SL Uradni list Evropske unije L 148/1

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 7 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, zavornih svetilk in gabaritnih svetilk za motorna vozila (razen motornih koles) in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 16 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

SEZNAM

PRAVILNIK

0. Področje uporabe

1. Opredelitev pojmov

2. Vloga za homologacijo

3. Oznake

4. Homologacija

5. Splošne zahteve

6. Svetilnost

7. Preskusni postopek

8. Barva oddane svetlobe

9. Skladnost proizvodnje

10. Kazni za neskladnost proizvodnje

11. Dokončna prekinitev proizvodnje

12. Opombe v zvezi z barvo in določenimi napravami

13. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov

14. Prehodne določbe

PRILOGE

Priloga 1 — Prednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke in zavorne svetilke: najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru teh svetilk

Priloga 2 — Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s Pravilnikom št. 7

Priloga 3 — Primeri homologacijskih oznak

Priloga 4 — Fotometrične meritve

Priloga 5 — Barve svetilk

Priloga 6 — Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje

Priloga 7 — Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor

0. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

0.1 prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke in zavorne svetilke za vozila kategorij L, M, N, O in T (1); ter

0.2 gabaritne svetilke za vozila kategorij M, N, O in T.

1. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

1.1 „prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila s prednje strani;

1.2 „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila z zadnje strani;

1.3 „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje uporabe delovnih zavor drugim udeležencem v prometu za vozilom. Zavorna svetilka se lahko aktivira z uporabo trajnostne zavore ali podobne naprave;

1.4 izraz „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, nameščeno na skrajni zunanji rob in čim bliže strehi vozila, ki je namenjena za jasno označitev skupne širine vozila. Pri nekaterih vozilih z lastnim motornim pogonom in priklopnikih ta svetilka dopolnjuje pozicijske svetilke vozila, posebno pozornost pa pritegne na njegove gabarite.

1.5 Opredelitev pojmov: Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

1.6 „Prednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke“ so svetilke, ki se v vsaki od navedenih kategorij razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih: (a) blagovnem imenu ali oznaki; (b) značilnostih optičnega sistema (stopnjah svetilnosti, kotih razporeditve svetlobe, kategoriji žarnice z žarilno nitko, modulu svetlobnega vira itd.); (c) nadzoru spreminjanja svetilnosti, če obstaja. Sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa.

1.7 Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanja na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo.

2. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

2.1 Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik, če je to potrebno. V vlogi se navedejo: 2.1.1 namen ali nameni, za katere je predvidena naprava, za katero je bila predložena vloga za homologacijo, in ali jo je mogoče uporabiti v sklopu dveh svetilk iste vrste/tipa; 2.1.2 pri gabaritnih svetilkah, ali je namenjena oddajanju bele ali rdeče svetlobe; 2.1.3 pri zavornih svetilkah kategorije S3 ali S4, ali je namenjena namestitvi zunaj vozila ali v njem (za zadnjim oknom); 2.1.4 ali naprava proizvaja stalno svetilnost (kategorija R1, S1 ali S3) ali spremenljivo svetilnost (kategorija R2, S2 ali S4). 2.1.5 Po želji vlagatelj navede, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu.

2.2 Za vsak tip naprave se vlogi priložijo: 2.2.1 risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa naprave in ki prikazujejo, v katerem geometrijskem položaju ali položajih je napravo treba (in če je ustrezno, pri svetilkah kategorij S3 ali S4 zadnje okno) vgraditi na vozilo, os opazovanja, ki naj se uporablja kot referenčna os pri preskušanju (vodoravni kot V = 0°, navpični kot N = 0°), in točko, ki naj se uporablja kot referenčno središče pri omenjenih preskusih. Risbe prikazujejo tudi predvideno mesto za številko homologacije in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake; 2.2.2 kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, navaja zlasti: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; za zavorno svetilko kategorije S3 ali S4, ki je namenjena namestitvi v notranjosti vozila, mora tehnični opis vsebovati specifikacijo optičnih značilnosti (prepuščanje svetlobe, barvo, nagib itd.) zadnjega okna ali oken; (b) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; 2.2.3 za naprave s spremenljivo svetilnostjo kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti, diagram razporeditve in specifikacijo značilnosti sistema, ki zagotavlja dve ravni svetilnosti; 2.2.4 dva vzorca: če vloga zadeva naprave, ki niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev na levo ali na desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila; za svetilke s spremenljivo svetilnostjo se vlogi priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja isti signal ali signale; 2.2.5 za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, vzorčno ploščo ali plošče (če obstajajo različne možnosti) z enakovrednimi optičnimi lastnostmi, ki ustrezajo lastnostim dejanskega zadnjega okna ali oken.

