1.

Podrobni opisi groženj in povezane ranljive točke ali metode napada so navedeni v preglednici A1. Preglednica A1 Seznam ranljivih točk ali metod napada, povezanih z grožnjami Podroben in nadalje razčlenjen opis ranljive točke/grožnje Primer ranljive točke ali metode napada 4.3.1 Grožnje v zvezi z zalednimi strežniki, povezane z vozili na terenu 1. Zaledni strežniki se uporabijo kot sredstvo za napad na vozilo ali za pridobivanje podatkov. 1.1 Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad). 1.2 Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva). 1.3 Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom). 2. Motene so storitve zalednega strežnika, kar vpliva na delovanje vozila. 2.1 Napad na zaledni strežnik ustavi njegovo delovanje, mu na primer prepreči interakcijo z vozili in zagotavljanje storitev, od katerih so vozila odvisna. 3. Podatki v zvezi z vozilom na zalednih strežnikih so izgubljeni ali ogroženi (v nadaljnjem besedilu: kršitev varnosti podatkov). 3.1 Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad). 3.2 Izguba informacij v oblaku. Če podatke hranijo neodvisni ponudniki storitev v oblaku, se lahko zaradi napadov ali nesreč izgubijo občutljivi podatki. 3.3 Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva). 3.4 Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom). 3.5 Kršitev varnosti informacij z nenamerno izmenjavo podatkov (npr. napake skrbnika). 4.3.2 Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi komunikacijskimi kanali 4. Zakrinkanje sporočil ali podatkov, ki jih prejme vozilo. 4.1 Zakrinkanje sporočil s poosebljanjem (npr. 802.11p V2X med vožnjo v koloni, sporočil GNSS). 4.2 Napad, pri katerem vsiljivec ustvari lažne identitete več vozil (s čimer druga vozila zavaja, da je na cesti veliko vozil; t. i. Sybil attack). 5. Komunikacijski kanali, ki se uporabljajo za nepooblaščeno manipulacijo s kodo/podatki v vozilu ali njihovo brisanje ali druge spremembe. 5.1 Komunikacijski kanali dovoljujejo vrivanje kode, na primer v komunikacijski tok se lahko vrine spremenjena strojna koda programske opreme. 5.2 Komunikacijski kanali omogočajo manipulacijo s podatki/kodo v vozilu. 5.3 Komunikacijski kanali omogočajo prepis podatkov/kode v vozilu. 5.4 Komunikacijski kanali omogočajo brisanje podatkov/kode v vozilu. 5.5 Komunikacijski kanali omogočajo vnos podatkov/kode v vozilo (pisanje podatkovne kode). 6. Komunikacijski kanali omogočajo sprejemanje sporočil, ki niso zaupanja vredna / so nezanesljiva ali pa so ranljiva za napade, katerih cilj je ugrabitev/ponavljanje seje. 6.1 Sprejemanje informacij iz nezanesljivega vira ali vira, ki ni vreden zaupanja. 6.2 Napad s posrednikom/ugrabitev seje. 6.3 Napad s ponavljanjem, na primer napad na komunikacijski vmesnik, napadalcu omogoča, da poslabša učinkovitost programske opreme elektronske krmilne enote ali vdelane programske opreme vmesnika. 7. Informacije je mogoče zlahka razkriti. Na primer s prisluškovanjem komunikacijam ali z omogočanjem nepooblaščenega dostopa do občutljivih datotek ali map. 7.1 Prestrezanje informacij/moteče sevanje/spremljanje komunikacij. 7.2 Nepooblaščen dostop do datotek ali podatkov. 8. Napadi z zavrnitvijo storitve prek komunikacijskih kanalov zaradi motenj v delovanju vozila. 8.1 Pošiljanje velike količine odpadnih podatkov informacijskemu sistemu vozila, tako da ne more zagotavljati storitev kot običajno. 8.2 Napad s črno luknjo, pri katerem lahko napadalec, da bi motil komunikacijo z vozili, blokira sporočila med vozili. 9. Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop do sistemov v vozilu. 9.1 Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop, na primer dostop do korenske mape. 10. Virusi, vdelani v komunikacijska sredstva, lahko okužijo sisteme v vozilu. 