ta sporazum.

13. člen

Sprememba pogodbenic

(1) Ta sporazum dopušča podpis dodatnih pogodbenic.

(2) Ta sporazum bo zavezoval pravne zaveznike pogodbenic.

14. člen

Razno

(1) Ta sporazum ne daje drugih pravic ali obveznosti razen tistih, ki so bila določena v tem sporazumu.

(2) Vse zahteve in spori glede na interpretacijo in aplikacijo tega Sporazuma bodo ekskluzivno obravane v Svetu in zaradi edinstvene narave Sporazuma ne bodo postale predmet pristojnosti lokalnih državnih sodišč. Vse druge zahteve in spori v povezavi s tem Sporazumom bodo predložene sodni in zakonski pristojnosti države stalnega prebivališča tožene(ih) strank(e), na pristojnem lokalnem sodišču stalnega pebivališča tožene(ih) strank(e).

(3) Ta sporazum bo preveden v vse uradne jezikih Evropske skupnosti. Angleška različica je obvezujoča za intrepretacijo.

(4) V kolikor je neskladje med dobrimi praksami in bolj strogimi nacionalnimi praksami v določeni jurisdikciji; zavezanost do takih nacionalih praks, ki jih zahteva 7. točka 4. člena, ne pomeni, da je nastala situacija o ne-uporabi kot pod 8. točko 3. člena.

15. člen

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati šest mesecev po podpisu prvih dveh pogobenih strank, med katerim bo eden od njih zastopal delodajalce, drugi pa delojemalce istega industrijskega sektorja pod pogojem, da je bil sporazum preveden v vse uradne jezike ES.

Dodatek 1 [Dobre prakse (Vodilo dobrih praks)]

Dodatek 2 [Protokol nadzorovanja ( monitoringa) prahu]

Dodatek 3 [Poročevalna oblika]

Dodatek 4 [Seznam raziskovalnih projektov]

Dodatek 5 [Opis industrij]

Dodatek 6 [Svet – tajništvo]

Dodatek 7 [Postopki prilagajanja dobrih praks]

Dodatek 8 [Protokol zdravstvenega nadzora za silikozo]

Sklenjeno, 25. aprila 2006. Od: APFE – Evropsko združenje proizvajalcev stekleni vlaken BIBM – Mednarodno strokovno združenje proizvajalcev betonskih in montažnih delov CAEF – Evropsko združenje livarn CEEMET – Svet evropskih delodajalcev kovinske, strojniške in tehnološke industrije CERAME-UNIE – Evropske industrije keramike CEMBUREAU – Evropsko združenje cementarn EMCEF – Evropska federacija delavcev v rudarstvu, kemiji in energetiki EMF – Evropsko federacija delavcev obdelovalcev kovin EMO – Evropska industrijska organizacija malte EURIMA – Evropsko združenje proizvajalcev izolacij iz mineralnih vlaken EUROMINES – Evropsko združenje rudarske industrije EURO-ROC – Evropska in mednarodna federacija industrije naravnih kamnov ESGA – Evropsko združenje proizvajalcev posebnega stekla FEVE – Evropsko združenje stekla za zabojnike GEPVP – Evropsko združenje proizvajalcev ploskega stekla IMA-Evropa – Združenje industrijskih mineralov UEPG – Evropsko združenje agregatov

(1) SCOEL SUM Doc 94-final o vdihljivega kristalno kremenčevega stekla, junij 2003.

(2) Glej 13. člen smernice 89/391.