SL Uradni list Evropske unije L 330/169

Pravilnik št. 112 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni pogoji za homologacijo žarometov motornih vozil z asimetričnim kratkim svetlobnim pramenom ali dolgim svetlobnim pramenom ali obema, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko (1)

A. UPRAVNE DOLOČBE

0 PODROČJE UPORABE (2)

Ta uredba velja za žaromete motornih vozil z asimetričnim kratkim svetlobnim pramenom in/ali dolgim svetlobnim pramenom, ki imajo lahko vgrajene leče iz steklenega ali plastičnega materiala in so opremljeni z zamenljivimi žarnicami z žarilno nitko.

1 OPREDELITVE POJMOV

Za namen te uredbe:

1.1 „leča“ pomeni najbolj zunanji del žarometa (žarometne enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;

1.2 „nanos“ pomeni kakršen koli izdelek ali izdelke, ki so v eni ali več plasteh naneseni na zunanjo površino leče;

žarometi različnih „tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so:

1.3.1 tovarniška ali blagovna znamka;

1.3.2 značilnosti optičnega sistema;

1.3.3 vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko spremenijo optične učinke z refleksijo, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo med obratovanjem;

1.3.4 primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za obe smeri vožnje;

1.3.5 vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba);

1.3.6 materiali, iz katerih so leče in morebitni nanosi;

1.3.7 kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko.

1.4 Žarometi različnih „razredov“ (A ali B) pomenijo žaromete, ki jih določajo posebni fotometrični predpisi.

1.5 Opredelitve pojmov iz Uredbe št. 48 in njenih sprememb, veljavne v času vloge za homologacijo, veljajo za to uredbo.

2 VLOGA ZA HOMOLOGACIJO ŽAROMETA

Vlogo za homologacijo predloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Podrobno opredeli:

2.1.1 ali je žaromet predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega od njiju;

2.1.2 če gre za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje;

2.1.3 če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom, položaj/položaje namestitve žarometa glede na tla in vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.1.4 ali gre za žaromet razreda A ali B;

2.1.5 kategorijo žarnic(e) z žarilno nitko, ki se uporablja, kot je navedeno v Uredbi št. 37.

Vsaki vlogi za homologacijo se priloži:

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa in predstavljajo prikaz prednjega dela žarometa s podrobnostmi o morebitnih rebrih na lečah in o prečnem prerezu; risbe prikažejo prostor, namenjen za homologacijsko oznako;

2.2.1.1 če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom, položaj/položaje namestitve žarometa glede na tla in vzdolžno srednjo ravnino vozila, če je žaromet predviden za uporabo le v tem položaju/teh položajih;

2.2.2 krajši tehnični opis, vključno s skrajnimi položaji na podlagi spodnjega odstavka 6.2.9., kjer gre za žaromete, ki svetijo v ovinek;

2.2.3 dva vzorca tipa žarometa.

Za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

trinajst leč;

2.2.4.1.1 šest od teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala v velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in v največji meri ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm;

2.2.4.1.2 vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

2.2.4.2 odsevnik, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca.

2.3 Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitnega nanosa, se priloži poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in nanosov, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

3 OZNAKE (3)

3.1 Žarometi, predloženi v homologacijo, se opremijo s tovarniško ali blagovno znamko prosilca.

3.2 Na leči in ohišju vsebujejo (4) dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4; ti prostori se označijo na risbah iz odstavka 2.2.1. zgoraj.

3.3 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi in desni strani cestišča, imajo oznake, ki prikazujejo obe nastavitvi optične enote na vozilu ali žarnice z žarilno nitko na odsevniku; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča;

4 HOMOLOGACIJA

4.1 Splošno

4.1.1 Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, predloženi v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujejo določbe te uredbe.

4.1.2 Kjer združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več kot ene uredbe, se lahko namesti enotna mednarodna oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

4.1.3 Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (trenutno 00) navajata serije sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami uredbe ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip žarometa, ki je zajet v tej uredbi.

Obvestilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarometa v skladu s to uredbo se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi, z navedbami v skladu z odstavkom 2.2.1.1.

4.1.4.1 Če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom in če se v skladu z navedbami iz odstavka 2.2.1.1. uporabi le v položaju/položajih namestitve, homologacija prosilca obvezuje, da na ustrezen način obvesti uporabnika o pravilnem položaju/pravilnih položajih namestitve.

4.1.5 Razen oznake, določene v odstavku 3.1., se homologacijska oznaka, kot je opisano v odstavkih 4.2. in 4.3. spodaj, namesti na vsak žaromet v skladu s homologiranim tipom na podlagi te uredbe na mestu iz zgornjega odstavka 3.2.

4.2 Sestava homologacijske oznake

Homologacijska oznaka je sestavljena iz:

mednarodne homologacijske oznake, ki vsebuje:

4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (5);

4.2.1.2 številko homologacije, predpisano v odstavku 4.1.3. zgoraj;

naslednji dodatni simbol (ali simboli):

4.2.2.1 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve le za promet po levi strani cestišča, vodoravno puščico, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet;

4.2.2.2 na žarometih, zasnovanih, da z uporabo ustrezne nastavitve optične enote ali žarnice z žarilno nitko izpolnjujejo zahteve za obe smeri vožnje, vodoravno puščico z dvema konicama, ki kažeta ena v desno, druga pa v levo;

4.2.2.3 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za kratki svetlobni pramen, črko „C“ za žaromet razreda A ali „HC“ za žaromet razreda B;

4.2.2.4 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za dolgi svetlobni pramen, črko „R“ za žaromet razreda A ali „HR“ za žaromet razreda B;

4.2.2.5 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za kratki in dolgi svetlobni pramen, črki „CR“ za žaromet razreda A ali „HCR“ za žaromet razreda B;

4.2.2.6 na žarometih z lečo iz plastičnega materiala skupino črk „PL“ v bližini simbolov, predpisanih v odstavkih 4.2.2.3. do 4.2.2.5. zgoraj;

4.2.2.7 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za dolgi svetlobni pramen, oznako največje svetilnosti, izraženo z referenčno oznako, kot je določeno v odstavku 6.3.2.1.2. spodaj, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“;

pri združenih ali integriranih žarometih za dolgi svetlobni pramen je treba oznako največje skupne svetilnosti dolgega svetlobnega pramena navesti, kot je določeno zgoraj.

V vsakem primeru se na obrazcih za homologacijo in sporočilih o podeljeni homologaciji, ki se predložijo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo, navedejo ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1. Priloge 4, in dovoljene/dovoljenih napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2. Priloge 4.

V ustreznih primerih se naprave označijo kot sledi:

4.2.3.1 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe in so zasnovani tako, da žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena ne sveti hkrati s katerokoli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integriran: poševnica (/) se namesti za simbolom žarometa s kratkim svetlobnim pramenom v homologacijski oznaki;

4.2.3.2 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge 4 k tej uredbi le pri napetosti 6 V ali 12 V, se v bližini okova žarnice z žarilno nitko namesti simbol s številko 24, prečrtan s poševnim križem (x).

4.2.4 Dve števki številke homologacije (trenutno 00), ki navajata serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Uredbe ob izdaji homologacije in, če je to potrebno, predpisano puščico, se lahko označita v bližini zgornjih dodatnih simbolov.

4.2.5 Oznake in simboli iz odstavkov od 4.2.1. do 4.2.3. zgoraj, morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljiv od prozornega dela žarometa, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru so vidni, ko se žaromet pritrdi na vozilo ali ko je odprt premičen del, kot je pokrov motorja.