3. OZNAKE

Naprave, ki se predložijo v homologacijo:

3.1 morajo imeti navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

3.2 morajo razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, na kateri so navedeni: (a) kategorija ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali (b) posebna identifikacijska oznaka modula svetlobnega vira;

3.3 morajo imeti dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.2; ta površina se označi na risbah iz odstavka 2.2.1;

3.4 za svetilke z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov, oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

3.5 pri svetilkah, ki delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, z uporabo elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, ali imajo sekundarni način delovanja, morajo imeti tudi oznako, na kateri je navedena nazivna sekundarna konstrukcijska napetost;

3.6 v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti: 3.6.1 navedeno blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; 3.6.2 posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi jima homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.2.1.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnega vira, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju; 3.6.3 oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne vatne moči;

3.7 če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Splošno

4.1.1 Če napravi, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli.

4.1.2 Kadar sta dve svetilki ali več del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija lahko podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje določbe tega ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo določb nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta določba se ne uporablja za žaromete z žarnicami z dvema žarilnima nitkama, kadar je homologiran samo en svetlobni pramen.

4.1.3 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se od že homologirane naprave razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.

4.1.4 Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

4.1.5 Vsaka naprava, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, ima poleg oznak iz odstavkov 3.1 in 3.2 ali 3.4 na mestu iz odstavka 3.3 homologacijsko oznako, kakor je opisana v odstavkih 4.2 in 4.3.

4.2 Sestava homologacijske oznake

Homologacijska oznaka je sestavljena iz:

4.2.1 mednarodne homologacijske oznake, ki jo sestavljajo: 4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); 4.2.1.2 številka homologacije, določena v odstavku 4.1.3;

4.2.2 naslednjega dodatnega simbola ali simbolov: 4.2.2.1 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede prednjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „A“; 4.2.2.2 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk, črka „R“, ki ji lahko sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost; 4.2.2.3 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zavornih svetilk, črka „S“, tej pa sledi številka: „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost; „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost; „3“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S3 in proizvaja stalno svetilnost; „4“, če naprava izpolnjuje specifične zahteve za zavorne svetilke kategorije S4 in proizvaja spremenljivo svetilnost; 4.2.2.4 na napravah, ki vključujejo zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in zavorno svetilko ter izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede takih svetilk, oznaki „R“, „R1“ ali „R2“ in „S1“ ali „S2“, ločeni z vezajem; 4.2.2.5 na sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilkah, na katerih so koti vidljivosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri, vodoravna puščica, ki kaže stran, na kateri je fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V; 4.2.2.6 dodatna črka „D“ na svetlobnih napravah, ki jih je mogoče uporabljati kot del sklopa dveh svetilk, in to desno od oznake iz točk 4.2.2.1 in 4.2.2.4; 4.2.2.7 na napravah z zmanjšano razporeditvijo svetlobe v skladu z odstavkom 2.3 Priloge 4 k temu pravilniku navpična puščica, ki se začne pri vodoravni daljici in je obrnjena navzdol;

4.2.3 dveh števk številke homologacije (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 5. maja 1991), ki navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, če je potrebno, pa je lahko v bližini prej navedenih dodatnih simbolov še zahtevana puščica.

4.2.4 Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 so jasno čitljivi in neizbrisni, tudi ko se naprava vgradi v vozilo.

4.3 Homologacijska oznaka

4.3.1 Samostojne svetilke

V odstavkih od 1 do 4 Priloge 3 so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

Če se za različne tipe svetilk, ki izpolnjujejo zahteve različnih pravilnikov, uporabljajo iste zunanje leče iste ali drugačne barve, se lahko označijo z enotno mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavljata krog okrog črke „E“ in številčne oznake države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na svetilki, če:

4.3.1.1 je vidna po vgradnji svetilke;

4.3.1.2 se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica;

4.3.1.3 velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija;

4.3.1.4 glavno ohišje svetilke vključuje prostor, opisan v odstavku 3.3., in homologacijsko oznako za dejanske funkcije;

4.3.1.5 v primeru 5 iz Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.2 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

4.3.2.1 Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, in številke homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če: 4.3.2.1.1 je vidna po vgradnji svetilke; 4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

4.3.2.2 Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se označi skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, po potrebi pa se označi tudi zahtevana puščica: 4.3.2.2.1 ali na ustrezni svetleči površini; 4.3.2.2.2 ali v skupini tako, da je mogoče vsako izmed združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno identificirati.

