SL Uradni list Evropske unije L 330/158

Pravilnik št. 105 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi o homologiranju vozil, namenjenih za prevoz nevarnih snovi, glede njihovih posebnih konstrukcijskih lastnosti (1)

1 PODROČJE UPORABE

Določbe tega pravilnika veljajo za konstrukcijo osnovnih motornih vozil kategorije N in njihove priklopnike kategorij O2, O3 in O4 (2) namenjenih za prevoz nevarnih snovi iz odstavka 9.1.2 Priloge B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnih snovi po cesti (ADR).

2 OPREDELITVE

V tem pravilniku:

2.1 „osnovno vozilo“ (v nadaljevanju „vozilo“) pomeni vozilo s podvozjem-kabino, vlečno vozilo za polpriklopnik, priklopnik-podvozje ali priklopnik s samonosno karoserijo, namenjeno za prevoz nevarnih snovi;

2.2 „tip vozila“ pomeni vozila, ki se bistveno ne razlikujejo glede konstrukcijskih značilnosti, navedenih v tem pravilniku.

3 VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na njegove posebne značilnosti konstrukcije vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

Vlogi za podelitev homologacije se v treh izvodih priložijo dokumenti, omenjenimi v nadaljevanju, z naslednjimi podatki:

3.2.1 podroben opis tipa vozila glede na zadevno strukturo, motor (kompresijski vžig, prisilni vžig), mere, konfiguracijo in uporabljene materiale;

3.2.2 oznaka vozila v skladu z odstavkom 9.1.1.2 ADR (EX/II, EX/III, AT, FL, OX);

3.2.3 risbe vozila;

3.2.4 največja masa (v kg) celotnega vozila.

3.3 Vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati, se predloži tehnični službi, pristojni za homologacijo.

4 HOMOLOGACIJA

4.1 Če tip vozila, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega odstavka 5, se homologacija za ta tip vozila podeli.

4.2 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (02 za trenutno veljavni Pravilnik) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v trenutku podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila iz odstavka 2.2.

4.3 Obvestilo o podelitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila, se v skladu s tem pravilnikom predloži pogodbenicam s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranem po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, označena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (3);

4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga, določenega v odstavku 4.1.4.1, in

4.4.3 dodatnega simbola, ločenega od številke homologacije, ki ga sestavlja simbol, ki določa oznako vozila v skladu z odstavkom 9.1.1.2 ADR.

4.5 Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola, predpisanega v odstavku 4.1.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola, predpisanega v odstavku 4.1.4.1 vstavijo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7 Homologacijska oznaka je nameščena blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali na njej.

4.8 Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere namestitev homologacijskih oznak.

5 TEHNIČNI PREDPISI

Vozila so glede na oznako v skladu s spodnjimi predpisi, kot je določeno na hrbtni strani tabele (4)

5.1.1 ELEKTRIČNA OPREMA

5.1.1.1 Splošne določbe

Električna napeljava mora v celoti ustrezati določbam iz tabele v odstavku 5.1.

5.1.1.2 Napeljava

5.1.1.2.1 Vodniki morajo biti dovolj zmogljivi, da ne pride do pregrevanja. Vodniki so ustrezno izolirani. Tokokrogi so zaščiteni z varovalkami ali avtomatskimi odklopniki, razen v naslednjih tokokrogih:

— od akumulatorja do sistema za hladni zagon in zaustavitev motorja,

— od akumulatorja do alternatorja,

— od alternatorja do ohišja z varovalkami ali odklopnikov,

— od akumulatorja do zaganjalnika,

— od akumulatorja do ohišja za regulacijo moči trajnostnega zavornega sistema, če je ta električen ali elektromagneten,

— od akumulatorja do mehanizma za električni dvig osi podvozja.

Našteti nezavarovani tokokrogi morajo biti kar se da kratki.