4.3 Namestitev homologacijske oznake

4.3.1 Samostojne luči

Slike od 1 do 10 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazujejo primere pritrditve homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.2 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

Kjer so združene, kombinirane ali integrirane svetilke dokazano v skladu z zahtevami več uredb, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledita številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1 je vidna, kot je to določeno v odstavku 4.2.5;

4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsaki uredbi, v skladu s katero je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Uredbe ob izdaji homologacije, in, če je potrebno, predpisano puščico, se označi:

4.3.2.2.1 bodisi na ustrezni svetleči površini,

4.3.2.2.2 ali pa v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej štiri možne primere v Prilogi 2).

4.3.2.3 Velikost različnih delov enotne mednarodne homologacijske oznake ni manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva uredba, po kateri je bila podeljena homologacija.

4.3.2.4 Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk iz te uredbe.

4.3.2.5 Slika 11 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.3 Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami

Uporabljajo se določbe iz odstavka 4.3.2. zgoraj.

4.3.3.1 Razen tega je lahko, kadar se uporabi ista leča, ta označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali svetilnih enot, če ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi prostor, opisan v odstavku 3.2. zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije.

Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je slednje označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

4.3.3.2 Slika 12 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere homologacijskih oznak v zvezi z zgoraj omenjeno zadevo.

B. TEHNIČNE ZAHTEVE ZA ŽAROMETE (6)

5 SPLOŠNE ZAHTEVE

5.1 Vsak vzorec ustreza zahtevam, opredeljenim v odstavkih 6. in 8. spodaj.

Žarometi se izdelajo tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in pri normalni uporabi ostanejo v dobrem delovnem stanju kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni.

5.2.1 Žarometi so opremljeni z napravo, ki omogoča takšno namestitev na vozilo, da bo v skladu s pravili, ki veljajo zanje. Takšne naprave ni treba namestiti na enote, pri katerih sta odsevnik in razpršilna leča neločljiva, če je uporaba takšnih enot omejena na vozila, na katerih je možno žaromet nastaviti na drugačen način.

Kjer sta žaromet s kratkim svetlobnim pramenom in žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, ki sta opremljena vsak s svojo žarnico z žarilno nitko, združena v sestavljeno enoto, naprava za nastavitev omogoča pravilno nastavitev vsakega posameznega optičnega sistema.

5.2.2 Te določbe pa ne veljajo za sestavljene žaromete z neločljivimi odsevniki. Za ta tip sestave veljajo zahteve iz odstavka 6.3. te uredbe.

5.3 Žaromet je opremljen z žarnico/žarnicami z žarilno nitko, homologirano/ homologiranimi v skladu z Uredbo št. 37. Lahko se uporabi katera koli žarnica z žarilno nitko iz Uredbe št. 37, če kazalo Uredbe št. 37 ne določa omejitev pri njeni uporabi (7).

5.4 Deli, s katerimi je žarnica z žarilno nitko pritrjena na odsevnik, so izdelani tako, da je žarnico z žarilno nitko tudi v temi mogoče pritrditi le v pravilnem položaju (8).

5.5 Okov žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 61–2, tretja izdaja, 1969. Veljajo ustrezni tehnični podatkov o okovih žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

5.6 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in po levi strani cestišča, se lahko prilagodijo za določeno smer vožnje z ustrezno začetno nastavitvijo pri namestitvi na vozilo ali pa to selektivno nastavitev opravi voznik. Takšna začetna ali selektivna nastavitev vključuje, na primer, namestitev optične enote na vozilo pod določenim kotom ali namestitev žarnice z žarilno nitko pod določenim kotom glede na optično enoto. V vseh primerih sta mogoči le dve različni in natančno določeni nastavitvi, ena za vožnjo po desni in druga za vožnjo po levi strani cestišča, način izdelave pa onemogoča nenameren premik iz ene nastavitve v drugo ali nastavitev žarometa v vmesni položaj. Če je žarnico z žarilno nitko mogoče postaviti v dve različna položaja, morajo biti deli za pritrditev žarnice na odsevnik zasnovani in izdelani tako, da je žarnica v vsaki od teh dveh leg pritrjena tako točno, kot je zahtevano za žaromete, ki so namenjeni le za eno smer vožnje. Skladnost z zahtevami iz tega odstavka se preverja z vizualnim pregledom in po potrebi s poskusno namestitvijo.

5.7 V skladu z zahtevami iz Priloge 4 se izvedejo dopolnilni preskusi, da se zagotovi, da pri uporabi ne pride do prekomerne spremembe pri fotometričnih značilnostih.

5.8 Če je leča žarometa iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6.

Na žarometih, zasnovanih tako, da zagotavljajo izmenično dolgi in kratki svetlobni pramen ali kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, zasnovan tako, da lahko sveti v ovinek, je vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, ki je v ta namen vgrajena v žaromet, izdelana tako, da:

5.9.1 je naprava dovolj močna, da kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljena pri normalni uporabi vzdrži 50 000 postopkov, ne da bi pri tem nastala škoda;

5.9.2 v primeru okvare osvetljenost nad črto H-H ne presega vrednosti kratkega svetlobnega pramena iz odstavka 6.2.5; razen tega je v preskusni točki 25 V (črta VV, D 75 cm) na žarometih, zasnovanih za kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, ki lahko sveti v ovinek, najmanjša osvetljenost vsaj 5 luksov;

5.9.3 se kratki ali dolgi svetlobni pramen vedno proizvede tako, da mehanizem ni v vmesnem položaju;

5.9.4 uporabnik z navadnimi orodji ne more spreminjati oblike ali položaja gibljivih delov.

6 OSVETLJENOST

6.1 Splošne določbe

6.1.1 Žarometi se izdelajo tako, da proizvajajo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetlitev pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena. Žaromet lahko sveti v ovinek z vključitvijo dodatnega vira svetlobe, ki je del žarometa za kratki svetlobni pramen.

6.1.2 Osvetljenost, ki jo proizvaja žaromet, se določi z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred žarometom in pod pravim kotom na njegove osi, kot je prikazano v Prilogi 3 k tej uredbi.

6.1.3 Žarometi se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med pregledom žarometa se napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok, kot je navedeno v ustreznih tehničnih podatkih iz Uredbe št. 37.

6.1.4 Žaromet je sprejemljiv, če izpolnjuje zahteve tega odstavka 6 vsaj pri eni standardni (etalonski) žarnici z žarilno nitko, ki se lahko predloži skupaj z žarometom.

6.2 Določbe o kratkih svetlobnih pramenih

6.2.1 Kratki svetlobni pramen mora proizvajati dovolj ostro „ločnico“, da bi z njeno pomočjo omogočil zadovoljivo nastavitev. „Ločnica“ mora biti horizontalna ravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je izdelan žaromet; na drugi strani ne sme presegati prekinjene črte HV H1 H4, sestavljene iz ravne črte HV H1, ki z vodoravno in ravno črto H1 H4 tvori kot 45°, 25 cm nad ravno črto hh niti ravne črte HV H3 pri nagibu pod kotom 15° nad vodoravno črto (glej Prilogo 3). Ločnica, ki je nad črtama HV H2 in H2 H4 ter je posledica kombinacije obeh zgoraj navedenih možnosti, ni dopustna pod nobenim pogojem.

Žaromet je usmerjen tako, da:

6.2.2.1 je pri žarometih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, ločnica vodoravna na levi polovici zaslona (9) in pri žarometih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, ločnica vodoravna na desni polovici zaslona;

6.2.2.2 je ta vodoravni del „ločnice“ na zaslonu 25 cm pod ravnijo hh (glej Prilogo 3);

6.2.2.3 je „prelom“„ločnice“ na črti vv (10).