4.3.2.3 Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

4.3.2.4 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

4.3.2.5 V odstavku 6 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.3 Svetilke, integrirane s tipom žarometa, katerega leča se lahko uporablja za druge tipe žarometov

Kadar je to ustrezno, se uporabljajo določbe odstavka 4.3.2.

4.3.3.1 Če imajo različni tipi žarometov ali enot svetilk, ki vključujejo žaromet, isto lečo, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na te tipe žarometov ali enot svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi površino, opisano v odstavku 3.3 zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

4.3.3.2 V odstavku 7 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak, ki se nanašajo na svetilke, ki so integrirane z žarometom.

4.3.4 Homologacijska oznaka mora biti čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru mora biti oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se odprejo vrata.

5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1 Vsaka predložena naprava mora biti skladna s specifikacijami iz odstavkov 6 in 8.

5.2 Svetlobne naprave morajo biti zasnovane in izdelane tako, da pri normalnih pogojih uporabe, ne glede na tresljaje, ki so jim lahko izpostavljene med uporabo, ostaja njihovo delovanje zadovoljivo in ohranijo značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik.

5.3 Za svetilke, ki so bile homologirane kot prednje ali zadnje pozicijske svetilke, se šteje, da so bile homologirane tudi kot gabaritne svetilke.

5.4 Tudi prednje in zadnje pozicijske svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane, se lahko uporabljajo kot gabaritne svetilke.

5.5 Pozicijske svetilke, ki so integrirane z drugo funkcijo in uporabljajo skupni svetlobni vir in ki so zasnovane tako, da stalno delujejo z dodatnim sistemom, ki uravnava svetilnost, so dovoljene. 5.5.1 Pri zadnjih pozicijskih svetilkah, ki so integrirane z zavorno svetilko, pa mora biti naprava: (a) del sklopa z več svetlobnimi viri ali (b) namenjena uporabi v vozilih, ki so opremljena s sistemom za spremljanje delovanja navedene funkcije. V obeh primerih se sporočilu doda opomba.

5.6 V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali: 5.6.1 je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da: (a) je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem; (b) v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi; 5.6.2 moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb.

5.7 V primeru odpovedi nadzora spreminjanja svetilnosti za: (a) zadnjo pozicijsko svetilko kategorije R2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije R ali R1; (b) zadnjo zavorno svetilko kategorije S2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S1; (c) zadnjo zavorno svetilko kategorije S4, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S3; se zahteve glede stalne svetilnosti za ustrezno kategorijo izpolnijo samodejno.

5.8 Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko: 5.8.1 uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, odobrene v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev uporabe; 5.8.2 zasnova naprave mora biti takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj; 5.8.3 nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko;

5.9 Če prednja pozicijska svetilka vključuje enega ali več proizvajalcev infrardečega sevanja, morajo biti fotometrične in kolorimetrične zahteve za to prednjo pozicijsko svetilko izpolnjene pri delovanju tega proizvajalca ali proizvajalcev infrardečega sevanja in brez njega.

