ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta

dne 18. septembra 2000

o predhodni uporabi Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba spoštovati pri izvajanju Partnerskega sporazuma AKP-ES

(2000/771/ES)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Partnerskega sporazuma AKP-ES, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, v nadaljevanju "Sporazum AKP-ES",

ob upoštevanju osnutka Sporazuma Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 366(3) Četrte konvencije AKP-ES bo Svet ministrov AKP-ES sprejel Sklep o prehodnih ukrepih, ki se uporabljajo od 2. avgusta 2000 do začetka veljavnosti Sporazuma AKP-ES.

(2) Sprejetje teh prehodnih ukrepov bo imelo za posledico predhodno izvajanje skoraj vseh določb Sporazuma AKP-ES, z izjemo določb o izvajanju 9. ERS.

(3) Države članice, ki so se sestale v okviru Sveta, so sprejele Notranji sporazum o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba spoštovati pri izvajanju Sporazuma AKP-ES. Ta Notranji sporazum ne more začeti veljati, dokler ga ne sprejme vsaka država članica v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami.

(4) V skladu s členom 6 prehodnih ukrepov, ki se uporabljajo od 2. avgusta 2000 do začetka veljavnosti Sporazuma AKP-ES, bodo morale države članice in Skupnost vsaka za svoje področje sprejeti potrebne ukrepe za njihovo uporabo.

(5) Z namenom, da bi se vzpostavili postopki, ki jih morajo države članice upoštevati v času predhodnega izvajanja Sporazuma AKP-ES, je treba zagotoviti pogoje za predhodno uporabo Notranjega sporazuma –

SKLENILI:

Člen 1

Določbe Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba spoštovati pri izvajanju Partnerskega sporazuma AKP-ES, se predhodno uporabljajo od 2. avgusta 2000.

Besedilo Notranjega sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati hkrati s prehodnimi ukrepi za predhodno izvajanje Sporazuma AKP-ES.

V veljavi ostane, dokler ne začne veljati Notranji sporazum o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju Sporazuma AKP-ES.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 18. septembra 2000

V imenu vlad držav članic

Predsednik

H. Védrine

--------------------------------------------------
Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0469 - 0473



Sklep Izvršnega Odbora z dne 28. aprila 1999 o nezakoniti trgovini z orožjem (SCH/Com-ex (99)10) IZVRŠNI ODBOR JE ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, ob upoštevanju člena 91 zgoraj navedene konvencije, SKLENIL: V prihodnje pogodbenice vsako leto do 31. julija za svojo državo predložijo letne podatke za predhodno leto o nezakoniti trgovini z orožjem na podlagi skupne tabele za obdelavo statističnih podatkov v prilogi dokumenta SCH/I-ar (98)32. Luxembourg, 28. aprila 1999 Predsednik C. H. Schapper -------------------------------------------------- SCH/I-Ar (98)32 PRILOGA +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------
Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0452 - 0452



Sklep Izvršnega Odbora z dne 21. aprila 1998 o C. SIS s 15/18 povezavami (SCH/Com-ex (98)11) IZVRŠNI ODBOR JE ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, ob upoštevanju člena (92)3 zgoraj navedene konvencije, ob upoštevanju Sklepa Izvršnega odbora o reviziji in razširitvi C. SIS (SCH/Com-ex (97)24), ob upoštevanju mnenj tehničnih skupin, ki jih je potrdila Centralna skupina na svojem sestanku 30. marca 1998, SKLENIL: Revidirani C. SIS zagotavlja osemnajst povezav — petnajst povezav za države podpisnice in tri rezervne tehnične povezave. Bruselj, 21. aprila 1998 Predsednik J. Vande Lanotte --------------------------------------------------
Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0187 - 0187