6.2.3 Kadar je žaromet usmerjen tako, mora, če se njegova homologacija zahteva le za kratki svetlobni pramen (11), izpolnjevati le zahteve iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.2.9. spodaj; če je predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen, potem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3.

6.2.4 Kjer tako usmerjeni žaromet ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3., je njegovo nastavitev možno spremeniti, če os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm) (12).

Za lažjo nastavitev s pomočjo „ločnice“ je lahko žaromet delno prekrit, da se tako poveča ostrina „ločnice“.

6.2.5 Osvetljenost kratkega svetlobnega pramena na zaslonu izpolnjuje naslednje zahteve:

Točka na merilnem zaslonu Zahtevana osvetljenost v luksih Žarometi za vožnjo po desni strani cestišča Žarometi za vožnjo po levi strani cestišča Žaromet razreda A Žaromet razreda B točka B 50 L točka B 50 R ≤ 0,4 ≤ 0,4 točka 75 R točka 75 L ≥ 6 ≥ 12 točka 75 L točka 75 R ≤ 12 ≤ 12 točka 50 L točka 50 R ≤ 15 ≤ 15 točka 50 R točka 50 L ≥ 6 ≥ 12 točka 50 V točka 50 V — ≥ 6 točka 25 L točka 25 R ≥ 1,5 ≥ 2 točka 25 R točka 25 L ≥ 1,5 ≥ 2 katera koli točka v območju III ≤ 0,7 ≤ 0,7 katera koli točka v območju IV ≥ 2 ≥ 3 katera koli točka v območju I ≤ 20 ≤ 2E (13)

6.2.6 V območjih I, II, III in IV niso dopustna stranska odstopanja, ki bi zmanjšala dobro vidljivost.

6.2.7 Vrednosti osvetljenosti v območjih „A“ in „B“ se, kot je prikazano na sliki C v Prilogi 3, preverijo z meritvijo fotometričnih vrednosti točk 1 do 8 na tej sliki; te vrednosti so znotraj naslednjih mejnih vrednosti (14):

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 luksa in

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 luksa in

0,7 luksa≥ 7 ≥ 0,1 luksa in

0,7 luksa≥ 8 ≥ 0,2 luksa.

6.2.8 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi in desni strani cestišča, morajo pri obeh nastavitvah optične enote ali žarnice z žarilno nitko izpolnjevati zgoraj določene zahteve za ustrezno smer vožnje.

Zahteve iz odstavka 6.2.5. zgoraj veljajo tudi za žaromete, zasnovane tako, da svetijo v ovinek.

Če žaromet sveti v ovinek:

6.2.9.1 z vrtenjem kratkega svetlobnega pramena ali vodoravnim premikanjem preloma ločnice, se meritve izvedejo po ponovni vodoravni usmeritvi celotnega sestavljenega žarometa, npr. z goniometrom;

6.2.9.2 s premikanjem enega ali več optičnih delov žarometa brez vodoravnega premikanja preloma ločnice, se meritve izvedejo tako, da so ti deli v skrajnem delovnem položaju;

6.2.9.3 z dodatnim virom svetlobe brez vodoravnega premikanja preloma ločnice, se meritve izvedejo tako, da je ta vir svetlobe vključen.

6.3 Določbe o dolgih svetlobnih pramenih

6.3.1 Pri žarometih, zasnovanih za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izvedejo z isto nastavitvijo žarometa kot pri meritvah iz odstavka 6.2.5. do 6.2.7. zgoraj; če je žaromet izdelan le za dolgi svetlobni pramen, je nastavljen tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču črt hh in vv; takšen žaromet mora izpolnjevati le zahteve iz odstavka 6.3. Kjer je pri žarometih za dolgi svetlobni pramen uporabljen več kot en vir svetlobe, se za določitev največje vrednosti osvetljenosti (EM) uporabijo kombinirane funkcije.

Osvetljenost kratkega svetlobnega pramena na zaslonu izpolnjuje naslednje zahteve.

Presečišče (HV) črt hh in vv je pod krivuljo izoluks za 80 % največje osvetljenosti. Ta največja vrednost (EM) ni nižja od 32 luksov za žaromete razreda A in 48 luksov za žaromete razreda B. Največja vrednost pod nobenim pogojem ne presega 240 luksov; razen tega pri kombiniranem žarometu za kratki in dolgi svetlobni pramen ta največja vrednost ne presega 16-kratne osvetljenosti, izmerjene za kratki svetlobni pramen pri točki 75 R (ali 75 L).

6.3.2.1.1 Največja svetilnost (IM) dolgega svetlobnega pramena, izražena v tisočih kandel, se izračuna s formulo:

IM = 0,625 EM

6.3.2.1.2 Referenčna oznaka (I'M) te največje svetilnosti iz odstavka 4.2.2.7. zgoraj se dobi z razmerjem:

Ta vrednost se zaokroži na vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.2.2 Osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno na desno in levo, ni manjša od 16 luksov za žaromet razreda A in 24 luksov za žaromet razreda B na razdalji 1,125 m ter od 4 luksov za žaromet razreda A in 6 luksov za žaromet razreda B na razdalji 2,25 m.

Pri žarometih s prilagodljivim odsevnikom veljajo zahteve iz odstavkov 6.2. in 6.3. za vsak položaj namestitve, naveden v skladu z odstavkom 2.1.3. Za potrditev se uporabi naslednji postopek:

6.4.1 Vsak uporabljeni položaj je prikazan na preskusnem goniometru na podlagi črte, ki združuje središče vira svetlobe in točke HV na zaslonu, v katerega je usmerjen pramen. Prilagodljivi odsevnik se potem pomakne v takšen položaj, da je vzorec svetlobe na zaslonu ustreza predpisom za usmerjanje iz odstavkov 6.2.1. do 6.2.2.3. in/ali 6.3.1.

6.4.2 Pri odsevniku, ki je bil začetno pritrjen v skladu z odstavkom 6.4.1., mora žaromet izpolnjevati ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2. in 6.3.

6.4.3 Ko je odsevnik z uporabo naprave za nastavitev žarometov navpično premaknjen s svojega začetnega položaja za ± 2° ali vsaj v skrajni položaj, če je ta manjši od 2°, se izvedejo dodatni preskusi. Po ponovni usmeritvi celotnega žarometa (na primer z goniometrom) v ustrezni nasprotni smeri se izhodna svetloba v naslednjih smereh nadzoruje in je znotraj zahtevanih mejnih vrednosti:

kratki svetlobni pramen: točki HV in 75 R (ali 75 L);

dolgi svetlobni pramen: EM in točka HV (odstotek EM).

6.4.4 Če prosilec ni navedel več kot enega položaja namestitve, se postopek iz odstavkov 6.4.12. do 6.4.3. ponovi za vse druge položaje.

6.4.5 Če prosilec ni zahteval posebnih položajev namestitve, je žaromet namenjen meritvam iz odstavkov 6.2. in 6.3., pri čemer je naprava za nastavitev žarometov v srednjem položaju. Dodatni preskus iz odstavka 6.4.3. se izvede pri odsevniku, pomaknjenem v skrajni položaj (namesto ± 2°) z napravo za nastavitev žarometov.

6.5 Osvetljenost zaslona, določena v odstavkih 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3. zgoraj, se izmeri s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.

7 BARVA

7.1 Barva oddane svetlobe je bela. Svetloba pramenov, izražena v trikromatskih koordinatah CIE, je v naslednjih mejah:

meja proti modri x ≥ 0,310 meja proti rumeni x ≤ 0,500 meja proti zeleni y ≤ 0,150 + 0,640 x meja proti zeleni y ≤ 0,440 meja proti vijolični y ≥ 0,050 + 0,750 x meja proti rdeči y ≥ 0,382

8 OCENITEV ZASLEPLJENOSTI

Oceni se zaslepljenost, ki jo povzroči kratki svetlobni pramen žarometa (15).