6. SVETILNOST

6.1 Svetilnost obeh predloženih naprav v referenčni osi ne sme biti manjša od minimalne svetilnosti in ne večja od maksimalne svetilnosti, ki je navedena spodaj: Najmanjše svetilnosti cd Največje vrednosti v cd, kadar se uporablja kot posamična svetilka svetilka (posamična) z oznako „D“ (odstavek 4.2.2.6) 6.1.1 Prednje pozicijske svetilke, sprednja gabaritna svetilka 4 140 70 6.1.2 Prednje pozicijske svetilke, integrirane v žaromet 4 140 — 6.1.3 Zadnje pozicijske svetilke, zadnja gabaritna svetilka 6.1.3.1 R ali R1 (stalna svetilnost) 4 17 8,5 6.1.3.2 R2 (spremenljiva svetilnost) 4 42 21 6.1.4 Zavorne svetilke 6.1.4.1 S1 (stalna svetilnost) 60 260 130 6.1.4.2 S2 (spremenljiva svetilnost) 60 730 365 6.1.4.3 S3 (stalna svetilnost) 25 110 55 6.1.4.4 S4 (spremenljiva svetilnost) 25 160 80 6.1.5 Pri sklopu dveh ali več svetilk skupna svetilnost ne sme presegati največje vrednosti, ki je določena za eno svetilko. 6.1.6 Kadar se sklop dveh ali več svetilk z isto funkcijo šteje za eno svetilko, mora izpolnjevati zahteve za: (a) največjo svetilnost, če so hkrati prižgane vse svetilke; (b) najmanjšo svetilnost, če ena svetilka odpove. 6.1.7 Kadar odpove ena svetilka, ki vsebuje več kot en svetlobni vir, se uporabljajo naslednje določbe: 6.1.7.1 skupina svetlobnih virov, ki je povezana tako, da zaradi odpovedi katere koli svetilke svetlobo prenehajo oddajati vse svetilke, se šteje za en svetlobni vir; 6.1.7.2 svetilka dosega najmanjšo zahtevano svetilnost, ko odpove kateri koli od svetlobnih virov. Vendar pa se za svetilke, ki so zasnovane za samo dva svetlobna vira, 50 odstotkov najmanjše svetilnosti v referenčni osi svetilke šteje za zadostno svetilnost, če se v opombi sporočila navede, da je svetilka namenjena samo uporabi v vozilih, opremljenih s kontrolno svetilko delovanja, ki opozori, če kateri koli od svetlobnih virov odpove. 6.1.8 Ko vsi svetlobni viri svetijo, je lahko največja svetilnost, določena za eno svetilko, prekoračena, če ena svetilka ni označena z oznako „D“, največja svetilnost, določena za sklop dveh ali več svetilk, pa ni prekoračena.

6.2 Izven referenčne osi in znotraj polj, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1 k temu pravilniku, mora svetilnost vsake izmed dveh predloženih naprav ustrezati naslednjim zahtevam: 6.2.1 v vsaki smeri, ki ustreza točkam v preglednici porazdelitve svetlobe, predstavljeni v Prilogi 4 k temu pravilniku, ne sme biti od zmnožka najmanjše svetilnosti, navedenega v preglednici v odstavku 6.1, manjša za odstotek, ki je naveden v tej preglednici za zadevno smer; 6.2.2 v nobeni smeri v prostoru, v katerem je svetlobno-signalna naprava vidna, ne presega največje svetilnosti, določene v preglednici v odstavku 6.1; 6.2.3 vendar pa je za zadnje pozicijske svetilke, integrirane z zavornimi svetilkami (glej odstavek 6.1.3) dovoljena svetilnost 60 cd pod ravnino, ki tvori kot 5° z vodoravno ravnino in navzdol od nje, 6.2.4 poleg tega, 6.2.4.1 povsod v poljih, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1, svetilnost ne sme biti manjša od 0,05 cd za prednje in zadnje pozicijske svetilke in gabaritne svetilke ter od 0,3 cd za zavorne svetilke; 6.2.4.2 če je zadnja pozicijska svetilka integrirana z zavorno svetilko s stalno ali spremenljivo svetilnostjo, mora znašati razmerje med svetilnostma, dejansko izmerjenima pri obeh svetilkah, kadar ju istočasno prižgemo, in svetilnostjo zadnje pozicijske svetilke, kadar jo prižgemo samo, najmanj 5: 1 v polju, ki ga omejujejo ravne vodoravne črte, ki potekajo skozi ± 5° N, in ravne navpične črte, ki potekajo skozi ± 10° V na preglednici porazdelitve svetlobe. Če zadnja pozicijska svetilka ali zavorna svetilka ali obe vsebujeta več kot en svetlobni vir in se štejeta za eno svetilko, se upoštevajo vrednosti, ugotovljene pri delovanju vseh svetlobnih virov; 6.2.4.3 upoštevati je treba določbe odstavka 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku o lokalnih nihanjih svetilnosti.

6.3 Meritve svetilnosti se opravijo pri stalno prižganih svetilkah, pri tistih, ki oddajajo rdečo svetlobo, pa pri barvni svetlobi.

6.4 Za naprave kategorij R2, S2 in S4 se čas, ki poteče med vključitvijo svetlobnega vira ali virov in trenutkom, ko oddana svetloba, izmerjena na referenčni osi, doseže 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v skladu z odstavkom 6.3, izmeri za skrajne ravni svetilnosti, ki jo proizvede naprava. Izmerjeni čas za dosego najmanjše svetilnosti ne sme preseči izmerjenega časa za dosego največje svetilnosti.