Sklep Izvršilnega Odbora z dne 15. decembra 1997 o izvajanju skupnih dejavnosti glede enotnega obrazca dovoljenja za prebivanje (SCH/Com-ex (97)34 Rev.) IZVRŠNI ODBOR JE ob upoštevanju člena 132(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, podpisane v Schengnu 19. junija 1990, ob upoštevanju člena 134 te konvencije, ob upoštevanju sklepa Centralne skupine z dne 14. maja 1997, ob sklicevanju na ugotovitve sestanka Centralne skupine z dne 28. oktobra 1997, SKLENIL: Schengenske države si bodo prizadevale, da bodo takoj pričele izvajati Skupni ukrep z dne 16. decembra 1996 o enotni obliki dovoljenj za bivanje (Skupni ukrep 97/11/PNZ (UL L 7, 10.1.1997, str. 1)), po potrebi s postopnim uvajanjem ukrepov in še pred potekom prehodnih obdobij, določenih v Skupnem ukrepu. Dunaj, 15. decembra 1997 Predsednik K. Schlögl --------------------------------------------------
Sklep izvršnega odbora

z dne 20. decembra 1995

o hitri izmenjavi statističnih in specifičnih podatkov med schengenskimi državami o možnih nepravilnostih na zunanjih mejah

(SCH/Com-ex (95)21)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju členov 7 in 131 te konvencije,

SKLENIL:

Schengenske države si v najkrajšem možnem času izmenjajo statistične in specifične podatke, ki odkrivajo nepravilnosti na zunanjih mejah.

Schengenske države se zavezujejo, da bodo Predsedstvo prek Generalnega sekretariata obvestile o vseh konkretnih podatkih, s katerimi razpolagajo.

Podskupina za meje bo na vseh sestankih te podatke preverila in predlagala praktične rešitve.

Ostende, 20. decembra 1995

Predsednik

J. Vande Lanotte

--------------------------------------------------

SCH/I-Front (95)45 rev. 2 corr.

OBVESTILO CENTRALNI SKUPINI

V skladu z mandatom Izvršnega odbora Centralni skupini z dne 24. oktobra 1995 je bilo Podskupini za meje naročeno, da preuči probleme, do katerih prihaja pri izvajanju mejne kontrole na zunanjih mejah.

V ta namen je bil zaradi uporabe člena 7 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in za konkretno izvajanje določb v točki 4.1 Skupnega priročnika izdelan statistični instrument, ki temelji na delu skupine CIREFI.

Vsaka država se zavezuje, da bo v roku 30 dni, ko so bile zbrane, Schengenskemu sekretariatu v priloženi preglednici posredovala statistične informacije, ki bodo pripomogle k lažjemu nadzoru in boljšemu poznavanju migracijske problematike.

Schengenskemu sekretariatu je naročeno, da te informacije takoj pošlje vsem schengenskim državam.

Schengenski sekretariat skupaj s FMAD (uradniki, ki so dodeljeni predsedstvu za opravljanje nalog) izdela sintezo informacij. FMAD lahko za predsedstvo opravi prvo analizo problemov, ki bi se pojavili ob pregledu teh informacij. Vsaka država pogodbenica si lahko pridrži pravico sprožiti vprašanja, za katera meni, da bi morala biti obravnavana.

Vsaka država pogodbenica mora hkrati s pošiljanjem statističnih informacij posredovati informacije o trenutnih težavah, ki se pojavijo pri izvajanju mejne kontrole na zunanjih mejah; te informacije je mogoče analizirati v skladu s postopki, navedenimi v prejšnjem odstavku.

Če dvostranski dogovori o napotitvi uslužbencev predvidevajo izvajanje navedenih dolžnosti, morajo nacionalne oblasti schengenskih držav, ki delujejo prek svojih mejnih kontrolnih služb in prek uradnikov za zvezo, zbirati vse informacije o konkretnih problemih na zunanjih mejah, ki kažejo na pomanjkljivosti, do katerih prihaja pri mejni kontroli. Nacionalne oblasti morajo te informacije zbrati in analizirati ter o tem prek sekretariata obvestiti predsedstvo.

Na vsakem sestanku podskupine za meje je treba eno točko dnevnega reda posvetiti morebitnim pripombam glede statističnih informacij in problemov.

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------
Sklep predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta

z dne 18. decembra 1987

o nomenklaturi in stopnjah konvencionalnih dajatev za določene izdelke ter o splošnih pravilih za razlago in uporabo navedene nomenklature in dajatev

(87/597/ESPJ)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE SKUPNOSTI ZA PREMOG IN JEKLO, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO SKLENILI:

Člen 1

Od 1. januarja 1988 so carinska nomenklatura, skupna za države članice, in konvencionalne dajatve, ki se uporabljajo v zvezi z izdelki iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, takšne, kakor so prikazane v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi [1].

