27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/263 
 Po mednarodnem javnem pravu imajo samo  izvorna besedila UN/ECE pravni u činek. Status in datum 
začetka veljavnosti tega pravilnika je  treba preveriti v najnovejši razli čici dokumenta UN/ECE 
TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: 
http://www.unece.org/trans/main/w p29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Pravilnik št. 114 Ekonomske komisije Zd ruženih narodov za Evropo (UN/ECE). 
Enotni predpisi za homologacijo: I. modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin;  
II. nadomestnega volana, opremljeneg a s homologiranim modulom zra čnih 
blazin;  
III. nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan.  
 
 1. PODRO ČJE UPORABE 
  Ta pravilnik velja za nasle dnjo opremo poprodajnega trga: 
 1.1 za module zra čnih blazin za nadomestne sisteme zra čnih blazin, ki se vgradijo v 
motorna vozila; 
 1.2 za nadomestne volane moto rnih vozil kategorij M
1 in N 1, opremljene s 
homologiranim modulom zra čnih blazin in namenjene za vgraditev kot dodatni 
sistem za zadrževanje potnikov, razen va rnostnih pasov in drugih sistemov za 
zadrževanje potnikov v vozilih na moto rni pogon, tj. sistem, ki v primeru 
močnega trčenja samodejno sproži gibljivo kon strukcijo za zmanjšanje resnih 
poškodb potnikov; 
 1.3 za nadomestne sisteme zra čnih blazin, ki niso vgrajeni v volane in opremljeni s 
homologiranimi moduli zra čnih blazin, kot dodatni sistem za zadrževanje 
potnikov, razen varnostnih pasov in dr ugih sistemov za zadrževanje potnikov v 
vozilih na motorni pogon kategorij M
1 in N 1, tj. sistem, ki v primeru mo čnega 
trčenja samodejno sproži gibljivo konstr ukcijo za zmanjšanje resnih poškodb 
potnikov. 
 2. OPREDELITVE  2.1 „Sistem zra čnih blazin“ pomeni sklop element ov, ki po vgraditvi v vozilo/vozila 
opravljajo vse funkcije, ki jih  zagotavlja proizvajalec. Ta  sistem vsebuje najmanj 
sprožilno enoto, ki sproži enega ali ve č modulov zra čnih blazin, ter elektri čno 
napeljavo, če obstaja. 
 2.2 „Zra čna blazina“ pomeni gibljiv material zaprte oblike, ki prejme plin iz plinskega 
generatorja in zadrži potnika. 
 2.3 „Modul zra čnih blazin“ pomeni najmanjši podses tav, ki vsebuje vir energije za 
sprožitev in zadevno zra čno blazino za sprožitev. 
 2.4 „Nadomestni volan“ (opremljen z modulom zra čnih blazin) pomeni volan s 
poprodajnega trga, ki se namesti za pril agoditev motornega vozila in se od 
prvotnega volana, ki ga  zagotovi proizvajalec vo zila, lahko razlikuje v 
funkcionalnih merah, obliki in/ali materialu. 
L 373/264 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
2.5 „Nadomestni sistem zra čnih blazin“ pomeni sistem zra čnih blazin s poprodajnega 
trga, ki se namesti za prilagoditev motorn ega vozila in se od prvotnega sistema 
zračnih blazin, ki ga zagotovi  proizvajalec vozila, lahko razlikuje v funkcionalnih 
merah, obliki, materialih ali delovanju. 
 2.6 Kategorije modulov zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin: 
 
2.6.1 Kategorija A:  naprava za zaš čito voznika vozila v primeru čelnega trčenja. 
 2.6.2 Kategorija B:  naprava za zaš čito sopotnika/sopotnikov na sprednjih sedežih 
vozila razen voznika v primeru čelnega trčenja. 
 
2.6.3 Kategorija C : naprava za zaš čito sopotnika/sopotnikov na zadnjih sedežih vozila 
v primeru čelnega trčenja. 
 2.6.4 Kategorija D: naprava za zaš čito potnika/potnikov na spre dnjih sedežih vozila v 
primeru bo čnega trčenja. 
 2.7 „Trenutek sprožitve“ pomeni tre nutek, v katerem se v primeru tr čenja, ki sproži 
zračno blazino, nepovratno sprožijo sestavni deli, ki povzro čijo delovanje. 
 2.8 „Kontrolna enota ali sprožilna enota“ pom eni podsestav, ki vsebuje vse sestavne 
dele, ki omogo čijo zaznavanje trka in sprožitev. 
 2.9 „Napeljava“ pomeni vse elektri čne vodnike in priklju čke, ki povezujejo razli čne 
dele celotnega sistema zra čnih blazin med seboj in tudi z vozilom. 
 2.10 „Masa neobremenjenega vozila“ pomeni ma so vozila, pripravljenega na vožnjo, 
praznega in nenatovorjenega, vendar opremljenega z gorivom, hladilnim 
sredstvom, mazivom, orodji in rezervnim kolesom ( če je to osnovna oprema, ki jo 
zagotovi proizvajalec vozila). 
 2.11 „Tip modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin“ vsebuje module 
zračnih blazin, ki se ne r azlikujejo v bistvenih zna čilnostih, kot so: 
 