6.5 Nadzor spreminjanja svetilnosti ne sme oddajati signalov, ki povzročajo svetilnost: 6.5.1 zunaj razpona iz odstavka 6.1 ter 6.5.2 višjo od ustrezne največje svetilnosti, določene v odstavku 6.1 za določeno napravo; (a) za sisteme, ki so odvisni le od dnevnih in nočnih razmer: v nočnih razmerah; (b) za druge sisteme: v običajnih razmerah (3);

6.6 V prilogi 4, na katero se sklicuje odstavek 6.2.1, so navedene podrobnosti o merilnih metodah, ki jih je treba uporabiti.

7. PRESKUSNI POSTOPEK

7.1 Vse meritve, fotometrične in kolorimetrične, se opravijo: 7.1.1 v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvno ali barvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo, ki je potrebna za proizvajanje referenčnega svetlobnega toka za to kategorijo žarnic z žarilno nitko; 7.1.2 v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnicami z žarilno nitko in drugimi) pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; 7.1.3 v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4), se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; 7.1.4 v primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec.

7.2 Vendar pa se v primeru svetlobnih virov, ki jih upravlja nadzor spreminjanja svetilnosti, da se doseže spremenljiva svetilnost, fotometrične meritve opravljajo v skladu z opisom vlagatelja.

7.3 Preskusni laboratorij od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

7.4 Napetost, ki naj se uporabi za svetilko, se navede v sporočilu iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.5 Določijo se omejitve vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave.

7.6 Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se predložena vzorčna plošča ali plošče (če obstajajo različne možnosti; glej odstavek 2.2.5) namestijo v geometrijskem položaju ali položajih, ki so opisani na risbi ali risbah v prijavi (glej odstavek 2.2.1) pred svetilko, ki se bo preskušala.

8. BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe, oddane znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 4, je rdeča ali bela. Za preskušanje glej Prilogo 5 k temu pravilniku. Zunaj tega polja niso opazna večja barvna odstopanja.

Te zahteve veljajo tudi za razpon spremenljive svetilnosti:

(a) zadnjih pozicijskih svetilk kategorije R2;

(b) zavornih svetilk kategorij S2 in S4.

9. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnjemorajo biti v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

9.1 svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8;

9.2 minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene;

9.3 minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene;

9.4 organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, podeljena za napravo, se lahko prekliče, če ti pogoji niso izpolnjeni.

10.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11. POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, za katero je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo sporočila v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12. OPOMBE V ZVEZI Z BARVO IN DOLOČENIMI NAPRAVAMI

Pogodbenicam Sporazuma, ki mu je ta pravilnik priložen, člen 3 navedenega sporazuma ne preprečuje, da bi za naprave, nameščene na vozila, ki so registrirana pri njih, prepovedali določene barve, ki so določene v tem pravilniku, ali da bi za vse kategorije ali določene kategorije vozil, ki so registrirana pri njih, prepovedali zavorne svetilke, ki imajo samo stalno svetilnost.

13. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.

14. PREHODNE DOLOČBE

14.1 Signalne svetilke brez žarnic z žarilno nitko in zavorne svetilke kategorije S3, namenjene namestitvi v vozilu.

14.1.1 Od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02.

14.1.2 Po 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip svetilk, ki je opisan v odstavku 14.1, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02.

14.1.3 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

14.1.4 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02.

14.2 Namestitev svetilk iz odstavka 14.1 na vozilo

14.2.1 Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati vgradnje svetilk iz odstavka 14.1, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na vozilo.

14.2.2 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02.

14.2.3 Po preteku obdobja 48 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, v novo vozilo, za katero je bila podeljena nacionalna homologacija ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

14.2.4 Po preteku obdobja 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6 k spremembam 02, na novo vozilo, ki je bilo registrirano več kot 60 mesecev od začetka veljavnosti Dodatka 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

(1) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kot je bil nazadnje spremenjen z Sprem.4).

(2) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 prosto ter 56 za Črno goro. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3) Dobra vidljivost (meteorološki optični razpon MOR > 2 000 m, določen v skladu z vodnikom Svetovne meteorološke organizacije Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, šesta izdaja, ISBN: 92-63-16008-2, odstavka 1.9.1/1.9.11, Ženeva 1996.) in čiste leče.