Nomenklatura in zgoraj navedene dajatve se razlagajo in uporabljajo, kakor to predvidevajo predhodne določbe kombinirane nomenklature (KN), ki so ponatisnjene v Prilogi I navedene uredbe.

Člen 2

Sklep 79/35/ESPJ [2] se razveljavi.

Člen 3

Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa.

V Bruslju, 18. decembra 1987

Predsednik

N. Wilhjelm

[1] UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

[2] UL L 10, 16.1.1979, str. 13.

--------------------------------------------------
SL Uradni list Evropske unije L 222/27

Zapisnik o popravku Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije, podpisanega v Luxembourgu in Bruslju 24. junija oziroma 26. junija 2013

( Uradni list Evropske unije L 210 z dne 6. avgusta 2013 )

Ta popravek je bil narejen z zapisnikom o popravku, ki je bil 28. aprila 2014 podpisan v Bruslju in katerega depozitar je Svet.

Stran 7, člen 11(6):

besedilo:

„6. Ob upoštevanju odstavka 9 tega člena Računsko sodišče …“

se glasi:
(g)

spodbujajo možnosti za učenje o demokraciji, participaciji in človekovih pravicah pri strokovnjakih, ki delajo z otroki in mladimi in ki delajo zanje, ter pomagajo oblikovalcem politik na vseh ravneh z ustreznimi informacijami in znanjem o dobrih praksah na področju inovativne participacije mladih;
5.1.4

Naprava za zaščito pred nedovoljeno uporabo iz odstavka 5.1.1 zgoraj in sestavni deli vozila, na katere deluje, morajo biti zasnovani tako, da jih ni mogoče na hitro in brez vzbujanja pozornosti odpreti, onesposobiti ali uničiti, na primer z uporabo cenovno dostopnega orodja, opreme ali izdelkov, ki jih je mogoče brez težav skriti in so dostopni širši javnosti.
1.1.2

Če je posoda za UNP trajno vgrajena, morajo vsi sestavni deli sistema, ki so v stiku z UNP, ko je ta v tekoči fazi (vsi sestavni deli od polnilne enote do uparjalnika/regulatorja tlaka), in s tem povezana napeljava za tekočo fazo izpolnjevati tehnične zahteve iz delov I in II ter prilog 3 do 10, 13 in 15 do 17 k Pravilniku št. 67. Vendar mora biti vgradnja posode za UNP v vozila kategorije O v skladu s tehničnimi zahtevami iz harmoniziranega standarda EN 1949:2011.
17.16

Od 1. septembra 2017 se integriranim sistemom za zadrževanje otrok razredov 0, 0+ in I, ki so opremljeni s „pritrdilnimi elementi ISOFIX“ (kot je določeno v odstavku 6.3.2 tega pravilnika), ne sme podeliti novih homologacij na podlagi tega pravilnika. Sistemi za zadrževanje otrok, ki so del sistemov za zadrževanje več razredov in so homologirani tudi za razred II in višje razrede, so izvzeti do 1. septembra 2020.
3.2.3.2

Na zahtevo proizvajalca avtomobila in v dogovoru s tehnično službo, pristojno za izvajanje preskusov, nekaterih komponent zadrževalnih sistemov, z izjemo celotnih sedežev, sklopov varnostnih pasov in omejevalnikov obremenitve, ni treba namestiti na preskusni voziček ali se lahko nadomestijo s komponentami, ki so enako ali manj toge in katerih mere so vključene v mere notranje opreme vozila, pod pogojem, da je preskušana konfiguracija za sile, ki delujejo na pritrdišča sedežev in varnostnih pasov, vsaj tako neugodna kot serijska konfiguracija.
2.2