Oznaka vozila (v skladu z odstavkom 9.1 Adr) Tehnične določbe EX/II EX/III AT FL OX Električna oprema 5.1.1.2 Ožičenje X X X X 5.1.1.3 Glavno stikalo akumulatorja X X 5.1.1.3.1 X X 5.1.1.3.2 X X 5.1.1.3.3 X 5.1.1.3.4 X X 5.1.1.4 Akumulatorji X X X 5.1.1.5 Tokokrogi pod stalno napetostjo X X 5.1.1.5.1 X 5.1.1.5.2 X 5.1.1.6 Električna napeljava v kabini X X 5.1.2 Nevarnosti požara 5.1.2.2 Kabina vozila 5.1.2.2.1 X X 5.1.2.2.2 X 5.1.2.3 Posode za gorivo X X X X 5.1.2.4 Motor X X X X 5.1.2.5 Izpušni sistem X X X 5.1.2.6 Trajnostni zavorni sistem X X X X 5.1.2.7 Grelniki na zgorevanje 5.1.2.7.1 2 in 5 X X X X X 5.1.2.7.3 in 4 X 5.1.2.7.6 X X 5.1.3 Zavorni sistem 5.1.3.1 Zavorni sistem X X X X 5.1.3.2 Zavorni sistem X 5.1.4 Omejevalnik hitrosti X X X X X 5.1.5 Naprava za priklop priklopnika X X

5.1.1.2.2 Kabli se varno pritrdijo in namestijo tako, da so vodniki zaščiteni pred mehanskimi in temperaturnimi obremenitvami.

5.1.1.3 Glavno stikalo akumulatorja

5.1.1.3.1 Prekinitveno stikalo je nameščeno čim bližje akumulatorju.

5.1.1.3.2 Napravi za neposredni ali posredni vklop in izklop stikala sta vgrajeni ena v voznikovo kabino, druga izven vozila. Sta enostavno dostopni in jasno označeni. Naprava za vklop in izklop stikala v voznikovi kabini je v neposrednem dosegu s sedeža voznika. Pred neželenim delovanjem je zaščitena z zaščitnim pokrovom ali z napravo za dvojno premikanje oz. drugo primerno napravo za vklop ali izklop. Dodatne naprave za vklop in izklop se lahko namestijo pod pogojem, da so jasno označene in zaščitene pred nepooblaščenim posegom.

5.1.1.3.3 „Stikalo mora biti nameščeno v ohišju s stopnjo zaščite IP65 po standardu IEC 529.“

5.1.1.3.4 Električne povezave do stikala imajo stopnjo zaščite IP54. To ni potrebno, če so sponke v omarici z akumulatorjem, ker je tako sponka že zaščitena pred kratkim stikom, na primer, s prevleko iz kavčuka.

5.1.1.4 Akumulatorji

Sponke akumulatorja so električno izolirane ali pokrite z izolirnim pokrovom akumulatorja. Če akumulatorji niso nameščeni pod pokrovom motorja, morajo biti nameščeni v ohišje s prezračevanjem.

5.1.1.5 Tokokrogi pod stalno napetostjo

5.1.1.5.1 Deli električne naprave, vključno z vodniki, ki morajo ostati pod napetostjo, če je glavno stikalo akumulatorja izklopljeno, morajo biti primerni za uporabo v nevarnem območju. Ta oprema in ločilni člen morata biti skladna z zahtevami iz standarda IEC 60079 (5), del 0 in 14 in ustreznimi dodatnimi določbam iz standarda IEC, deli 1, 2, 5, 6, 7, 11, 15 ali 18 (6).

Pri uporabi standarda IEC 60079, del 14 (6), se uporablja naslednja razvrstitev:

Električna oprema pod stalno napetostjo, vključno z vodniki, za katere ne veljajo predpisi iz odstavkov 5.1.1.3 in 5.1.1.4, mora ustrezati predpisom, ki veljajo za območje 1, za električno opremo na splošno, ali predpisom, ki veljajo za območje 2, za električno opremo, nameščeno v voznikovi kabini. Električna oprema mora ustrezati predpisom, ki veljajo za eksplozijsko zaščitno skupino IIC, temperaturni razred T6.