C. NADALJNJE UPRAVNE DOLOČBE

9 SPREMEMBA TIPA ŽAROMETA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

Vsaka sprememba tipa žarometa se sporoči upravnemu organu, ki je odobril tip žarometa. Omenjeni organ lahko potem:

9.1.1 meni, da spremembe ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru izpolnjuje zahteve; ali

9.1.2 od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

9.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije z navedbo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.1.4. zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo.

9.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za obveščanje o podeljeni homologaciji, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščenje o podeljeni homologaciji, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi.

10 SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov ustreza določilom iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

10.1 Žarometi, homologirani po tej uredbi, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7 zato, da bi bili v skladu s homologiranim tipom.

10.2 Izpolnjene so minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje iz Priloge 5 k tej uredbi.

10.3 Izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje iz Priloge 7 k tej uredbi, ki ga opravi inšpektor.

10.4 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

10.5 Pri tem se ne upošteva žarometov z očitnimi okvarami.

10.6 Referenčna oznaka se ne upošteva.

11 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

11.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip žarometa v skladu s to uredbo, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če ima žaromet homologacijsko oznako, ki ni v skladu s homologiranim tipom.

11.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja to uredbo, prekliče homologacijo, ki jo je prej odobrila, o tem na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo to uredbo.

12 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarometa, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s to uredbo, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi

13 IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.

(1) ki vključuje

dodatek 1 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 11. avgust 2002.

dodatek 2 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 10. december 2002.

dodatek 3 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 30. oktober 2003

(2) Ta uredba ne vsebuje določb, ki preprečujejo pogodbenici Sporazuma, ki uporablja to uredbo, da prepove kombinacijo žarometa z lečo iz plastičnega materiala, homologirano na podlagi te uredbe, in mehanske naprave za čiščenje žarometa (z brisalniki).

(3) Za žaromete, zasnovane v skladu z zahtevami za le eno smer vožnje (po desni ali po levi strani), se nadalje priporoča, da se na prednji leči žarometa neizbrisno označi meja površine, ki se lahko prekrije, da ne bi motila udeležencev v prometu v državi, v kateri je stran vožnje nasprotna tisti, za katero je izdelan žaromet. Ta oznaka ni potrebna, če je območje jasno razpoznavno že iz zasnove.

(4) Če je leča neločljivo povezana z ohišjem žarometa, zadošča edinstvena oznaka kot pri odstavku 4.2.5.

(5) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naknadne številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(6) Tehnične zahteve za žarnice z žarilno nitko: glej Uredbo št. 37.

(7) Žarnice z žarilno nitko HIR1 in/ali H9 lahko v povezavi z namestitvijo naprav(e) za čiščenje žarometa v skladu z Uredbo št. 45 proizvajajo le kratki svetlobni pramen. Razen tega velja v zvezi z navpičnim naklonom pri namestitvi teh luči določba iz odstavka 6.2.6.2.2. Uredbe št. 48, 1. serija sprememb.

(8) Žaromet izpolnjuje zahteve iz tega odstavka, če se lahko žarnica z žarilno nitko z lahkoto namesti v žaromet in je pozicionirne nastavke mogoče pravilno vstaviti v reže tudi v temi.

(9) Testni zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled „ločnice“ vsaj v razponu 5° na obeh straneh črte vv.

(10) Če svetlobni pramen nima ločnice z jasnim „prelomom“, se prečna nastavitev izvede na najboljši možni način za izpolnjevanje zahtev osvetljenosti pri točkah 75 R in 50 R za vožnjo po desni strani cestišča ter točkah 75 L in 50 L za vožnjo po levi strani cestišča.

(11) Tak poseben žaromet „s kratkim svetlobnim pramenom“ lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, za katerega zahteve ne veljajo.

(12) Meja nove nastavitve 1° na desno ali levo ni nezdružljiva s ponovno zgornjo ali podnjo navpično nastavitvijo. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 6.3. Vseeno vodoravni del „ločnice“ ne sme biti nad črto hh (določbe iz odstavka 6.3. ne veljajo za žaromete, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za dolgi svetlobni pramen).

(13) E je dejanska izmerjena vrednost pri točki 50R ali 50L.

(14) Vrednosti osvetljenosti pri kateri koli točki v območjih A in B, ki je tudi znotraj območja III, ne presega 0,7 luksa.

(15) Ta zahteva bo v priporočilu organom.

PRILOGA 1 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK Žaromet, ki je označen z eno od zgornjih homologacijskih oznak, je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z Uredbo št. XXX s številko homologacije 243, izpolnjuje zahteve te uredbe v njeni izvirni obliki (00). Kratki svetlobni pramen je zasnovan le za vožnjo po desni strani cestišča. Črki CR (Slika 1) označujeta, da gre za kratki in dolgi svetlobni pramen žarometa razreda A, črke HCR (Slika 2) pa, da gre za kratki in dolgi svetlobni pramen žarometa razreda B. Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 86 250 in 101 250 kandelami. Opomba: Številka homologacije in dodatni simboli se namestijo v bližino kroga ter nad ali pod črko „E“, ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije so na isti strani črke „E“ in so usmerjene v isto smer. Izogibati se je treba uporabi rimskih številk za homologacijo, da se prepreči kakršna koli zamenjava z drugimi simboli. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, izpolnjuje zahteve te uredbe v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan: Slika 3: Razred A za vožnjo le po levi strani cestišča. Sliki 4a in 4b: Razred B za obe smeri vožnje z ustrezno nastavitvijo optične enote ali žarnice z žarilno nitko na vozilo. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan: Slika 5: Razred A za obe smeri vožnje. Slika 6: Razred B za vožnjo le po desni strani cestišča. Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet, ki izpolnjuje zahteve te uredbe: Slika 7: Razred B le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan za vožnjo le po levi strani cestišča. Slika 8: Razred A le v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom. Identifikacija žarometa z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe: Slika 9: Razred B v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan za vožnjo le po desni strani cestišča. Slika 10: Razred B le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan za vožnjo le po desni strani cestišča. Kratki svetlobni pramen ne sme goreti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom. Poenostavljene oznake za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko naprave za svetlobno signalizacijo. Niso del homologacijske oznake). Vzorec A Vzorec B Vzorec C Vzorec D Opomba: Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, sestavljeni iz: prednje pozicijske svetilke, homologirane v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 7, žarometa razreda B s kratkim svetlobnim pramenom za vožnjo po desni in levi strani cestišča ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranega v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala, prednjega žarometa za meglo, homologiranega v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 19, z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala, prednje smerne svetilke kategorije 1a, homologirane v skladu s serijo 01 sprememb Uredbe št. 6. Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer: ali na žarometu razreda B s kratkim svetlobnim pramenom za obe smeri vožnje ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), ki je integriran s prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 7; ali na žarometu razreda A s kratkim svetlobnim pramenom za obe smeri vožnje ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 33 750 cd in 45 000 cd (kot je nakazano s številko 12.5), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), ki je integriran z enako prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; ali celo na obeh zgoraj omenjenih žarometih, homologiran kot posamezna svetilka. Ohišje žarometa je označeno z edino veljavno številko homologacije, na primer: Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je uporabljena za sklop dveh žarometov, homologiran v Franciji (E2) s številko homologacije 81151, ki je sestavljen iz: žarometa razreda B za kratki in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med x in y kandelami, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, ter žarometa razreda B za dolgi svetlobni pramen za obe smeri vožnje z največjo svetilnostjo med w in z kandelami, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, pri čemer je največja skupna svetilnost dolgih svetlobnih pramenov med 86 250 in 101 250 kandelami.