(a) kategorija modula zra čnih blazin, 
(b) geometrija zra čne blazine, 
(c) material zra čne blazine, 
(d) ventili ali enakovredne naprave, (e) plinski generator, (f) osnovna ovojnica, (g) material, sestava in dimenzija pokrova, (h) sestava potisnega plina, (i) metoda pritrditve modula. 
 2.12 „Tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zra čnih blazin“ pomeni 
volane s poprodajnega trga, ki se ne razlikujejo v bistvenih zna čilnostih, kot so: 
 
(a) prisotnost zra čne blazine, 
(b) dimenzija in premer volana, 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/265 
 (c) oblika, če vpliva na varnost in trdnost, 
(d) material, (e) tip opredelitve modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin 
glede na zgornji odstavek 2.11. 
 2.13 „Tip nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgraj en v volan“ vsebuje 
nadomestne sisteme zra čnih blazin, ki se ne r azlikujejo v bistvenih zna čilnostih, 
kot so: 
 
(a) kategorija modula zra čnih blazin, 
(b) geometrija zra čne blazine, 
(c) material zra čne blazine, 
(d) ventili ali enakovredne naprave, (e) plinski generator, (f) osnovna ovojnica, (g) material, sestava in dimenzija pokrova, (h) sestava potisnega plina, (i) metoda pritrditve modula. 
 2.14 „Tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na  motorni pogon, ki se ne razlikujejo v 
bistvenih zna čilnostih glede vpliva na rezultate udarnih preskusov iz tega 
pravilnika za: 
 
(a) sestavo, dimenzijo, razli čico nadgradnje in materiale vozila, 
(b) maso neobremenjenega vozila, kot je dolo čena v zgornjem odstavku 2.10, 
(c) napravo za upravljanje volana, sedežni sistem in sistem varnostnih pasov ter 
druge sisteme za zadrževanje potnikov, 
(d) namestitev in usmerjenost motorja, (e) dele in neobvezne ureditve ali pritr dilne elemente vozila, ki vplivajo na 
delovanje zra čne blazine. 
 3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE  3.1 Vloga za podelitev homologacije modula zra čnih blazin za nadomestni sistem 
zračnih blazin 
 3.1.1 Vlogo za podelitev homologacije modula zra čnih blazin predloži  lastnik blagovne 
znamke proizvajalca modula zra čnih blazin, proizvajalec sestavnega dela ali 
njegovi pravilno pooblaš čeni zastopniki. 
 3.1.2 Za vsako kategorijo modula zra čnih blazin za nadome stni sistem zra čnih blazin se 
vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 
 3.1.2.1 tehni čni opis, vklju čno z navodili za vgradnjo in opred elitvijo tipa/tipov vozila, ki 
mu/jim je modul zra čnih blazin namenjen, 
 3.1.2.2 dovolj podrobne skice, da se lahko opravi preverjanje položajev za 
homologacijsko oznako kot je zahtevano v spodnjem odstavku 4.1.4, 
 3.1.2.3 tehni čni službi, ki je odgovorna za pr eskuse in preverjanje skladnosti z 
odstavkoma 5. in 6. tega pravilnika, se predloži zadostno število modulov zra čnih 
L 373/266 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 blazin. 
 3.2 Vloga za podelitev homologacije na domestnega volana, opremljenega s 
homologiranim modulom zra čnih blazin 
 3.2.1 Vlogo za podelitev homologacije nadomest nega volana, opremljenega z modulom 
zračnih blazin, vloži lastnik blagovne zn amke ali proizvajalec nadomestnega 
volana ali njegov pravilno pooblaš čeni zastopnik. 
 
3.2.2 Za vsak tip nadomestnega volana, opremljenega z modulom zra čnih blazin, se 
vlogi priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 
 3.2.2.1 tehni čni opis, vklju čno z navodili za vgradnjo, 
 3.2.2.2 dovolj podrobne skice,  3.2.2.3 skice o položaju modula/modulov zra čnih blazin in njegove  pritrditve/njihovih 
pritrditev na volan, 
 3.2.2.4 mesto, namenjeno homologacijski oz naki, ki se zahteva po spodnjem 
odstavku 4.2.4, 
 3.2.2.5 tehni čni službi, pristojni za opr avljanje homologacijskih preskusov in preverjanje 
skladnosti z odstavkoma 5. in 6. tega prav ilnika, se predloži zadostno število 
nadomestnih volanov, opremljenih z moduli zra čnih blazin, in vzorcev tipov 
vozil, za katera se opravlja homologacija nadomestnega volana. 
 3.3 Vloga za podelitev homologacije  nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni 
vgrajen v volan 
 3.3.1 Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni 
vgrajen v volan, predloži lastnik blagovne  znamke ali proizvajalec nadomestnega 
sistema zra čnih blazin ali njegovi pravilno pooblaš čeni zastopniki. 
 3.3.2 Za vsak tip nadomestnega sistema zra čnih blazin se vlogi priložijo naslednji 
dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 
 3.3.2.1 tehni čni opis, vklju čno z navodili za vgradnjo, 
 3.3.2.2 dovolj podrobne skice,  3.3.2.3 skice o položaju sistema/sistemov zra čnih blazin in njegovega priklju čka/njihovih 
priključkov v vozilu, 
 3.3.2.4 mesto, namenjeno homologacijski oz naki, kot se zahteva po spodnjem 
odstavku 4.3.4, 
 3.3.2.5 tehni čni službi, pristojni za opr avljanje homologacijskih preskusov in preverjanje 
skladnosti z odstavkoma 5 in 6 tega prav ilnika, se predloži zadostno število 
nadomestnih sistemov zra čnih blazin in tipov vozil, ki se jim odobri nadomestni 
sistem. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/267 
  
4. HOMOLOGACIJA  4.1 Homologacija modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin 
 4.1.1 Če vzorci modula zra čnih blazin, predloženi v homol ogacijo, izpolnjujejo zahteve 
iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se hom ologacija tega tipa modula zra čnih blazin za 
nadomestni sistem zra čnih blazin odobri. 
 