10.1 Virus, vdelan v komunikacijska sredstva, okuži sisteme v vozilu. 11. Sporočila, ki jih prejema vozilo (npr. sporočila X2V ali diagnostična sporočila) ali se znotraj njega prenašajo, vsebujejo zlonamerno vsebino. 11.1 Zlonamerna notranja sporočila (npr. CAN). 11.2 Zlonamerna sporočila V2X, na primer sporočila infrastrukture vozilu ali sporočila vozila vozilu (npr. CAM, DENM). 11.3 Zlonamerna diagnostična sporočila. 11.4 Zlonamerna lastniška sporočila (npr. tista, ki jih običajno pošlje proizvajalec originalne opreme ali dobavitelj sestavnega dela/sistema/funkcije). 4.3.3 Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi postopki posodobitve 12. Zloraba ali ogrožanje varnosti postopkov posodobitve. 12.1 Ogrožanje varnosti postopkov brezžične posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme. 12.2 Ogrožanje varnosti lokalnih/fizičnih postopkov posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme. 12.3 S programsko opremo se pred postopkom posodobitve manipulira (in je zato poškodovana), čeprav je postopek posodobitve nedotaknjen. 12.4 Ogrožanje varnosti kriptografskih ključev ponudnika programske opreme, da se omogoči neveljavna posodobitev. 13. Zavrniti je mogoče zakonite posodobitve. 13.1 Napad z zavrnitvijo storitve proti strežniku ali omrežju za posodobitev, da se prepreči uvajanje kritičnih posodobitev programske opreme in/ali odklenejo funkcije, specifične za stranke. 4.3.4 Grožnje vozilom v zvezi z nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad 15. Zakoniti akterji lahko sprejmejo ukrepe, ki bi nenamerno olajšali kibernetski napad. 15.1 Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad. 15.2 Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo. 4.3.5 Grožnje vozilom v zvezi z njihovo zunanjo povezljivostjo in povezavami 16. Manipulacija s povezljivostjo funkcij vozila omogoča kibernetski napad, kar lahko vključuje telematiko, sisteme, ki omogočajo delovanje na daljavo, in sisteme, ki uporabljajo brezžične komunikacije kratkega dosega. 16.1 Manipulacija s funkcijami za daljinsko upravljanje sistemov, kot so daljinski ključ, naprava za imobilizacijo in polnilnica. 16.2 Manipulacija s telematiko vozila (npr. manipulacija z merjenjem temperature občutljivega blaga, odklepanje vrat prtljažnika na daljavo). 16.3 Motenje delovanja brezžičnih sistemov ali senzorjev kratkega dosega. 17. Gostujoča programska oprema tretjih oseb, npr. aplikacije za prosti čas, se uporabi kot sredstvo za napade na sisteme vozila. 17.1 Poškodovane aplikacije ali tiste s slabo varnostjo programske opreme, ki se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila. 18. Naprave, povezane z zunanjimi vmesniki, na primer vrata USB, vrata OBD, se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila. 18.1 Zunanji vmesniki, kot so vrata USB ali druga vrata, se uporabijo kot točka napada, na primer z vrivanjem kode. 18.2 Mediji, okuženi z virusom, se povežejo s sistemom vozila. 18.3 Diagnostični dostop (npr. zaščitni ključ za vrata OBD) se uporabi za olajšanje napada, na primer manipulacijo s parametri vozila (neposredno ali posredno). 4.3.6 Grožnje podatkom/kodi vozila 19. Pridobivanje podatkov/kode vozila. 19.1 Pridobivanje avtorske ali lastniške programske opreme iz sistemov vozila (piratstvo izdelkov). 19.2 Nepooblaščen dostop do zasebnih podatkov lastnika, kot so osebna identiteta, podatki o plačilnem računu, podatki iz imenika, podatki o lokaciji, elektronska identifikacija vozila itd. 19.3 Pridobivanje kriptografskih ključev. 20. Manipulacija s podatki/kodo vozila. 20.1 Nezakonite/nepooblaščene spremembe elektronske identifikacije vozila. 20.2 Identitetna prevara. Če na primer uporabnik želi prikazati drugo identiteto pri komunikaciji s sistemi cestninjenja ali zalednim sistemom proizvajalca. 