PRILOGA 3 MERILNI ZASLON A. Žaromet za vožnjo po desni strani cestišča (dimenzija v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m) B. Žaromet za vožnjo po levi strani cestišča (dimenzija v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m) Opomba: Slika C prikazuje merilne točke za vožnjo po desni strani cestišča. Točki 7 in 8 se za vožnjo po levi strani cestišča premakneta na ustrezno mesto na desni strani slike.

PRILOGA 4 PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTIH ŽAROMETOV V OBRATOVANJU PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV Ko so v skladu s predpisi te uredbe izmerjene fotometrične vrednosti v točki za Emax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R, B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50 L, B 50 R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča) se preskusi stabilnost fotometričnih značilnosti celotnega žarometa v obratovanju. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, vključno z bližnjimi deli karoserije, ki bi lahko vplivali na količino toplote, ki jo oddaja svetilka. 1 PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C, pri čemer je celotni žaromet nameščen na podlago, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo. 1.1 Čisti žaromet Žaromet je prižgan 12 ur, kot je navedeno v odstavku 1.1.1., nato se opravi pregled, kot je predpisano v odstavku 1.1.2. 1.1.1 Preskusni postopek (1) Žaromet je prižgan za določen čas:, tako da: (a) Če se homologira le ena svetlobna funkcija (dolgi ali kratki svetlobni pramen ali žaromet za meglo), ustrezna žarilna nitka sveti tako dolgo, kot je predpisano (2). (b) Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni ali pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in prednjim žarometom za meglo: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. (c) Pri žarometu s prednjim žarometom za meglo in enem ali več dolgih svetlobnih pramenih: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgan prednji žaromet za meglo; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem prednjem žarometu za meglo ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramena/dolgih svetlobnih prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. (d) Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, enem ali več dolgih svetlobnih pramenih in prednjem žarometu za meglo: (i) Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas: 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena; 5 minut so prižgane vse žarilne nitke. (ii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgih svetlobni pramen(i) za drugo polovico časa, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko prednji žaromet za meglo sledi ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem dolgega svetlobnega pramena. (iii) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le pri prižganem prednjem žarometu za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko dolgi svetlobni pramen(i) sledi(jo) ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem kratkega svetlobnega pramena. (iv) Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le dolgem svetlobnem pramenu/dolgih svetlobnih pramenih (3) ali le prednjim žarometom za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za tretjino časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni za tretjino časa trajanja ter prednji žaromet za meglo za tretjo tretjino časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj. (e) Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki sveti v ovinek z dodatnim virom svetlobe, se med tem, ko je vključen le kratki pramen svetlobe, ta vir svetlobe vklopi za 1 minuto in izklopi za 9 minut (glej Dodatek 1 k Prilogi 4). 1.1.1.2 Preskusna napetost Napetost se prilagodi tako, da se doseže 90 odstotkov največje moči, določene v Uredbi št. 37 za uporabljeno žarnico/žarnice z žarilno nitko v uporabi. Uporabljena moč je v vseh primerih v skladu z ustrezno vrednostjo žarnice z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V, razen če prosilec prošnje za homologacijo navede, da se žaromet lahko uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus z žarnico z žarilno nitko izvede pri največji dovoljeni moči. 1.1.2 Rezultati preskusa 1.1.2.1 Vizualni pregled Ko se žaromet stabilizira na temperaturi okolice, se leča žarometa in morebitna zunanja leča, očistita s čisto, vlažno bombažno krpo. Potem se žaromet vizualno pregleda; ne sme imeti vidnih odstopanj, deformacij, razpok ali sprememb barve leče žarometa ali morebitne zunanje leče. 1.1.2.2 Fotometrični preskus Za izpolnjevanje zahtev te uredbe je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah: kratki svetlobni pramen: 50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča, 50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča, dolgi svetlobni pramen: točka Emax Pri kakršni koli deformaciji nosilca žarometa zaradi toplote se lahko izvede drugačna usmeritev (spremembo položaja ločnice določa odstavek 2 te priloge). Dovoljeno je 10-odstotno razhajanje med fotometričnimi značilnostmi in vrednostmi, izmerjenimi pred preskusom, vključno z odstopanji fotometričnega postopka. 1.2 Umazan žaromet Po opravljenem preskusu iz odstavka 1.1. zgoraj se žaromet pripravi v skladu z odstavkom 1.2.1. in se v skladu z odstavkom 1.1.2. opravi njegov pregled se žaromet prižge za eno uro, kot je navedeno v odstavku 1.1.1. 1.2.1 Priprava žarometa 1.2.1.1 Preskusna mešanica 1.2.1.1.1 Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla: Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje: 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4) in ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. 1.2.1.1.2 Za žaromet z zunanjo lečo v plastičnem materialu: Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje: 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4), 13 utežnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in 2 ± 1 utežna dela površinsko aktivne snovi (5). Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. 1.2.1.2 Nanos preskusne mešanice na žaromet Preskusna mešanica se enakomerno nanese na celotno svetlečo površino žarometa in se jo potem pusti, da se posuši. Ta postopek se ponavlja, dokler vrednost osvetljenosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, izmerjenih za vsako naslednjo točko v skladu s pogoji iz te priloge: točka Emax pri kratkem/dolgem svetlobnem pramenu in le pri dolgem svetlobnem pramenu, 50 R in 50 V (6) le pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča, 50 L in 50 V (6) pri le kratkem svetlobnem pramenu, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča. 1.2.1.3 Merilna oprema Merilna oprema je enaka tisti, ki se uporablja med homologacijskimi preskusi žarometov. Za fotometrično preverjanje se uporabi standardna (etalonska) žarnica z žarilno nitko. 2 PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE POD VPLIVOM TOPLOTE S tem preskusom se preveri, da navpični premik ločnice pod vplivom toplote ne presega vrednosti, določene za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom. Pri žarometu, ki je preskušan v skladu z odstavkom 1, se izvede preskus, kot je navedeno v odstavku 2.1., ne da bi ga odstranili iz preskusne pritrditve ali ga ponovno nastavili. 2.1 Preskus Preskus se izvede v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C. Pri uporabi žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, ki je bila starana vsaj eno uro, žaromet deluje z vključenim kratkim svetlobnim pramenom brez odstranitve ali ponovne nastavitve v njegovi preskuševalni pritrditvi. (Za namen tega preskusa se napetost nastavi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.). Vodoravni del položaja ločnice (med vv in navpično črto skozi točko B 50 L za vožnjo po desni strani cestišča ter točko B 50 R za vožnjo po levi strani cestišča) se preveri 3 minute (r3) oz. 60 minut (r60) po delovanju. Meritve odstopanj položaja ločnice, kot so opisane zgoraj, se izvedejo s katero koli metodo s sprejemljivo natančnostjo in ponovljivimi rezultati. 2.2 Rezultati preskusa 2.2.1 Rezultat v miliradianih (mrad) je sprejemljiv za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom le takrat, ko absolutna vrednost ΔrI = |r3 – r60|, izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). 2.2.2 Če pa je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne presega 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), se v skladu z odstavkom 2.1 po treh zaporednih ponovitvah spodaj opisanega cikla preskusi drugi žaromet, da se stabilizira položaj mehanskih delov žarometa na nosilcu, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo: enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost se prilagodi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.), obdobje enournega premora. Tip žarometa je sprejemljiv, če srednja vrednost absolutnih vrednosti ΔrI, izmerjenih na prvem vzorcu, in ΔrII, izmerjenih na drugem vzorcu, ni večja od 1,0 mrad. (1) Za razpored preskusa glej Prilogo 8 k tej uredbi. (2) Če preskušani žaromet sestavljajo signalne svetilke, se te prižgejo med preskusom. Če gre za smerno svetilko, se ta prižge v utripajočem načinu z vklopnim/izklopnim časom približno ena proti ena. (3) Če sta pri utripanju žarometa hkrati prižgani dve ali več žarilnih nitk, to ne šteje za običajno hkratno uporabo žarilnih nitk. (4) NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, običajno znana kot CMC. Stopnja substitucije NaCMC, uporabljenega v umazani mešanici, je 0,6–0,7, stopnja viskoznosti pa 200–300 cP za 2-odstotno raztopino pri 20 °C. (5) Dovoljeno je količinsko odstopanje zaradi potrebe po ustrezno porazdeljeni umazanosti na celotni plastični leči. (6) Točka 50 V je 375 mm pod HV na navpični črti v-v na zaslonu, oddaljenem 25 m. DODATEK 1 Pregled obratovalnih obdobij v zvezi s preskusom stabilnosti fotometričnih značilnosti Okrajšave: P: kratki svetlobni pramen (passing beam lamp) D: dolgi svetlobni pramen (driving beam lamp; D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena) F: prednji žaromet za meglo (front fog lamp) pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa Vsi nadaljnji združeni žarometi in prednji žarometi za meglo z dodanimi oznakami so primeri in niso izčrpni. 1 P ali D ali F (HC ali HR ali B) 2 P + F (HC B) ali P + D (HCR) 3 P + F (HC B/) ali HC/B ali P + D (HC/R)