4.1.2 Številka homologacije se dolo či za vsak homologiran tip. Pr vi dve števki (zdaj 00) 
navajata spremembe, vklju čno z zadnjimi ve čjimi tehni čnimi spremembami 
Pravilnika v trenutku  po delitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti 
iste številke drugemu tipu modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih 
blazin. 
 4.1.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, ra zširitvi ali preklicu homologacije ali o 
popolnem prenehanju proizvodnje tipa modula zra čnih blazin za nadomestni 
sistem zra čnih blazin v skladu s tem prav ilnikom se predloži pogodbenicam 
Sporazuma, ki uporabljajo ta  pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz 
Priloge 1 k temu pravilniku. 
 4.1.4 Vzorci modulov zra čnih blazin za nadome stni sistem zra čnih blazin so jasno in 
neizbrisno ozna čeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in 
homologacijsko oznako iz: 
 4.1.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo(
1), 
 4.1.4.2 številke homologacije,  4.1.4.3 dodatnega simbola, ki ozna čuje kategorijo modula zra čnih blazin (glej zgornji 
odstavek 2.6). 
 4.1.5 Homologacijska oznaka in  dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. 
 4.1.6 V Prilogi 4 k temu pravilniku je primer  zgoraj omenjene homologacijske oznake 
in dodatnega simbola. 
 4.2 Homologacija nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom 
__________ 
1  1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za 
Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 
14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za 
Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 
28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za 
Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Tur čijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko 
republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo 
svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za 
Novo Zelandijo. Naslednje števil čne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem 
ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki 
se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, 
dodeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene števil čne oznake 
sporoči pogodbenicam Sporazuma.  
L 373/268 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 zračnih blazin 
 4.2.1 Če tip nadomestnega volana, opremlj enega s homologiranim modulom zra čnih 
blazin, predloženega v homologacijo, iz polnjuje zahteve iz spodnjih odstavkov 5 
in 6, se homologacija tega tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zra čnih blazin, odobri. 
 4.2.2 Številka homologacije se dolo či za vsak homologiran tip. Pr vi dve števki (zdaj 00) 
navajata spremembe, vklju čno z zadnjimi ve čjimi tehni čnimi spremembami 
Pravilnika v trenutku podelitve homolog acije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti 
iste številke drugemu tipu nadomestnega volana. 
 4.2.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, ra zširitvi ali preklicu homologacije ali o 
popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega volana, opremljenega s 
homologiranim modulom zra čnih blazin, v skladu s tem pravilnikom se predloži 
pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pr avilnik, v obliki, ki  je v skladu z 
vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. 
 4.2.4 Vzorci nadomestnega volana z zra čno blazino in pestom (a dapterji) so jasno in 
neizbrisno ozna čeni z blagovno znamko proizvajalca ali oznako in 
homologacijsko oznako iz: 
 4.2.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo(
2), 
 4.2.4.2 številke homologacije,  4.2.4.3 dodatnega simbola, ki ozna čuje kategorijo modula zra čnih blazin (glej zgornji 
odstavek 2.6). 
 4.2.5 Homologacijska oznaka in  dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. 
 4.2.6  Homologacijska oznaka se namesti na nadomestni volan in na pesto (adapter). Če 
sta nadomestni volan in pesto v enem del u, je dovolj ena homologacijska oznaka 
in ena oznaka z blagovno zn amko proizvajalca ali oznako. 
 4.2.7 V Prilogi 5 k temu pravilniku je primer  zgoraj omenjene homologacijske oznake 
in dodatnega simbola. 
 4.3 Homologacija nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan 
 4.3.1 Če nadomestni sistem zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan, predložen v 
homologacijo, izpolnjuje zah teve iz spodnjih odstavkov 5 in 6, se homologacija 
tega tipa nadomestnega sistema zra čnih blazin odobri. 
 4.3.2 Številka homologacije se dolo či za vsak homologiran tip. Pr vi dve števki (zdaj 00) 
navajata spremembe, vklju čno z zadnjimi ve čjimi tehni čnimi spremembami 
Pravilnika v trenutku podelitve homolog acije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti 
iste številke drugemu tipu nadomestnega sistema zra čnih blazin. 
__________ 
2  Glej opombo pod črto št. 1. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/269 
  
4.3.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, ra zširitvi ali preklicu homologacije ali o 
popolnem prenehanju proizvodnje tipa nadomestnega sistema zra čnih blazin v 
skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta 
pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vz orcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. 
 4.3.4 Vzorci nadomestnega sistema zra čnih blazin so jasno in neizbrisno ozna čeni z 
blagovno znamko proizvajalca ali oz nako in homologacijsko oznako iz: 
 