Zato mora električna oprema pod stalno napetostjo, nameščena v okolju, kjer temperatura, ki jo ustvarja neelektrični material, nameščen v istem okolju, presega omejitev temperaturnega razreda T6, soditi najmanj v temperaturni razred T4.

5.1.1.5.2 Vodniki, ki so speljani mimo glavnega stikala akumulatorja, in morajo biti pod stalno napetostjo, kadar je glavno stikalo akumulatorja izklopljeno, morajo biti zaščiteni pred pregrevanjem, in sicer z ustrezno napravo, npr. talilno varovalko, zaščitnim odklopnikom ali varnostno napravo (tokovni omejevalnik).

5.1.1.6 Predpisi za električno napeljavo v zadnjem delu voznikove kabine

Napeljava mora biti zasnovana, nameščena in zaščitena tako, da v normalnih pogojih uporabe vozila ne more zanetiti ognja niti povzročiti kratkega stika in da se v primeru udarca ali poškodbe možnost teh tveganj zniža. Še zlasti:

5.1.1.6.1 Vodniki

Vodniki, ki potekajo za voznikovo kabino morajo biti zaščiteni pred udarci, odrgninami in trenjem, ki nastajajo v normalnih pogojih uporabe vozila. Možnosti ustrezne zaščite so prikazane na slikah 1, 2, 3 in 4. Vseeno vodniki naprave za preprečevanje blokiranja koles ne potrebujejo dodatne zaščite.

5.1.1.6.2 Osvetlitev

Uporaba žarnic z navojem ni dovoljena.

5.1.1.6.3 Električna oprema dvižnega mehanizma

Električna oprema dvižnega mehanizma za dvig osi mora biti nameščena v zatesnjenem ohišju na zunanji strani podvozja z vzdolžnimi nosilci.

5.1.2 PREPREČEVANJE NEVARNOSTI POŽARA

5.1.2.1 Splošni predpisi

Tehnični predpisi, navedeni v nadaljevanju, se uporabljajo v skladu s tabelo iz odstavka 5.1.

SLIKA

5.1.2.2 Kabina

5.1.2.2.1 Za izdelavo kabine je dopustno uporabiti le težko vnetljive materiale. Ta zahteva je izpolnjena, če v skladu s postopkom iz standarda ISO 3795:1989, vzorci naslednjih elementov kabine ne dosežejo hitrosti gorenja, višje od 100 mm/min.: oblazinjenje sedežev, naslonjala sedežev, varnostni pasovi, tekstilne stropne obloge, pomične strehe, naslonjala za roke, obloge, vključno s tistimi za vrata, sprednje in zadnje ter stranske plošče, pregrade, naslonjala za glavo, talne obloge, senčila, zavese, rolete, obloge rezervne pnevmatike, pokrov motorja, pregrinjala in ostali material v notranjosti kabine, vključno z oblazinjenjem in elementi, ki se v primeru nesreče raztegnejo in ob stiku z uporabnikom absorbirajo energijo.

5.1.2.2.2 Če kabina ni sestavljena iz težko gorljivih materialov, se v zadnjem delu kabine namesti kovinska zaščitna plošča ali plošča iz drugega primernega materiala v velikosti cisterne. Vsa okna v zadnjem delu kabine ali zaščitne plošče morajo biti hermetično zaprte z ognjevarnim steklom in z ognjevarnimi okvirji. Med cisterno in kabino ali zaščitno ploščo mora biti najmanj 15 cm prostora.

5.1.2.3 Posode za gorivo

Posode za gorivo z dovodom do motorja vozila morajo ustrezati naslednjim predpisom:

5.1.2.3.1 v primeru iztekanja iz posode mora gorivo iztekati na tla, ne da pride v stik z razgretimi deli vozila ali tovorom;

5.1.2.3.2 posode za gorivo, ki so napolnjene z bencinom, morajo biti opremljene z učinkovito ognjevarno zaščito, ki se prilagodi nalivnemu grlu, ali s pokrovom, ki omogoča, da nalivno grlo posode za gorivo ostane nepredušno zaprto.