PRILOGA 5 Minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje 1 SPLOŠNO 1.1 Zahteve za skladnost so izpolnjene z mehaničnega in geometričnega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji, ki so v mejah zahtev te uredbe. Ta pogoj velja tudi za barvo. V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno (etalonsko) žarnico z žarilno nitko: 1.2.1 Nobena izmerjena vrednost ne presega predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko najbolj neugoden odmik: B 50 L (ali R): 0,2 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,3 luksa, kar ustreza 30 odstotkom Območje III 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom ali če 1.2.2.1 so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti za kratki svetlobni pramen iz te uredbe dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem +0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno od naštetih točk vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem +0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih značilnostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.2. te uredbe. 1.2.3 Če rezultati zgornjega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se lahko nastavitev žarometa spremeni pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (2). 1.2.4 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko. 1.3 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice, ki je pod vplivom toplote se uporabi naslednji postopek: Eden od vzorčenih žarometov se po treh zaporednih ponovitvah cikla iz odstavka 2.2.2. Priloge 4 preskusi po postopku, opisanem v odstavku 2.1. Priloge 4. Žaromet je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad. Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se izvede preskus drugega vzorca, po katerem povprečje absolutnih vrednosti izmerjenih pri obeh vzorcih ne presega 1,5 mrad. 2 MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI JO OPRAVI PROIZVAJALEC Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake izvede vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbo te uredbe. Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti zadevne proizvodnje. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti v tej uredbi zajemajo fotometrične značilnosti in preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote. 2.2 Metode preskušanja 2.2.1 Preskusi se na splošno opravljajo v skladu z metodami, določenimi v tej uredbi. 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode, če z njimi soglaša pristojni organ, odgovoren za homologacijske preskuse. Obveznost proizvajalca je, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi, ki so določene v tej uredbi. 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1. in 2.2.2. zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno primerjavo z meritvijo, ki jo izvede pristojni organ. 2.2.4 V vseh primerih za referenčne metode veljajo metode iz uredbe, še zlasti za potrebe upravnega preverjanja in vzorčenja. 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je določen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapise o istih tipih iz več tovarn, če te obratujejo po enakem sistemu kakovosti in upravljanja kakovosti. 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti Na vzorčnih žarometih se izvedejo fotometrične meritve v točkah, ki jih določa uredba, pri čemer je odčitavanje omejeno na točke Emax, HV (3), HL, HR (4) za dolgi svetlobni pramen ter B 50 L (ali R), HV, 50 V, 75 R (ali L) in 25 L (ali R) za kratki svetlobni pramen (glej sliko iz Priloge 3). 2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve, določene za preverjanje skladnosti proizvodov v odstavku 10.1. te uredbe. Merila, ki urejajo sprejemljivost, so takšna, da bi bila pri stopnji zaupanja 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspeh pregleda po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95. (1) Črke v oklepaju veljajo pri žarometih za vožnjo po levi strani cestišča. (2) Glej opombo 11 v besedilu te uredbe. (3) Kadar je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu. (4) HL in HR: točki „hh“ 1,125 m levo ali desno od točke HV