4.3.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo(
3), 
 4.3.4.2 številke homologacije,  4.3.4.3 dodatnega simbola, ki ozna čuje kategorijo modula zra čnih blazin (glej zgornji 
odstavek 2.6). 
 4.3.5 Homologacijska oznaka in  dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. 
 4.3.6 V Prilogi 6 k temu pravilniku je primer  zgoraj omenjene homologacijske oznake 
in dodatnega simbola. 
 5.  ZAHTEVE  5.1 Splošne zahteve za homologacijo modula zra čnih blazin za nadomestni sistem 
zračnih blazin, nadomestnega volana, opr emljenega s homologiranim modulom 
zračnih blazin, ali nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan. 
 5.1.1 Pred podelitvijo homologacije glede na odstavke 4.1, 4.2 in/ali 4.3 pristojni organ 
preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev: 
 5.1.1.1 namestitve, vzdrževanja, popravila in odstranitve sistema, ki jih opravijo 
usposobljeni tehniki, le po priro čniku, ki ga pripravi predlagatelj vloge za 
homologacijo, 
 5.1.1.2 nadomestitve dela ali celotnega sistema po zajam čeni življenjski dobi, 
 5.1.1.3 ozna čevanja in obveš čanja za reševanje, ozna čevanja in informacij za uporabo 
sistemov za zadrževanje otrok. 
 5.1.2 Motnje zaradi magnetnih polj ne sm ejo prekiniti del ovanja sistema zra čnih blazin. 
 5.1.3 Celotni sistem vsebuje napr avo za opozarjanje uporabnika, če sistem zra čnih 
blazin ne deluje, kot je bilo na črtovano. 
 5.1.4 Moduli zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin kategorije A so 
zasnovani tako, da se lahko pri predlož itvi v preskus skladno z zahtevami iz 
odstavka 5.2.2.7, stati čni preskus sprožitve, zra čno blazino po kon čani uporabi 
ročno odstrani. 
__________ 
3 Glej opombo pod črto št. 1. 
L 373/270 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
5.1.5 Strupenost in opekline   Predloži se potrdilo, ki na vaja, da so narava, koncentracija in temperatura plinov 
in trdnih delcev, ki se sprostijo ob sprožitvi zra čne blazine, takšni, da ti ne morejo 
resno poškodovati potnikov v vozilu. Organi , pristojni za izdajo homologacije, 
imajo pravico do preverjanja to čnosti te navedbe.  
 
5.2 Zahteve za homologacijo modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih 
blazin 
 5.2.1 Vsak modul zra čnih blazin je usklajen z zahtevami „Mednarodnega standarda ISO 
12097-2 CESTNA VOZILA – PRES KUŠANJE SESTAVNIH DELOV 
ZRAČNIH BLAZIN – 2. DEL: Preskušanje modulov zra čnih blazin“ razli čica: 
1996-08-00 za zagotavljanje obratov alne varnosti modulov zra čnih blazin. 
  Moduli zra čnih blazin, oblikovani za sprednj e sedeže, opremljene s sistemi 
stranskih zra čnih blazin, so čim bolj usklajeni z zahtevami zgoraj omenjenega 
standarda ISO (na primer preskusi po odstavku 5.2.2). 
  Proizvajalec modulov navede, da so b ili rezultati zgoraj omenjenih preskusov 
pozitivni. V primeru dvoma ima homolog acijski organ, pristojen za podelitev 
homologacije, pravico do preverjanja to čnosti te navedbe. 
 5.2.2 Namesto odstavka 5.2.1 se omogo či zmanjšani program preskusov, ki pokaže 
najmanj naslednje preskusne elemente: 
 5.2.2.1 preskus padca  5.2.2.2 mehanski udarni preskus  5.2.2.3 so časen vibracijski in temperaturni preskus 
 5.2.2.4 cikli čni termični preskus vlažnosti 
 5.2.2.5 preskus s simulacijo son čnega sevanja 
 5.2.2.6 preskus temperaturnega šoka  5.2.2.7 stati čni preskus sprožitve 
 5.3 Zahteve za podelitev homologacije nadomestnega volana, opremljenega s 
homologiranim modulom zra čnih blazin 
 5.3.1 Pred podelitvijo homologacije glede na odstavek 4.2 pristojni organ preveri, ali 
obstajajo zadovoljivi ukrepi za izvajanje: 
 5.3.1.1 preskusa odpornosti proti toploti za nadomestni volan (vsi deli razen modula 
zračnih blazin), kot je opisano v odstavku 6.2.1.1, da se zagotovi združljivost vseh 
materialov. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/271 
 5.3.1.2 preskusa upogiba, kot je opisan v od stavku 6.2.1.2, da se zagotovi najmanjša 
deformacija obro ča volana, 
 5.3.1.3 preskusa navora, kot je opisan v odsta vku 6.2.1.3, da se zagotovi zadostna togost 
pri tangencialni namestitvi nadomestnega volana na obro č volana, 
 5.3.1.4 preskusa utrujenosti materiala, kot je  opisan v odstavku 6.2.1.4, da se zagotovi 
zadostna življenjska doba. 
 