20.3 Ukrepi za izogibanje nadzornim sistemom (npr. vdiranje/spreminjanje/blokiranje sporočil, kot so podatki sledilnika snemalnika operativnih podatkov ali število zagonov). 20.4 Manipulacija s podatki za ponarejanje podatkov iz vozila o vožnji (npr. kilometrina, hitrost vožnje, navodila za vožnjo.). 20.5 Nepooblaščene spremembe diagnostičnih podatkov sistema. 21. Izbris podatkov/kode. 21.1 Nepooblaščeno brisanje/manipulacija dnevnikov sistemskih dogodkov. 22. Uvedba zlonamerne programske opreme. 22.2 Uvedba zlonamerne programske opreme ali dejavnost zlonamerne programske opreme. 23. Uvedba nove programske opreme ali prepisovanje obstoječe programske opreme. 23.1 Ponarejanje programske opreme nadzornega sistema ali informacijskega sistema vozila. 24. Motenje sistemov ali operacij. 24.1 Zavrnitev storitve, kar se lahko na primer sproži na notranjem omrežju s preplavljanjem področnega krmilnega omrežja ali spodbujanjem napak na elektronski krmilni enoti s pogostim pošiljanjem sporočil. 25. Manipulacija s parametri vozila. 25.1 Nepooblaščen dostop za ponarejanje konfiguracijskih parametrov ključnih funkcij vozila, kot so podatki o zavorah, prag sprožitve zračne blazine. 25.2 Nepooblaščen dostop za ponarejanje parametrov polnjenja, kot so napetost polnjenja, moč polnjenja, temperatura akumulatorja. 4.3.7 Potencialne ranljive točke, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene 26. Ogrožena je lahko varnost kriptografskih tehnologij ali pa se te tehnologije nezadostno uporabljajo. 26.1 Kombinacija kratkih šifrirnih ključev in dolgega obdobja veljavnosti napadalcu omogoča, da dešifrira šifriranje. 26.2 Nezadostna uporaba kriptografskih algoritmov za zaščito občutljivih sistemov. 26.3 Uporaba že zastarelih ali kmalu zastarelih kriptografskih algoritmov. 27. Ogrožena bi lahko bila varnost delov ali zaloge, kar bi omogočilo napad na vozila. 27.1 Strojna ali programska oprema, ki je zasnovana tako, da omogoča napad, ali ki ne izpolnjuje meril glede zasnove za zaustavitev napada. 28. Razvoj programske ali strojne opreme omogoča ranljive točke. 28.1 Napake programske opreme. Prisotnost napak v programski opremi je lahko osnova za ranljive točke, ki jih je morda mogoče izkoristiti. To velja zlasti, če programska oprema ni bila preizkušena, s čimer bi se preverilo, da znana slaba koda/napake niso prisotne, in zmanjšalo tveganje prisotnosti neznanih slabih kod/napak. 28.2 Uporaba preostalih elementov pri razvoju (npr. vrata za odpravljanje napak, vrata JTAG, mikroprocesorji, razvojni certifikati, gesla za razvijalce ...) lahko omogoči dostop do elektronskih krmilnih enot ali napadalcem omogoči, da pridobijo večje pravice. 29. Zaradi zasnove omrežja so prisotne ranljive točke. 29.1 Odvečna internetna vrata ostanejo odprta in omogočajo dostop do omrežnih sistemov. 29.2 Zaobide se ločitev omrežja, da se pridobi nadzor. Konkreten primer je uporaba nezaščitenih prehodov ali točk dostopa (kot so prehodi med tovornjakom in prikolico), da se zaobidejo zaščite in pridobi dostop do drugih segmentov omrežja ter izvedejo zlonamerna dejanja, kot je pošiljanje poljubnih sporočil področnega krmilnega omrežja. 31. Pride lahko do nenamernega prenosa podatkov. 31.1 Kršitev varnosti informacij. Osebni podatki lahko uhajajo, ko avto zamenja uporabnika (npr. se proda ali se uporablja kot vozilo za najem in so najemniki novi). 32. Fizična manipulacija s sistemi lahko omogoči napad. 32.1 Manipulacija z elektronsko strojno opremo, v vozilo se na primer doda nepooblaščena elektronska strojna oprema, ki omogoča napad s posrednikom. Zamenjava pooblaščene elektronske strojne opreme (npr. senzorjev) z nepooblaščeno elektronsko strojno opremo. Manipulacija z informacijami, ki jih zbere senzor (npr. z magnetom za poseg v Hallov senzor, priključen na menjalnik).