PRILOGA 6 Zahteve za svetilke z integriranimi lečami iz plastičnega materiala – Preskusi leč ali vzorcev materiala in celotnih svetilk 1 SPLOŠNE ZAHTEVE 1.1 Vzorci, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe, izpolnjujejo specifikacije, navedene v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj. 1.2 Dva vzorca celotnih žarometov z integriranimi lečami iz plastičnega materiala, predložena v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe, v zvezi z materialom leč izpolnjujeta specifikacije, navedene v odstavku 2.6. spodaj. 1.3 Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala, vključno z odsevnikom, na katerega naj bi se pritrdile (kjer je to primerno), se izvedejo homologacijski preskusi v kronološkem zaporedju iz tabele A, ki je ponovno prikazana v Dodatku 1 k tej prilogi. 1.4 Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je proizvod opravil preskuse, ki so predpisani v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj, ali enakovredne preskuse v skladu z drugo uredbo, teh preskusov ni treba ponoviti; le preskusi, predpisani v Dodatku 1, tabeli B, so obvezni. 2 PRESKUSI 2.1 Odpornost proti temperaturnim spremembam 2.1.1 Preskusi Trije novi vzorci (leče) sledijo petim ciklom sprememb temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) v skladu z naslednjim programom: 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 odstotkih RH; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH; 15 ur pri –30 °C ± 2 °C; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH; 3 ure pri 80 °C ± 2 °C; 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH. Pred tem preskusom se vzorci najmanj štiri ure hranijo pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH. Opomba: Enourna obdobja pri 23 °C ± 5 °C vključujejo prehodni čas med eno in drugo temperaturo, potreben da se preprečijo toplotni šoki. 2.1.2 Fotometrične meritve 2.1.2.1 Metoda Fotometrične meritve se opravijo na vzorcih pred preskusom in po njem. Te meritve se opravijo s standardno (etalonsko) žarnico pri naslednjih točkah: B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ali žarometa s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča); Emax poti za dolgi svetlobni pramen žarometa z dolgim svetlobnim pramenom ali žarometa s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom. 2.1.2.2 Rezultati Variacije med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi na vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, ne presegajo 10 odstotkov, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka. 2.2 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom in kemičnim snovem 2.2.1 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju iz vira, katerega spektralna porazdelitev energije je podobna tisti črnega telesa pri temperaturi med 5 500 K in 6 000 K. Med vir in vzorce se namestijo ustrezni filtri, tako da se čim bolj zmanjša sevanje z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se intenzivno osvetlijo z 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, dokler prejeta svetlobna energija ni enaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. V ohišju je temperatura, izmerjena na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 °C ± 5 °C. Za zagotovitev enakomerne izpostavljenosti se vzorci vrtijo okrog vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 vrtljajev na minuto. Vzorci se popršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C v po naslednjem ciklu: pršenje: 5 minut; sušenje: 25 minut. 2.2.2 Odpornost proti kemičnim snovem Po opravljenem preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1. zgoraj, in meritvah, opisanih v odstavku 2.2.3.1. spodaj, se zunanja površina omenjenih treh vzorcev obdela, kot je opisano v odstavku 2.2.2.2., z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. spodaj. 2.2.2.1 Preskusna mešanica Preskusna mešanica je sestavljena iz 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (v volumskih odstotkih). 2.2.2.2 Nanašanje preskusne mešanice Kos bombažne krpe (na podlagi ISO 105) se namoči za toliko časa, da je prepojen z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. zgoraj, potem se v naslednjih 10 sekundah pritisne za 10 minut na zunanjo površino vzorca s tlakom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino 14 mm × 14 mm. V teh 10 minutah je treba krpo večkrat prepojiti z mešanico, tako da je sestava uporabljene tekočine ves čas enaka sestavi predpisane preskusne mešanice. Med uporabo je dovoljeno uravnavanje tlaka na vzorec, da se na njem prepreči nastanek razpok. 2.2.2.3 Čiščenje Po nanosu preskusne mešanice se vzorci posušijo na prostem in potem sperejo z raztopino, opisano v odstavku 2.3. (Odpornost proti detergentom) 23 °C ± 5 °C. Potem se vzorci temeljito sperejo z destilirano vodo pri 23 °C ± 5 °C, ki ne vsebuje več kot 0,2 odstotka nečistoč, in se obrišejo z mehko krpo. 2.2.3 Rezultati 2.2.3.1 Po preskusu odpornosti proti atmosferskim dejavnikom vzorci ne smejo biti razpokani, opraskani, okrušeni ali deformirani, povprečna sprememba pri prepuščanju svetlobe , izmerjena pri treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme preseči 0,020 (Δtm ≤ 0,020). 2.2.3.2 Po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem na vzorcih ni nobenih sledov kemičnega onesnaženja, ki bi lahko povzročilo spremembe pri razpršitvi svetlobe, pri kateri povprečna sprememba , izmerjena pri treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne presega 0,020 (Δtm ≤ 0,020). 2.3 Odpornost proti detergentom in ogljikovodikom 2.3.1 Odpornost proti detergentom Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C, potem pa za pet minut potopi v mešanico s stalno temperaturo 23 °C ± 5 °C, sestavljeno iz 99 delov destilirane vode, ki ne vsebuje več kot 0,02 odstotka nečistoč, in enega dela alkilaril sulfonata. Po koncu preskusa se vzorci posušijo pri 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo. 2.3.2 Odpornost proti ogljikovodikom Zunanja površina treh vzorcev se potem eno minuto rahlo drgne z bombažno krpo, namočeno v mešanici, sestavljeni iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumski odstotki), ter posuši na prostem. 2.3.3 Rezultati Po uspešno opravljenih zgornjih dveh preskusih srednja vrednost spremembe pri prepuščanju svetlobe , izmerjena na treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme presegati 0,010 (Δtm ≤ 0,010). 2.4 Odpornost proti mehanski obrabi 2.4.1 Metoda preskusa mehanske obrabe Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se izvede enoten preskus mehanske obrabe z metodo, opisano v Dodatku 3 k tej prilogi. 2.4.2 Rezultati Po preskusu se spremembi: pri prepuščanju : in pri razpršitvi svetlobe : izmerita v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2, na območju, določenem v odstavku 2.2.4.1.1. te uredbe. Srednja vrednost treh vzorcev je takšna, da je: Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050. 2.5 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov 2.5.1 Priprava vzorca Površina 20 mm × 20 mm na nanosu leče se z britvico ali iglo razreže v mrežo kvadratov velikosti približno 2 mm × 2 mm. Tlak na rezilo ali iglo je tolikšen, da se prereže vsaj nanos. 2.5.2 Opis preskusa Uporabi se lepilni trak z adhezijsko silo 2 N/(cm širine) ± 20 odstotkov, izmerjeno v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki je širok najmanj 25 mm, se najmanj pet minut pritiska na površino, pripravljeno v skladu z odstavkom 2.5.1. Potem se konec lepilnega traku obremeni tako, da je adhezijska sila na zadevno površino v ravnotežju s silo, ki je pravokotna na to površino. Potem se trak odtrga z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s. 2.5.3 Rezultati Na površini, razrezani v mrežo, ne sme biti opaznih poškodb. Poškodbe na presečiščih kvadratov ali robovih rezov so dopustne, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov v mrežo razrezane površine. 2.6 Preskusi celotnega žarometa z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala 2.6.1 Odpornost proti mehanski obrabi površine leče 2.6.1.1 Preskusi Na leči vzorca št. 1 svetilke se izvede preskus, opisan v odstavku 2.4.1. zgoraj. 2.6.1.2 Rezultati Po preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s to uredbo, ne presegajo največjih vrednosti, predpisanih v točkah B 50 L in HV, za več kot 30 odstotkov in ne smejo biti za več kot 10 odstotkov pod najnižjo predpisano vrednostjo v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, so upoštevane točke B 50 R, HV in 75 L). 2.6.2 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov Na leči vzorca št. 2 svetilke se opravi preskus, opisan v odstavku 2.5. zgoraj. 3 PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE V zvezi z materiali za proizvodnjo leč je serija svetilk skladna s to direktivo, če: 3.1.1 po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem ter preskusu odpornosti proti detergentom in ogljikovodikom s prostim očesom ni mogoče opaziti, da je zunanja površina vzorcev razpokana, okrušena ali deformirana (glej odstavke 2.2.2., 2.3.1. in 2.3.2.); 3.1.2 so po preskusu, opisanem v odstavku 2.6.1.1., fotometrične vrednosti za merilne točke iz odstavka 2.6.1.2 v mejah, ki jih glede skladnosti proizvodnje določa ta uredba. 3.2 Če rezultati preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov. DODATEK 1 KRONOLOŠKO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV A. Preskusi plastičnih materialov (leče ali vzorci materialov, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe). Vzorci – Preskusi Leče ali vzorci materiala Leče 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 1.1 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.) x x x 1.1.1 Temperaturna sprememba (odst. 2.1.1.) x x x 1.1.2 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.) x x x 1.2.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x x x x x x x 1.2.2 Meritev razpršitve svetlobe x x x x x x 1.3 Atmosferski dejavniki (odst. 2.2.1.) x x x 1.3.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x 1.4 Kemične snovi (odst. 2.2.2.) x x x 1.4.1 Meritev razpršitve svetlobe x x x 1.5 Detergenti (odst. 2.3.1.) x x x 1.6 Ogljikovodiki (odst. 2.3.2.) x x x 1.6.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x 1.7 Obraba (odst. 2.4.1.) x x x 1.7.1 Meritev prepuščanja svetlobe x x x 1.7.2 Meritev razpršitve svetlobe x x x 1.8 Oprijemanje (odst. 2.5.) x B. Preskusi celotnega žarometa (predloženega v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe). Preskusi Celoten žaromet Vzorec št. 1 2 2.1 Obraba (odst. 2.6.1.1.) x 2.2 Fotometrija (odst. 2.6.1.2.) x 2.3 Oprijemanje (odst. 2.6.2.) x DODATEK 2 METODA MERJENJA RAZPRŠITVE IN PREPUŠČANJA SVETLOBE 1 OPREMA (glej sliko) Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 104 rd je omejen z zaslonko Dτ z odprtino 6 mm, pred katero se postavi stojalo z vzorci. Konvergentna akromatska leča L2 s korekcijo sferičnih aberacij povezuje zaslonko Dτ s sprejemnikom R; premer leče L2 je tolikšen, da leča ne zaslanja svetlobe, ki jo vzorec razprši v stožec, katerega polovični kot pri vrhu je β/2 = 14°. Zaslonko DD v obliki obroča s kotoma α°/2 = 1° in αmax/2 = 12° se postavi v goriščno ravnino slike, ki jo naredi leča L2. Središčni del zaslonke mora biti neprozoren, da se izloči vpliv svetlobe, ki prihaja neposredno iz vira svetlobe. Omogočiti je treba, da se odstrani središčni del zaslonke od svetlobnega pramena tako, da se ta vrne točno v svoj prvotni položaj. Razdalja L2 Dτ in goriščna razdalja F2 (1) leče L2 sta izbrani tako, da slika Dτ povsem prekrije sprejemnik R. Kadar je začetni vpadni svetlobni tok 1 000 enot, je absolutna natančnost vsakega odčitavanja boljša od 1 enote. 2 MERITVE Odčitajo se naslednje vrednosti: Odčitek Z vzorcem S srednjim delom DD Predstavljena količina T1 ne ne vpadni svetlobni tok pri začetnem odčitavanju T2 da (pred preskusom) ne svetlobni tok, ki ga novi material prepušča na območju 24° T3 da (po preskusu) ne svetlobni tok, ki ga preskušani material prepušča na območju 24° T4 da (pred preskusom) da svetlobni tok, ki ga razprši novi material T5 da (po preskusu) da svetlobni tok, ki ga razprši preskušani material (1) Pri L2 je priporočena uporaba goriščne razdalje približno 80 mm. DODATEK 3 METODA PRESKUŠANJA Z RAZPRŠEVANJEM 1 Oprema za preskušanje 1.1 Brizgalna pištola Brizgalna pištola je opremljena s šobo premera 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 barov – 0, +0,5 bara. Pri teh obratovalnih pogojih ima dobljeni curek na površini, izpostavljeni obrabi, pri razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe premer 170 mm ± 50 mm. 1.2 Preskusna mešanica Preskusna mešanica je sestavljena iz: kremenčevega peska trdote 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrnc med 0 in 0,2 mm ter skoraj normalno porazdelitvijo, s kotnim faktorjem med 1,8 in 2; vode, ki v mešanici 25 g peska na liter vode ne presega trdote 205 g/m3. 2 Preskus Zunanja površina leč žarometa se enkrat ali večkrat obdela s peščenim curkom, proizvedenim na zgoraj opisan način. Curek se razprši skoraj pravokotno na preskusno površino. Obraba se preveri z enim ali več vzorci stekla, ki se postavijo poleg preskušanih leč kot referenca. Mešanica se brizga, dokler ni sprememba pri razpršitvi svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena z metodo, opisano v Dodatku 2 takšna, da je: Za preverjanje, ali je celotna površina, ki se preskuša, enakomerno obrabljena, se lahko uporabijo številni referenčni vzorci. DODATEK 4 PRESKUS OPRIJEMANJA Z LEPILNIM TRAKOM 1 NAMEN Ta metoda omogoča ugotavljanje linearne adhezijske sile lepilnega traku na stekleno ploščo pri standardnih pogojih. 2 NAČELO Meritev sile, ki je potrebna, da se lepilni trak odlepi od steklene plošče pod kotom 90°. 3 PREDPISANI ATMOSFERSKI POGOJI Temperatura okolice je 23 °C ± 5 °C in RH 65 ± 15 odstotkov. 4 PRESKUSNI TRAKOVI Pred preskusom se vzorčni zvitek lepilnega traku hrani 24 ur pri predpisanih atmosferskih pogojih (glej odst. 3 zgoraj). Z vsakega zvitka se preskusi pet trakov, od katerih je vsak dolg 400 mm. Ti preskusni trakovi se vzamejo z zvitka po odstranitvi prvih treh navitkov. 5 POSTOPEK Preskus se opravi pri pogojih okolice, ki so določeni v odstavku 3. Ob radialnem odvijanju zvitka s hitrostjo približno 300 mm/s se vzame pet preskusnih trakov in se jih potem najpozneje v 15 sekundah nalepi na naslednji način: Trak se postopoma nalepi na stekleno ploščo z rahlim vzdolžnim drgnjenjem s prstom, brez pretiranega pritiskanja, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka. Sestav miruje 10 minut pri predpisanih atmosferskih pogojih. Od plošče se odlepi približno 25 mm preskusnega traku v ravnini, pravokotni na os preskusnega traku. Plošča se pritrdi in konec traku se zapogne pod kotom 90°. Sila deluje tako, da je meja med trakom in ploščo pravokotna na to silo in ploščo. Nato se trak se povleče tako, da se odlepi s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s ter se zapiše potrebna sila. 6 REZULTATI Pet izmerjenih vrednosti se razvrsti po velikosti in njihova vrednost mediane je rezultat meritve. Ta vrednost se izrazi v newtonih na centimeter širine traku.