5.3.2 Pri nadomestnem volanu je treba zagotovi ti, da efektivni premer ni bistveno 
manjši od efektivnega premera volana, ki  ga vgradi proizvajalec vozila. Ta 
zahteva se šteje za izpolnjeno, če efektivni premer nadomestnega volana ni manjši 
od 0,9-kratnega efektivnega premera volana, ki ga je uporabil proizvajalec vozila. 
 5.3.3 Velikost in namestitev nadomestnega volana na volanski steber morata biti v 
mejah dimenzij in dovoljenega odsto panja vrednosti, ki jih dolo či proizvajalec 
vozila. Sicer proizvajalec nadomestnega dela tehni čni službi razloži pravilno 
delovanje katerega koli drugega izbranega na čina pritrditve. 
 5.3.4 Nadomestni volan omogo ča voznikom neposreden pogled na vse pomembne 
inštrumente in kazalnike, kot so: 
 
(a) merilnik hitrosti in  (b) opozorilne naprave za:  smerne svetilke  dolgi svetlobni pramen  zadnjo meglenko  varnostne utripalke  samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS)  okvare zavornega sistema  indikator delovanja zra čnih blazin 
  Preskusi se opravijo po pr edpisu iz odstavka 6.2.2. 
 5.3.5 Nadomestni volani, opremlje ni s homologiranimi moduli zra čnih blazin, morajo 
pri vgradnji vozilu omogo čiti, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 
5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94. 
  V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s 
homologiranim modulom zra čnih blazin, z zahtevami iz te ga pravilnika je treba 
upoštevati vse podatke ali rezultate preskus ov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge 
za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za 
podelitev, ki ga opravi tehni čna služba. 
 5.4 Zahteve za podelitev homologacije za nadomestni sistem zra čnih blazin, ki ni 
vgrajen v volan 
 5.4.1 Nadomestni sistemi zra čnih blazin so opremljeni s homologiranim modulom 
zračnih blazin ali pa se tehni čni službi, ki je pristojn a za ta preskus, zadovoljivo 
dokaže, da uporabljeni sistem izpolnjuje predpisane zahteve iz zgornjih 
L 373/272 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 odstavkov 5.1 in 5.2. 
 5.4.2 Nadomestni sistemi zra čnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji 
vozilu omogo čiti, da izpolnjuje v primeru: 
 5.4.2.1 kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 
sprememb 01 Pravilnika št. 94; 
 
5.4.2.2 kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 
sprememb 01 Pravilnika št. 94; razen tega  se pri preverjanju delovanja sistema 
zračnih blazin uporabijo z inst rumenti opremljene lutke; 
 5.4.2.3 kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 
sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za 
bočno trčenje. 
 6. PRESKUSI  6.1 Preskusi modula zra čnih blazin za nadome stni sistem zra čnih blazin 
  Preskusi se opravijo po sta ndardu ISO 12097 – 2. del, razli čica 1996-08-00. 
 6.2 Preskusi nadomestnega volana, oprem ljenega s homologiranim modulom zra čnih 
blazin 
 6.2.1 Preskusi trdnosti:  6.2.1.1 Preskus odpornosti proti toploti   Nadomestni volan (razen modula zra čnih blazin) je izpostavljen naslednjim 
temperaturam v enem ciklu: 
 
–  16 ur pri  –15 °C ± 2 °C – 30 minut pri +22 °C ± 2 °C – 3 ure pri  +80 °C ± 2 °C – 30 minut pri –22 °C ± 2 °C 
  Ta preskus ne sme povzro čiti trajnih deformacij nad in pod na črtovanim 
dovoljenim odstopanjem vre dnosti, razpok ali zlomov. 
 6.2.1.2 Preskus na upogib   Nadomestni volan se za 16 ur izpostavi temperaturam pri najmanj –15 °C ± 2 °C. 
Potem se ga namesti s pestom na nepremi čni drog, obro č volana pa se stati čno 
obremeni s 70 daN ± 0,5 daN, navpi čno na ploskev obro ča. Preskusno 
obremenitev je treba izvesti na obro ču in med dvema pre čkama, ki tvorita najve čji 
kot. 
  Ta preskus ne sme povzro čiti nobenih trajnih deformacij obro ča nadomestnega 
volana, ki bi bile ve čje od 8 % premera volana. Ne sme biti nobenih razpok ali 
zlomov, ki bi vplivali na varno delovanje volana. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/273 
  