5.1.2.4 Motor

Motor vozila mora biti nameščen in opremljen tako, da ne obstaja nevarnost za tovor zaradi pregrevanja ali vžiga. Motor pri vozilih tipa EX/II in EX/III mora biti motor na kompresijski vžig.

5.1.2.5 Izpušni sistem

Izpušni sistem in izpušne cevi morajo biti nameščene ali zaščitene tako, da ne obstaja nevarnost pregrevanja ali vžiga tovora. Deli izpuha, ki so nameščeni neposredno pod posodo za gorivo (dizelsko), morajo biti odmaknjeni najmanj 100 mm ali zaščiteni s toplotno izolacijo.

5.1.2.6 Trajnostna zavora

Vozila, opremljena s sistemom trajnostne zavore, ki povzroča višjo temperaturo in je nameščen za zadnjo steno kabine, morajo biti opremljena s toplotno izolacijo, nameščeno med to napravo in cisterno ali tovorom, in taka, da preprečujejo kakršno koli pregrevanje cisterne ali tovora. Poleg tega mora izolacija ščititi zavorni sistem tudi pri nenamernem iztekanju snovi med prevozom. Zadovoljiva je zaščita z dvojno steno.

5.1.2.7 Grelniki na zgorevanje

5.1.2.7.1 (Rezervirano)

5.1.2.7.2 Grelniki na zgorevanje in izpušne cevi morajo biti zasnovani, nameščeni in zaščiteni ali prekriti tako, da se prepreči kakršno koli nesprejemljivo tveganje pregrevanja ali vžiga tovora. Ta določba je izpolnjena, če sta posoda za gorivo in izpušni sistem v skladu s predpisi za posode za gorivo in predpisi za izpušne sisteme iz odstavkov 5.1.2.3 in 5.1.2.5.

5.1.2.7.3 Grelniki na zgorevanje se lahko izklopijo vsaj na enega od naslednjih načinov:

a) ročni izklop iz voznikove kabine;

b) samodejna prekinitev delovanja motorja vozila; v tem primeru lahko voznik ponovno ročno vklopi ogrevanje;

c) zagon črpalke za napajanje motorja vozila za prevoz nevarnih snovi.

5.1.2.7.4 Grelnik na zgorevanje lahko po izklopu deluje še določen čas. V primerih iz odstavkov 5.1.2.7.3 b) in c) mora biti dovod zraka prekinjen z ustreznimi ukrepi v največ 40 sekundah po izklopu.

Dovoljena je uporaba grelnikov na zgorevanje, za katere je bilo preverjeno, da lahko izmenjevalnik toplote zdrži med normalno uporabo še 40 sekund po izklopu.

5.1.2.7.5 Grelnik na zgorevanje je treba vklopiti ročno. Naprave za programiranje vklopa so prepovedane.

5.1.2.7.6 Plinski grelniki niso dovoljeni.

5.1.3 ZAVORNI SISTEM

Vozila, ki izpolnjujejo predpise z robno številko 10 221 ADR, morajo upoštevati ustrezne predpise Pravilnika št. 13, vključno s predpisi iz spremenjene Priloge 5.

5.1.3.1 Vozila z oznakami EX/III, AT, FL in OX morajo ustrezati vsem določbam iz Pravilnika št. 13, vključno z določbami iz Priloge 5.

5.1.3.2 Vozila z oznakami EX/II morajo ustrezati vsem določbam iz Pravilnika št. 13. Določbe iz Priloge 5 ne veljajo.

5.1.4 OMEJEVALNIK HITROSTI

Motorna vozila (posamezna tovorna vozila in vlečna vozila za polpriklopnike) z največjo maso nad 12 ton morajo biti opremljena z omejevalnikom hitrosti v skladu s tehničnimi predpisi iz Pravilnika št. 89. Naprava mora biti nastavljena tako, da hitrost ne preseže 90 km/h, ob upoštevanju tehnične tolerance naprave.