PRILOGA 7 MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR 1 SPLOŠNO 1.1 Šteje se, da so zahteve za skladnost z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene v skladu z morebitnimi zahtevami te uredbe, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji. Ta pogoj velja tudi za barvo. V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno žarnico z žarilno nitko: 1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa od predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko najbolj neugoden odmik: B 50 L (ali R): 0,2 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,3 luksa, kar ustreza 30 odstotkom Območje III 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom ali če 1.2.2.1 so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti za kratki svetlobni pramen iz te uredbe dosežene pri HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa), za vsaj eno od naštetih točk vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ne sega preko črt 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.2. te uredbe. Referenčna oznaka se ne upošteva. 1.2.3 Če rezultati zgornjega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se lahko nastavitev žarometa spremeni pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (1). 1.2.4 Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko. 1.2.5 Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. 1.2.6 Referenčna oznaka se ne upošteva. 2 PRVO VZORČENJE Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov je označen kot A, drugi vzorec dveh žarometov je označen kot B. 2.1 Skladnost se ne izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov v neugodni smeri za: 2.1.1.1 vzorec A A1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov A2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec B B1: oba žarometa 0 odstotkov 2.1.2 ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 2.2 Skladnost se izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 2.2.1.1 vzorec A A3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov 2.2.1.2 vzorec B B2: v primeru A2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov

B3: v primeru A2 en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov 2.2.2 ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 2.3 Preklic homologacije Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 2.3.1 vzorec A A4: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov A5: oba žarometa več kot 20 odstotkov 2.3.2 vzorec B B4: v primeru A2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov B5: v primeru A2 oba žarometa več kot 20 odstotkov B6: v primeru A2 en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov 2.3.3 ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 3 PONOVLJENO VZORČENJE V primerih A3, B2 in B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz serijsko izdelanih žarometov po uskladitvi izbere tretji vzorec C, ki vključuje dva žarometa. 3.1 Skladnost se ne izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 3.1.1.1 vzorec C C1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov C2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec D vzorec D D1: v primeru C2 oba žarometa 0 odstotkov 3.1.2 ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 3.2 Skladnost se izpodbija Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 3.2.1.1 vzorec D D2: v primeru C2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov 3.2.1.2 ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 3.3 Preklic homologacije Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za: 3.3.1 vzorec C C3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov C4: oba žarometa več kot 20 odstotkov 3.3.2 vzorec D D3: v primeru C2 en žaromet 0 ali več kot 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov 3.3.3 ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. 4 SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote se uporabi naslednji postopek: eden od žarometov iz vzorca A po postopku vzorčenja iz slike 1 te priloge se po treh zaporednih ponovitvah cikla iz odstavka 2.2.2. Priloge 4 preskusi po postopku, opisanem v odstavku 2.1. Priloge 4. Žaromet je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad. Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega žarometa vzorca A, po katerem srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne presega 1,5 mrad. Če pa na vzorcu A ni dosežena vrednost skladna z 1,5 mrad, se enak postopek izvede pri dveh žarometih vzorca B in vrednost Δr pri nobenem od njiju ne sme presegati 1,5 mrad. (1) Glej opombo 11 v besedilu te uredbe.