6.2.1.3 Preskus navora   Nadomestni volan se namesti s pestom na nepremi čni drog in izpostavi stati čni 
preskusni obremenitvi 70 daN ± 0,5 daN, ki deluje tangencialno na obro č volana. 
Trajne deformacije zaradi tega preskusa  ne smejo presegati 1 stopinje v smer 
kroženja. Po preskusu ne sme biti nobenih znakov razpok ali zlomov, ki bi vplivali na varno delovanje volana. Obro č volana se nato izpostavi tangencialni 
obremenitvi, ki ustreza navoru ali 22 daNm ± 0,5 daNm. To ne sme vplivati na 
varno delovanje volana, tudi če so trajne deformacije ve čje od 1 stopinje v smeri 
kroženja. 
 6.2.1.4 Preskus utrujenosti materiala   Nadomestni volan se namesti z obro čem na preskusno vpenjalno glavo, kot je 
prikazano na sliki s primerom naprave za preskus utrujenosti materiala v Prilogi 7, 
in izpostavi preskusu približne sinusoidne vzdržljivosti s cikli čno obremenitvijo z 
navorom 14 daNm ± 0,5 daNm pri frekvenci 1,5 Hz ± 0,25 Hz. 
  Nadomestni volan mora vz držati najmanj 1 x 105 cikli čnih obremenitev brez 
znakov razpok ali zlomov, ki bi la hko vplivali na varno delovanje. 
 6.2.2 Preskusi zahteve za vgradnjo in voznikov pogled na armaturno ploš čo 
 6.2.2.1 Zagotovi se voznikov pogled na:  
(a) merilnik hitrosti  (b) opozorilne naprave za:   smerne svetilke  dolgi svetlobni pramen  zadnjo meglenko  varnostne utripalke  samodejni sistem proti blokiranju zavor (ABS)  okvare zavornega sistema  indikator delovanja zra čnih blazin. 
  Vidljivost se oceni s primerjalnimi ocenami fotografij armaturne ploš če 
preskusnega vozila, opremljenega z nadomestnim volanom. To čke H se izmerijo, 
potem ko je bilo vozilo poravnano na tridimenzionalni merilni napravi. 
 Povezava med vozilom in koordinatnim sistemom se dolo či prek referen čnih točk 
karoserije. 
  Če koordinate to čke R niso znane, se to čka H dolo či z uporabo preskusne lutke s 
50 percentili. Voznikov sedež se prilagodi takole: 
  (a) sedež na skrajno nazaj poma knjenem mestu naprave za vzdolžno 
nastavitev; 
 (b) nagnjen naslon, ki ustreza 25 ° naklonu naslona preskusne lutke; 
 (c) druge naprave za nastavitev osrednjega položaja. 
L 373/274 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 35 mm fotografski aparat s kotom 15 ° proti vodoravni ravnini se uporablja za 
simulacijo binokularnega pogleda, fotogr afije pa se posnamejo iz vsake o česne 
točke. 
  Položaj o česnih točk v zvezi s to čko R ali H v koordinatnem sistemu v skladu s 
standardom ISO 4130 (dimenzije v mm): 
 
x y z  x y z 
0 – 32,5 + 635,0  0 + 32,5 + 635,0 
  
 O česne točke so za fotografski aparat dolo čene v razdalji 35 mm pred ravnino 
prikaza (obi čajna filmska ravnina) in na osrednji osi opti čnega sistema. 
 6.2.2.2 Upravljanje krmilnih elementov   Opravi se pregled, da se ugotovi, ali se vzdržujejo spodaj navedene najmanjše in 
največje razdalje med krmilnimi elementi, na primer smerniki, opozorilni dolgi 
svetlobni pramen in obro č volana. Tako se zagotovi zadovoljivo delovanje 
krmilnih elementov in ravnanje z nadomestnim volanom: 
 
(a) Mera „a“ z omejitvijo najmanj 30 mm zadeva krmilni element z najkrajšo 
razdaljo do nadomestnega volana. Ozna čuje najkrajšo razdaljo med krmilnim 
elementom in zadnjo stranjo obro ča volana, ki je obrnjen proti armaturni 
plošči.  
 (b) Mera „b“ z omejitvijo najve čje vrednosti na 130 mm ozna čuje razdaljo od 
središča krmilnega elementa smernika do sprednje strani obro ča volana, ki je 
obrnjen proti vozniku.  
 6.2.2.3 Preskušanje vgradnje   V pregled so vklju čeni pogoji vgradnje, premer nadomestnega volana v primerjavi 
s prvotno razli čico volana proizvajalca vozila, sp reminjanje položaja krmilnega 
elementa smernika, delovanje zvo čne opozorilne naprave in  delovanje opozorilne 
naprave zra čnih blazin. Če je na voljo, se preveri t udi delovanje senzorjev, ki 
nadzirajo voznikov sedež ali potniški sedež/potniške sedeže in zagotavljajo 
krmilniku zra čnih blazin informacijo o stanju delovanja. 
 6.2.2.4 Preskušanje adapterjev  
 Dimenzije pritrjevanja (npr. zobatost volan ske gredi) se primerjajo z dimenzijami, 
ki jih zagotovi proizvajalec z uporabo projektorja profila. 
 
 Trdnost nadomestnih adapterjev se preveri s privijanjem pritrditvene 
matice/vijaka z uporabo dvakrat nega navora, ki ga dolo či proizvajalec vozila, 
vendar ne ve č kot 85 Nm. 
  Izvedejo se ustrezni pregledi , da se preveri, ali so adap terji za tipe vozil s sistemi 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/275 
 za zaščito proti kraji, vgrajenimi v volanu, v skladu z ustreznimi zna čilnostmi 
volana proizvajalca vozila glede trdnosti, dime nzij, materialov in funkcij, ali pa se 
izvedejo preskusi sistemov za zaš čito proti kraji v skladu s Pravilnikom št. 18 kot 
dokaz, da sistem nadomestnega volana  izpolnjuje zgoraj omenjen pravilnik. 
 6.2.3 Preskusi/preskusi čelnega trčenja z vozilom/vozili nadomestnega 
volana/nadomestnih volanov, opremlje nega/opremljenih s homologiranim 
modulom zra čnih blazin 
 