Vlogi za vsak tip svetilke za zavijanje se priložijo: 2.2.1 risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa svetilke za zavijanje in prikazujejo geometrijski položaj v katerem se svetilka za zavijanje namesti na vozilo; os opazovanja, ki velja za referenčno os pri preskusih (vodoravni kot H = 0, navpični kot V = 0) in točko, ki velja kot referenčno središče pri navedenih preskusih. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in dodaten simbol glede na krog homologacijske oznake; 2.2.2 kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko ta kategorija žarnic z žarilno nitko mora biti ena od kategorij iz pravilnika št. 37 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo; in/ali (b) kategorijo ali kategorije predpisanih svetlobnih virov s svetlečimi diodami (LED); ta kategorija svetlobnih virov s svetlečimi diodami mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 128 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo in/ali (c) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira. 2.2.3 dva vzorca. Če naprave niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev le na levo ali desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila.
„1.1.1

Del I: vozila kategorij (1) M2, M3, N2 in N3 (2), opremljena s SLD, in vozila kategorij M in N, opremljena z nastavljivo napravo za omejevanje hitrosti (ASLD), pri čemer napravi nista bili ločeno homologirani v skladu z delom III tega pravilnika, ali so načrtovana in/ali opremljena tako, da se lahko šteje, da njihovi sestavni deli po potrebi v celoti ali delno izpolnjujejo funkcijo SLD ali ASLD.“
3.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in z naslednjimi podatki: 3.2.1 Glavni identifikacijski podatki in parametri tipa vozila ali skupine tipov vozil. 3.2.1.1 Splošni tlorisi tipa vozila, njegove karoserije in notranje razporeditve z glavnimi dimenzijami. Sedeži z zadrževalnimi sistemi so jasno označeni, njihovi položaji v vozilu pa natančno dimenzionirani. 3.2.1.2 Masa neobremenjenega vozila in pripadajoče osne obremenitve: 3.2.1.3 Točna lega težišča neobremenjenega vozila, skupaj s poročilom o merjenju. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3. 3.2.1.4 Skupna efektivna masa vozila in pripadajoče osne obremenitve. 3.2.1.5 Točna lega težišča skupne efektivne mase vozila, skupaj s poročilom o meritvah. Za določitev lege težišča se uporabljajo metode merjenja in izračunavanja, opisane v Prilogi 3. 3.2.2 Vsi podatki in informacije, ki so potrebni za ovrednotenje meril najslabšega primera v skupini tipov vozil: 3.2.2.1 Vrednost referenčne energije (ER), ki je zmnožek mase vozila (M), gravitacijske konstante (g) in višine (h1) težišča vozila v njegovem položaju nestabilnega ravnotežja na začetku preskusa s prevračanjem (glej sliko 3) kjer je: M = Mk masa neobremenjenega tipa vozila brez zadrževalnega sistema ali Mt, skupna efektivna masa vozila pri vgrajenih zadrževalnih sistemih, in Mt = Mk + k · Mm, kjer je k = 0,5 in je Mm skupna masa zadržanih potnikov (glej odstavek 2.16) h0 = višina (v metrih) težišča vozila za izbrano vrednost mase (M) t = pravokotna razdalja (v metrih) težišča vozila od njegove vzdolžne navpične srednje ravnine B = pravokotna razdalja (v metrih) vzdolžne navpične srednje ravnine vozila do osi vrtenja v preskusu s prevračanjem g = gravitacijska konstanta h1 = višina (v metrih) težišča vozila v njegovem začetnem, nestabilnem položaju glede na vodoravno spodnjo raven jarka 3.2.2.2 Risbe in podroben opis nadgradnje tipa vozila ali skupine tipov vozil v skladu s Prilogo 4. 3.2.2.3 Podrobne risbe prostora za preživetje v skladu z odstavkom 5.2 za vsak tip vozila, ki je v postopku homologacije. 3.2.3 Nadaljnja podrobna dokumentacija, parametri, podatki glede na metodo homologacijskega preskusa, ki jo izbere proizvajalec, kot je podrobneje opisano v prilogah 5, 6, 7, 8 in 9. 3.2.4 Pri zgibnem vozilu se vse informacije navedejo posebej za vsak del tipa vozila, razen za odstavek 3.2.1.1, ki se nanaša na celotno vozilo.
27.