5.1.5 NAPRAVA ZA PRIKLOP PRIKLOPNIKA

Naprava za priklop priklopnika mora biti v skladu s tehničnimi predpisi trenutno veljavnega Pravilnika št. 55, ob upoštevanju navedenih datumov začetka veljavnosti.

6 SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

Upravni organ, ki je podelil homologacijo tipa vozila, se obvesti o kakršni koli spremembi tipa vozila. Ta organ lahko:

6.1.1 meni, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke in da je v vsakem primeru vozilo še vedno v skladu s predpisi;

6.1.2 ali zahteva nadaljnje poročilo od tehnične službe, ki opravlja preskuse.

6.2 Potrditev homologacije z opisom sprememb ali zavrnitev homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, po postopku, določenem v zgornjem odstavku 4.3.

6.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice s sporočilom o podeljeni homologaciji po vzorcu iz Priloge 1 k tem pravilniku.

7 SKLADNOST PROIZVODNJE

Presoja skladnosti proizvodnje mora biti izvedena v skladu s postopki iz Priloge 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) z naslednjimi zahtevami:

7.1 Vozilo, homologirano po tem pravilniku, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 5, da bi bilo v skladu s homologiranim tipom.

7.2 Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod preverjanja skladnosti v vsaki proizvodni enoti. Običajna pogostnost preverjanja je enkrat na dve leti.

8 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

8.1 Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ne izpolnjuje zahtev, določenih v zgornjem odstavku 7.

8.2 Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10 PREHODNE DOLOČBE

10.1 Od uradnega datuma začetka veljavnosti serije sprememb 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ECE homologacije v skladu s tem pravilnikom, ki jo spreminja serija sprememb 02.

10.2 Do 31. decembra 2002 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem in razširitvijo teh homologacij za tipe vozil, ki ustrezajo predpisom iz tega pravilnika, spremenjenih s predhodno serijo sprememb.

10.3 Od 1. januarja 2003 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo dodeljevati ECE homologacij in njihovih razširitev za tipe vozil, ki ustrezajo predpisom tega pravilnika, spremenjenih s serijo sprememb 02.

10.4 Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve nacionalne homologacije za tip vozila, homologiran v skladu s serijo sprememb 02 tega pravilnika.

10.5 Do 31. decembra 2002 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve nacionalne homologacije za tip vozila, homologiran v skladu s predhodno serijo sprememb tega pravilnika.

10.6 Od 1. januarja 2003 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zavrnejo prvo nacionalno registracijo (prvo uporabo) vozila, ki ne ustreza predpisom serije sprememb 02 tega pravilnika.

11 IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

(1) ki vključuje

Serija sprememb 01 – datum začetka veljavnosti: 13. januar 2000

Serija sprememb 02 – datum začetka veljavnosti: 5. december 2001

Popravek 1 k seriji sprememb 02 – datum začetka veljavnosti: 13. marec 2002

Popravek 2 k seriji sprememb 02 – datum začetka veljavnosti: 13. november 2002

Popravek 3 k seriji sprememb 02 – datum začetka veljavnosti: 12. marec 2003

(2) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (dokument TANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg in 14 za Švico. 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35–36 (prosto), 37 za Turčijo, 38–39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo in 46 za Ukrajino. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(4) Ta pravilnik se sklicuje na druge ECE pravilnike, ki se sklicujejo na druge mednarodne predpise, ki uporabljajo enake tehnične predpise kot ECE pravilniki. Sklicevanje na določene dele ustreznih ECE pravilnikov je treba ustrezno obrazložiti.

(5) Določbe standarda IEC 60079, del 14 nimajo večje veljave od določb tega pravilnika.

(6) Zato se lahko uporabljajo splošne določbe standarda EN 50014 in dodatne določbe standardov EN 50015, 50016, 50017, 50018, 50019, 50020, 50021 ali 50028.

PRILOGA I SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))