 Nadomestni volani, opremlje ni s homologiranimi moduli zra čnih blazin, morajo 
pri vgradnji omogo čiti vozilu, da izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 5.2.1.2, 
5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94. 
  V primeru dvoma pri preverjanju skladnosti nadomestnega volana, opremljenega s 
homologiranim modulom zra čnih blazin, z zahtevami tega pravilnika je treba 
upoštevati vse podatke ali rezultate preskus ov, ki jih zagotovi predlagatelj vloge 
za homologacijo, in se lahko upoštevajo tudi pri potrjevanju preskusa za 
podelitev, ki ga opravi tehni čna služba. 
 6.3 Preskusi za nadomestni sistem zra čnih blazin, ki ni  vgrajen v volan 
 6.3.1 Preskusi modula zra čnih blazin za nadome stni sistem zra čnih blazin 
  Nadomestni sistem zra čnih blazin je opremljen s homologiranim modulom 
zračnih blazin ali pa se tehni čni službi, ki je pristojn a za ta preskus, zadovoljivo 
dokaže, da uporabljeni sistem izpolnjuje predpisane zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.2. 
 6.3.2 Nadomestni sistemi zra čnih blazin, ki niso vgrajeni v volane, morajo pri vgradnji 
vozilu omogo čiti, da izpolnjuje: 
 6.3.2.1 v primeru sistema zra čnih blazin kategorije B zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 
5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 94; 
 6.3.2.2 v primeru sistema zra čnih blazin kategorije C zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 
5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilni ka št. 94; razen tega se pri 
preverjanju delovanja sistema zra čnih blazin uporabijo z instrumenti opremljene 
lutke; 
 6.3.2.3 v primeru sistema zra čnih blazin kategorije D zahteve iz odstavkov 5.2.1.1, 
5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 sprememb 01 Pravilnika št. 95; v tem primeru se za preskus uporabi lutka za bo čno trčenje. 
 7. NAVODILA ZA UPORABNIKE  7.1 Proizvajalec nadomestnih sistemov zra čnih blazin vklju či v navodila za uporabo 
vsa priporo čila ali varnostne ukrepe, ki ve ljajo med uporabo, vzdrževanjem ali 
uničenjem sistema ali katerega koli sestavnega dela. 
 7.1.1 Zlasti:  
L 373/276 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.1.1.1 Če je sistem opremljen z nadzorno napravo za obveš čanje uporabnika o stanju 
delovanja, je treba jasno navest i, kako je treba razumeti sporo čila katerega koli 
sistema. Navesti je treba potrebne ukre pe v primeru opozorila o okvari, skupaj z 
opisom vseh nevarnosti pr i uporabi vozila v takih okoliš činah. 
 7.1.1.2 Treba je navesti, ali mora vzdr ževanje ali popravilo opraviti izklju čno posebno 
usposobljeno osebje in ali pri razstavlja nju sistema obstajajo kakšne nevarnosti. 
 
7.1.1.3 Razložiti je treba postopek, po katerem se ravna v primeru sprožitve. Zlasti je 
treba navesti podrobnosti o vseh varnostnih  ukrepih v zvezi s produkti sprožitve, v 
obliki plinov, teko čin ali trdnih snovi. Če kot posledica sprožitve obstaja 
nevarnost zaradi sest avin sistema, kot so nevarne grobe površine ali ostri robovi, 
temperatura, korozija itd. je tr eba opisati nevarnosti in tudi na čine kako se jim 
izogniti. 
 7.1.1.4 Če ostanki nadomestnega sistema/nadomestnih sistemov zra čnih blazin lahko 
povzroča razmere, ki so neposredno nevarne za  ljudi ali okolje, je treba navesti 
ustrezen postopek kako se jim izogniti . To je lahko postopek za namerno 
sprožitev zra čnih blazin, če sproženo stanje ne povzro ča nevarnih razmer, vra čilo 
sistema ali njegovega dela konstruktorju ali proizvajalcu, ali kateri koli drug 
ustrezen ukrep. 
 7.2 Nadomestni sistem zra čnih blazin ima oznako in informacije o uporabi sistemov 
za zadrževanje otrok po Pravilniku št. 94. 
  Sistemi zra čnih blazin z moduli zra čnih blazin kategorij A, B, C ali D imajo napis 
„AIRBAG“ na notranji strani oboda na domestnega volana ali na pokrovu modula 
zračnih blazin; napis je traj no vpisan in dobro viden. 
  Razen tega je v primeru čelnega zaš čitnega sistema zra čnih blazin za uporabo na 
katerem koli sedežu potnika naslednja oz naka trajno pritrjen a na vidno površino 
pokrova modula zra čnih blazin (prikazano je najkrajše besedilo). 
  Ta oznaka se zagotovi v jeziku/jezikih države, v kateri se naprava prodaja. 
  Najmanjša velikost oznake:  60 x 120 mm.  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/277 
  
  Obris oznake, črna 
navpična in vodoravna 
črta    
 Črna slika z    Črno spodnje besedilo    
 belim ozadjem    z belim ozadjem    
       
 Rdeč krog in črta z   Črno zgornje besedilo in 
znak   
 belim ozadjem    z rumenim ozadjem  
     
 
 
 
Otroški sedež NE SME biti 
nameščen v nasprotni smeri 
vožnje na sprednjem sedežu z zračno blazino.   
 