(4) V tem pravilniku izraz, „ki je del svetilke“ pomeni, da je zadevni element fizično vključen v ohišje svetilke ali da je zunaj nje, ločen ali ne od ohišja svetilke, vendar ga proizvajalec svetilke dobavlja kot del sistema svetilke.

PRILOGA 1 Prednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke in zavorne svetilke: najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru teh svetilk (1) V vseh primerih so za vse kategorije naprav iz tega Pravilnika najmanjši koti razporeditve svetlobe v prostoru 15° nad vodoravno črto in 15° pod njo, razen: (a) za svetilke z dovoljeno višino namestitve 750 mm nad tlemi, za katere znašajo 15° nad vodoravno črto in 5° pod njo; (b) za zavorne svetilke kategorij S3 ali S4, za katere znašajo 10° nad vodoravno črto in 5° pod njo; Prednje pozicijske svetilke, Gabaritne svetilke Na in nad ravnino V za vse svetilke. Pod ravnino V za svetilke, namenjene vozilom kategorije M2, M3, N2 ali N3

Prednje pozicijske svetilke Pod ravnino V za vozila kategorij M1 ali N1 Ravnina V: „vodoravna ravnina, ki gre skozi referenčno središče svetilke“ Zadnje pozicijske svetilke gabaritne svetilke

Zavorne svetilke (S1 in S2)

Zavorne svetilke (S3) (1) Koti, prikazani na teh slikah, veljajo za smerne svetilke na desni strani vozila. Puščice so obrnjene proti prednjemu delu vozila.

PRILOGA 2 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 3 PRIMERI NAMESTITVE HOMOLOGACIJSKIH OZNAK 1. Prednja pozicijska svetilka Naprava s prikazano homologacijsko oznako je prednja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena poleg simbola „A“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Vodoravna puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V. Navpična puščica, ki se začne od vodoravne daljice in je obrnjena navzdol, kaže dovoljeno višino namestitve za to napravo, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi. 2. Zadnja pozicijska svetilka Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zadnja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221, ki jo je mogoče uporabiti tudi v sklopu dveh zadnjih pozicijskih svetilk. Številka, navedena pod simbolom „R1D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V. 3. Zavorna svetilka Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zavorna svetilka z eno ravnjo osvetlitve, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena pod simbolom „S1“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. 4. Naprava, ki vključuje zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko Naprava s prikazano homologacijsko oznako je naprava, ki vključuje zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena pod simbolom „R2D-S2D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Zadnja pozicijska svetilka je vgrajena v zavorno svetilko – pri čemer imata obe spremenljivo svetilnost –, ki se lahko uporabi tudi v skupini sklopu dveh svetilk. Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° V. Opomba: številka homologacije in dodatni simboli so v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije so na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Homologacijska številka in dodatni simbol, vključno s številko sprememb zadevnega pravilnika, kadar je to ustrezno, so na nasprotnih straneh. Uporabi rimskih števk za številke homologacije se je treba izogibati, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli. 5. Označevanje samostojnih svetilk Zgornji primer ustreza označevanju leč za različne tipe svetilk. Ta homologacijska oznaka pomeni, da je bila naprava homologirana v Španiji (E9) pod številko homologacije 1432 in vključuje naslednje svetilke: zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni različici; zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki; rdečo zadnjo pozicijsko svetilko (R), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; zavorno svetilko z eno ravnjo osvetlitve (S1), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. 6. Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa (Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Te niso del homologacijske oznake.) Opomba: Ti trije primeri homologacijske oznake (vzorci A, B in C) predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Označujejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje: zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; rdečo zadnjo pozicijsko svetilko s spremenljivo svetilnostjo (R2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 38 v izvirni obliki; svetilko za vzvratno vožnjo (AR), ki je homologirana v skladu s Pravilnikom št. 23 v izvirni obliki; zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. Opomba: Ti trije primeri homologacijske oznake v nadaljevanju (vzorci D, E in F) ustrezajo svetlobni napravi, ki ima homologacijsko oznako in ki vključuje: prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; žaromet za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 20; žaromet za meglo, ki je homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19; prednjo smerno svetilko kategorije 1a, ki je homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6. 7. Svetilka, integrirana z žarometom Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer: ali žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 8, kakor je bil spremenjen s spremembami 04, ki je integriran s prednjo pozicijsko svetilko, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; ali žarometu za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 1, kakor je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z isto prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; ali katerim koli od navedenih žarometov, homologiranim kot posamično svetilko. Ohišje žarometa mora biti označeno z edino veljavno homologacijsko številko, npr.: 8. Moduli svetlobnega vira Modul svetlobnega vira z identifikacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod homologacijsko številko 17325.

