6.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI: A. Uresničujejo naslednje politične cilje: 1. kulturi zagotoviti pomembnejše mesto in vlogo v politikah in programih, ki se izvajajo v okviru zunanjih odnosov, ter spodbujati sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne za področje kulture, zlasti z UNESCOm in Svetom Evrope, da bi izboljšali kakovost in raznolikost izvajanih kulturnih dejavnosti ter na splošno prispevali k uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev in k trajnostnemu razvoju; 2. podpreti konvencijo UNESCA o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov z dne 20. oktobra 2005, kar pomeni: — spodbujati ratifikacijo in izvajanje te konvencije, ki je osrednji element kulturnih odnosov Unije in njenih držav članic s tretjimi državami in eden od stebrov globalnega upravljanja, — v zunanjih odnosih v celoti upoštevati posebno dvojno naravo kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev, ki je hkrati kulturna in ekonomska, — vzpostavljati ali nadaljevati politični dialog s tretjimi državami, zlasti v zvezi z zakonodajnimi in regulativnimi okviri, da bi se v njihovih politikah ustvaril prostor za kulturo, — podpirati zunanje kulturne politike, ki spodbujajo dinamiko in uravnoteženo izmenjavo kulturnih dobrin in storitev s tretjimi državami, zlasti z razvijajočimi se gospodarstvi, da bi ohranili in spodbujali kulturno raznolikost na svetovni ravni ter prispevali k vitalnosti evropskega gospodarstva na področju kulture, — povečati prispevek kulture trajnostnemu razvoju ter spodbujati sodelovanje in solidarnost z državami v razvoju, zlasti zato, da bi povečali zmogljivosti teh držav za zaščito in spodbujanje raznolikosti kulturnega izražanja, vključno s kulturnimi industrijami in sodobnim ustvarjanjem; 3. spodbujati kulturni dialog pri dejavnostih, ki so se uspešno izvajale v državah članicah in zunaj Unije v Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) s konkretnimi projekti, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo dobrih praks; pri tem je treba upoštevati zlasti poročilo o tem letu, ki ga bo pripravila Komisija. B. Določijo celovite in usklajene pristope: — pripraviti evropsko strategijo za usklajeno in sistematično vključevanje kulture v zunanjepolitične odnose Unije in prispevajo k prizadevanjem za dopolnjevanje ukrepov Unije z ukrepi držav članic, — uvajati posebne strategije z regijami in tretjimi državami, da bi natančno opredelili cilje in pristope na področju kulturnih odnosov; te strategije bodo prilagojene zlasti značilnostim in trajnostnim razvojnim perspektivam njihovega kulturnega sektorja, stanju na področju kulturnih izmenjav z Unijo ter njihovim gospodarskim in socialnim razmeram, — te posebne strategije bodo v skladu z delitvijo pristojnosti po Pogodbi lahko opredeljene po zaključku strokovnih postopkov in postopkov usklajevanja z zadevnimi državami in regijami. C. V tem okviru okrepijo podporo: — kulturnemu sodelovanju s tretjimi državami na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, zlasti da bi spodbudili kulturne in umetniške izmenjave ter koprodukcije, prispevali k usposabljanju in mobilnosti umetnikov in drugih strokovnjakov na področju kulture ter po potrebi okrepili razvojne zmogljivosti kulturnih sektorjev partnerskih držav, predvsem z izmenjavo strokovnega znanja, — spodbujanju mednarodnih dejavnosti, dobrin in storitev evropske kulture, vključno z avdiovizualnimi (na primer, zunanje avdiovizualne storitve), ter mobilnosti umetnikov in drugih evropskih strokovnjakov na področju kulture zunaj Unije, — večjezičnosti, zlasti z učenjem jezikov, prevajanjem in razvojem možnosti vseh evropskih jezikov za razvijanje kulturnega in gospodarskega dialoga s preostalim svetom, ter razvoju medkulturnih kompetenc, — mobilnosti mladih, in sicer v okviru ustreznih pobud in programov Skupnosti, njihovemu kulturnemu in umetniškemu izobraževanju, vključno z medijsko vzgojo, in dostopu do vseh najrazličnejših oblik umetniškega izražanja, — varstvu avtorskih in sorodnih pravic ter preprečevanju ponarejanja in piratstva in boju proti tema pojavoma na mednarodni ravni v okviru ustreznih dvostranskih in večstranskih sporazumov, političnega dialoga ter sodelovanja s tretjimi državami, — varovanju, ohranjanju in pravilnemu vrednotenju materialne in nematerialne kulturne dediščine ter mednarodnemu sodelovanju, tudi z izmenjavo izkušenj v smislu navedene konvencije UNESCA iz leta 1970, pri boju proti kraji in nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami, zlasti s protipravno pridobljenimi dobrinami iz nezakonitih izkopavanj ali okradenih spomenikov. D. V skladu z navedenimi cilji razvijajo naslednje delovne metode in instrumente: — analizo kulturnih sektorjev tretjih držav, vključno z njihovimi razvojnimi perspektivami in regulativnim okvirom, da bi lahko bolje opredelili potrebne strategije in ukrepe; Komisija bo ob sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami pomagala pri tej analizi, — uporabo izkušenj držav članic in spodbujanje sinergij, da bi prispevali k boljšemu dopolnjevanju ukrepov Unije in ukrepov držav članic ter spodbudili več skupnih kulturnih dejavnosti in projektov na mednarodni ravni; pri tem bi lahko imela pomembno vlogo odprta metoda usklajevanja na področju kulture, — v okviru obstoječih finančnih instrumentov opredelitev operativnih programov, ki bodo prilagojeni značilnostim kulturnega sektorja, zlasti malim produkcijskim in distribucijskim strukturam ter lokalnim značilnostim držav članic in partnerskih držav: boljši dostop strokovnjakov do informacij o podpornih programih in dejavnostih, poenostavitev postopkov za dodeljevanje subvencij, registracijo dolgoročne finančne podpore itd., — pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih z regionalnimi organizacijami ali partnerskimi državami upoštevanje strategij, ki se izvajajo z njimi, — spodbujanje vključevanja umetnikov, drugih strokovnjakov na področju kulture in na splošno civilne družbe, obenem pa tudi držav članic in partnerskih držav v pripravo in izvajanje zunanjih kulturnih politik, — in nazadnje, spodbujanje boljšega sodelovanja kulturnih ustanov držav članic Unije – ki vključujejo tudi kulturne organizacije – s sorodnimi ustanovami v tretjih državah, zlasti z mrežnim povezovanjem.