splošni okvir politik: (a) spodbujajo ratifikacijo in uporabo Konvencije ZN, si še naprej prizadevajo za odobritev kodeksa ravnanja in zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo po potrebi uskladijo z določbami Konvencije; (b) vprašanja s področja invalidnosti vključijo v vse relevantne vodilne pobude strategije Evropa 2020, ob tem pa po potrebi in brez poseganja v nacionalne pristojnosti oblikujejo posebne ukrepe za invalidne osebe, da bi Konvencijo ZN izvajali v sodelovanju z invalidnimi osebami in organizacijami, ki jih zastopajo, ter drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi; (c) vprašanja s področja invalidnosti horizontalno in usklajeno vključijo v splošne politike in programe, zlasti v nacionalne načrte za zaposlovanje ter socialno zaščito in vključenost, in še naprej pripravljajo posebne programe za invalidne osebe in njihove družine, ob tem pa posebno pozornost namenijo tistim, ki potrebujejo večjo podporo; (d) izkoristijo človeški kapital invalidnih oseb, tudi z oblikovanjem ustreznega usposabljanja in ukrepov zaposlovanja. To lahko prav tako pripomore k prizadevanjem za dosego krovnega cilja, opredeljenega v okviru strategije Evropa 2020, in sicer 75-odstotne stopnje zaposlenosti žensk in moških v starosti od 20 do 64 let; (e) spodbudijo usklajevanje in sodelovanje med državami članicami in Komisijo ter invalidnimi osebami, organizacijami, ki jih zastopajo, in njihovimi družinami, da bi skupaj našli rešitve. Ustrezno evropsko in nacionalno financiranje, po potrebi tudi s pomočjo Evropskega socialnega sklada, bo omogočilo celosten pristop;
1.

je treba natančno poznati zdravstveno stanje, potrebe in pričakovanja deklet in fantov na področju zdravja ter s tem povezane in ustrezno ocenjene obstoječe prakse, izkušnje in pridobljena znanja, če želimo zagotoviti učinkovito in uspešno politiko za zdravje mladih, obenem pa v prirejenih strategijah bolje upoštevati posebnosti te skupine tako, da posvetimo pozornost morebitnim razlikam znotraj te skupine, ki so med drugim pogojene s starostjo, spolom, krajem bivanja ali ekonomsko-socialnimi razmerami, ter tako, da prednostno obravnavamo mlade z manj priložnostmi;
97.

Srednjeročno bo Skupnost konkretno skušala: — okrepiti svojo vlogo v okviru humanitarnih prizadevanj, — okrepiti prizadevanja za ozaveščanje o humanitarnih načelih/razlogih v okviru delovanja institucij EU; — prevzeti vlogo gonilne sile, zlasti v okviru EU, da bi pospešila dobro usklajen pristop „najboljših praks“ za zagotavljanje humanitarne pomoči, — poenostaviti sodelovanje vseh držav članic pri njihovem nudenju humanitarne pomoči, in sicer po potrebi prek pridobljenih izkušenj in zagotavljanja posebnih smernic (npr. glede načinov, partnerjev), s posebno pozornostjo na spodbujanju sodelovanja civilne družbe iz držav članic, ki se nedavno pristopile k EU, — sodelovati z drugimi akterji, vključno z ZN, gibanjem Rdeči križ/Rdeči polmesec in humanitarnimi nevladnimi organizacijami, da bi zagotovili boljše analize potreb in odkrili ponavljajoče se vrzeli pri odzivanju, — spodbuditi bolj sistematično izmenjavo strategij, ocene potreb in analize okoliščin, da bi se izboljšala skupna prizadevanja za boljše zagotavljanje pomoči, — spodbuditi sektorske politike z dodano vrednostjo, ki temeljijo na mednarodnih najboljših praksah s specifičnih področij politike (npr. otroci v izrednih razmerah, pomoč v hrani, zdravje), — okrepiti usklajevanje z drugimi politikami in instrumenti (povezovanje pomoči, obnove in razvoja, instrumenti stabilnosti in civilne zaščite), — nadalje izboljšati sposobnosti za hiter in prožen odziv v primeru nenadne nesreče, — podrobno preučiti vprašanje transporta in logistike ter pripravljenosti pred nesrečo, vključno s predhodno pripravo zalog, — še naprej sodelovati s partnerji, da se zagotovita kakovost in upravičenost humanitarne pomoči, pri čemer se po potrebi omogoča prožen in hiter odziv, — nadaljevati racionalizacijo in poenostavljanje svojih upravnih zahtev, tako da se bo okrepilo sodelovanje s partnerji in izboljšala učinkovitost na terenu, — zagotoviti dosledno razumevanje in uporabo mednarodno dogovorjenih standardov in smernic pri nudenju pomoči, te smernice pa se v primeru ugotovljenih vrzeli dopolnijo s posebej prilagojenim pristopom, — sistematizirati pridobivanje izkušenj o odzivanju na krize, poleg tega, da se ohrani redni program zunanjega ocenjevanja in revizij, s čimer se prispeva k večji učinkovitosti dejavnosti pomoči, ki jih financira Skupnost, — seznanjati evropsko javnost z vplivom in pomenom humanitarne pomoči Skupnosti, da se zagotovi stalna visoka podpora državljanov.
Ustanovitev delovne skupine za kulturne in ustvarjalne dejavnosti, ki jo bodo sestavljali strokovnjaki iz držav članic (10)