PRILOGA 4 FOTOMETRIČNE MERITVE 1. Metode merjenja 1.1 Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem izogiba nezaželenemu razsipanju svetlobe. 1.2 Če rezultati fotometričnih meritev vzbujajo dvom, se upoštevajo naslednje zahteve: 1.2.1 razdalja, na kateri se izvaja meritev, je taka, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti; 1.2.2 merilna oprema je taka, da kotna odprtina sprejemnika, gledano iz referenčnega centra svetilke, obsega kot med 10’ in 1°; 1.2.3 da je predpisana svetilnost za določeno smer opazovanja zadovoljiva, se šteje, če je ta zahteva izpolnjena v smeri, ki odstopa za največ četrt stopinje od smeri opazovanja. 1.3 Če je mogoče napravo namestiti na vozilo v več različnih položajev, se fotometrične meritve ponovijo za vsak položaj ali skrajne položaje polja referenčne osi, ki jih določi proizvajalec. 2. Preglednica standardne porazdelitve svetlobe Preglednica porazdelitve svetlobe za zavorno svetilko kategorije S3 10° 32 — 64 — 32 5° 64 100 100 100 64 0° 64 100 100 100 64 5° 64 100 100 100 64 10° 5° 0° 5° 10° 2.1 Smer V = 0° in N = 0° ustreza referenčni osi. (Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti.) Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo najmanjše vrednosti za različne smeri meritev kot odstotek najmanjše vrednosti v osi (smer V = 0° in N = 0°) za vsako svetilko. 2.2 Znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2, ki je shematsko prikazano kot mreža, mora biti svetlobni vzorec večinoma enakomeren, tj. svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga omejujejo črte mreže, mora dosegati najmanjšo vrednost, ki je na črtah mreže, ki obkrožajo ustrezno smer, prikazana kot odstotek. 2.3 Kadar je naprava namenjena namestitvi na višini, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi, pa se fotometrična svetilnost preveri samo do kota 5° navzdol. 3. Fotometrična meritev svetilk Preveri se fotometrično delovanje: 3.1 nezamenljivih svetlobnih virov (žarnic z žarilno nitko in drugih): b s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika; 3.2 zamenljivih žarnic z žarilno nitko: v primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo. 3.3 Pri vsaki signalni svetilki, razen tistih, ki imajo žarnico ali žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti po eni minuti in 30 minutah delovanja.

PRILOGA 5 BARVE SVETILK: KROMATSKE KOORDINATE Za preverjanje teh kolorimetričnih značilnosti se uporabi preskusni postopek, opisan v odstavku 7 tega pravilnika. Vendar pa je treba kolorimetrične značilnosti svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnic z žarilno nitko in drugih) preveriti s svetlobnimi viri, ki so v svetilki, v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika. Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se kolorimetrične značilnosti preverijo pri najslabši mogoči kombinaciji ali kombinacijah svetilke in zadnjega okna ali oken ali vzorčne plošče ali plošč.

PRILOGA 6 MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE 1. SPLOŠNO 1.1 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika. 1.2 V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbranih svetilk v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika: 1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku; 1.2.2 če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. 1.3 Kromatske koordinate se upoštevajo pri preskušanju v skladu s pogoji iz odstavka 7 tega pravilnika. 2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC Za vsak tip svetilke imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj v nadaljevanju opisane preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami tega pravilnika. Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost pri zadevnem preskusu, se izberejo in preskusijo dodatni vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti. 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih 2.2.1 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. 2.2.4 V vseh primerih, zlasti pa za upravno preverjanje in vzorčenje, so referenčne metode iz pravilnika. 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci svetilk se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni serijo svetilk istega tipa, ki je opredeljena v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. Ocena v splošnem zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti. 2.4 Izmerjene in evidentirane fotometrične značilnosti Fotometrične meritve se opravijo za najmanjše vrednosti vzorčne svetilke na točkah iz Priloge 4 in zahtevanih kromatičnih koordinatah. 2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika. Merila za sprejemljivost so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.