Od aprila 2008 do konca leta 2010 (dva do trije sestanki na leto)
20.

Čeprav se veliko držav članic v svojih nacionalnih programih reform izrecno sklicuje na Pakt in nekatere vključujejo ukrepe, ki so v skladu z njim, bi boljše doseganje ciljev Pakta ter večja prepoznavnost Pakta v nacionalnih programih reform in v letnem poročilu Komisije o napredku privedla do večje skladnosti in učinkovitosti, bolj jasnega spremljanja ukrepov za mlade ter prispevala k razvoju strokovnega znanja in izkušenj na različnih področjih Pakta in povezav med njimi;
1.

Kadar želi španski državljan v skladu s špansko zakonodajo nasloviti na Svet pisno sporočilo v jeziku, ki ni španščina/kastiljščina in katerega uradni status je priznan po španski ustavi: a) to sporočilo naslovi na pristojni organ, ki ga v ta namen imenuje španska vlada in ki generalnemu sekretariatu Sveta posreduje to sporočilo skupaj z njegovim prevodom v španščini/kastiljščini; za datum prejema sporočila, zlasti kadar je Svetu na voljo rok za odgovor državljanu, šteje datum, ko Svet prejme prevod od zadevnega organa. b) Svet pošlje svoj odgovor v španščini/kastiljščini zadevnemu organu, kateremu je španska vlada zaupala nalogo, da državljanu posreduje prevod tega odgovora v jeziku sporočila. c) Svet v nobenem primeru ne prevzema odgovornosti za te prevode; v besedilu prevodov je treba to izrecno navesti.
(1)

V skladu s členom 7 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi imenovanja Zoltána CSEHIJA in Octavie SPINEANU-MATEI za sodnika oziroma sodnico Sodišča, bi bilo treba imenovati dva sodnika Splošnega sodišča za preostanek mandata Zoltána CSEHIJA in Octavie SPINEANU-MATEI na Splošnem sodišču, to je do 31. avgusta 2022.
(3)

Med drugim je v členu 48 Protokola (št. 3) o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je bil spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), določeno, da ima Splošno sodišče od 1. septembra 2019 dva sodnika na državo članico. Člen 2, točka (c), navedene uredbe določa, da se mandat petih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2025.
(2)

Med drugim je v členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je bil spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), določeno, da ima Splošno sodišče od 1. septembra 2019 dva sodnika na državo članico. V točki (c) člena 2 navedene uredbe je določeno, da se mandat petih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2025.
(2)

Vlade držav članic so predlagale obnovitev mandata sodnikov in sodnic Splošnega sodišča Josefa AZIZIJA, Otta CZÚCZA, Franklina DEHOUSSA, Stena FRIMODTA NIELSENA, Marca JAEGRA, Küllike JÜRIMÄE, Heikkija KANNINENA, Eugénie MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO, Savvasa S. PAPASAVVASA, Juraja SCHWARCZA in Irene WISZNIEWSKE - BIAŁECKE. Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti enajstih navedenih sodnikov za opravljanje nalog sodnikov Splošnega sodišča. Naknadno je bila kandidatura Otta CZÚCZA umaknjena.