  
Nevarnost SMRTI ALI RESNIH POŠKODB    
 
 
 8. SKLADNOST PROIZVODNJE   Proizvodni postopki so v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu 
(E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2)  v naslednjih zahtevah: 
 8.1 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja 
skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se 
običajno opravi enkrat na dve leti. Če se pri preverjanju ugotovijo negativni 
rezultati, se to lahko izvaja pogosteje.  
 8.2 Skladnost proizvodnje modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin 
  Moduli zra čnih blazin, homologirani po tem pr avilniku, se izdelajo tako, da so 
skladni s homologiranim tipom, ker izpo lnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 
5.1. in 5.2. 
 8.3 Skladnost proizvodnje nadomestnega volan a, opremljenega s homologiranim 
modulom zra čnih blazin 
  Nadomestni volani, opremlje ni s homologiranim modulom zra čnih blazin, 
L 373/278 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 homologirani po tem pravilniku, se izdela jo tako, da so skladni s homologiranim 
tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.3. 
 8.4 Skladnost proizvodnje nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan 
  Nadomestni sistemi zra čnih blazin, ki niso vgrajeni v volan, homologirani po tem 
pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni  s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo 
zahteve iz zgornjih odstavkov 5.1 in 5.4. 
 
9. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE   Homologacija tipa modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin, 
tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologirano zra čno blazino, ali tipa 
nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v volan, se v skladu s tem 
pravilnikom lahko prekli če, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 8. 
 10. SPREMEMBE TIPA MODULA ZRA ČNIH BLAZIN ZA NADOMESTNI 
SISTEM ZRA ČNIH BLAZIN ALI TIPA NADOMESTNEGA VOLANA S 
HOMOLOGIRANIM MODULOM ZRA ČNIH BLAZIN ALI TIPA 
NADOMESTNEGA SISTEMA ZRA ČNIH BLAZIN, KI NI VGRAJEN V 
VOLAN 
 10.1 Vsaka sprememba tipa zgoraj omenjenega sistema se sporo či upravnemu organu, 
ki je odobril ta tip. Organ lahko: 
 10.1.1 odlo či, da spremembe verjetno ne bodo povzro čile znatnih škodljivih u činkov in 
da modul ali sistem ali nadomestni volan v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, 
 10.1.2 zahteva nadaljnje poro čilo o preskusu od tehni čne službe, pristojne za opravljanje 
preskusov. 
 10.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki  opredeljuje spremembe, se po postopku iz 
zgornjih odstavkov 4.1 do 4.3 sporo či pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo 
ta pravilnik. 
 10.3 Pristojni organ, ki je iz dal razširitev homologacije , dodeli serijsko številko te 
razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki 
uporabljajo ta pravilnik, s sporo čilom na obrazcu, skladnem z vzorci iz Prilog 1, 2 
in 3 k temu pravilniku. 
 11. POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE   Če imetnik homologacije popolnoma pr eneha proizvajati tip modula zra čnih 
blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin ali tip nadomestnega volana, 
opremljenega s homologirano zra čno blazino, ali tip nadomestnega sistema 
zračnih blazin, ki ni vgrajen v volan, v sk ladu s tem pravilnikom, obvesti organ, ki 
je podelil homologacijo. Ko ta  organ prejme ustrezno sporo čilo, o tem obvesti 
druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s 
sporočilom po vzorcih iz Prilog 1, 2 in 3 k temu pravilniku. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/279 
 12. IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO 
HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE , TER UPRAVNIH ORGANOV 
  Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravil nik, sekretariatu 
Združenih narodov sporo čijo imena in naslove tehni čnih služb, ki opravljajo 
homologacijske preskuse, ter upravnih orga nov, ki podelijo homologacijo in ki se 
jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, 
zavrnitev ali preklic homologacije. 
 
  
L 373/280 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 1  
 
SPOROČILO 
 
(največji format: A4 (210 x 297 mm))  
  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/281 
 E_(1) 
 
 
 Izdal: Ime homologacijskega organa: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
o(
2): PODELJENI HOMOLOGACIJI 
 RAZŠIRJENI HOMOLOGACIJI  ZAVRNJENI HOMOLOGACIJI 
 PREKLICANI HOMOLOGACIJI 
 POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE  tipa modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin v skladu s Pravilnikom št. 114 
 Št. homologacije............... Št. razširitve .................  1. Nadomestni modul zra čnih blazin kategorij A, B, C, D:……………………………………… 
 2. Tovarniška ali blagovna znamka:………………………………………………………………  3. Opis tipa modula zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin, ki ga zagotovi 
proizvajal ec:……………… ……..………………………………………………………….. 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 4. Ime proizvaj alca:………………………............................. ..........……………………………. 
 5. Ime in naslov zastopnika proizvajalca, če je potrebno:……………......................……………. 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 6. Modul zra čnih blazin za nadomestni sistem zra čnih blazin, predložen v homologacijo 
dne:………………. 
 7. Tehni čna služba, ki opravlja hom ologacijske preskuse:……………...........…………………. 
 8. Datum poro čila o preskusu, ki ga je izdala ta služba:………………………………………. 
 9. Številka poro čila o preskusu, ki ga je  izdala ta služba:……….……..………………………. 
 10. Podeljena/zavrnjena/razširjena/preklican a homologacija za splošno uporabo/za uporabo v 
posebnem vozilu ali v posebnih tipih vozil (2) 
 11. Mesto homologacijske oznake ……………………….........................……………………..  12. Kraj ……………………………………………..  13. Datum:………………………………………….  14. Podpis: ………………………………………. 
__________ 
1  Števil čna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej predpise o homologaciji 
v Pravilniku). 
2  Neustrezno pre črtati. 
L 373/282 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
15. Seznam dokumentov, shranjen pri upravnem organu, ki je podel il homologacijo, se priloži 
temu sporo čilu in se lahko pridobi na zahtevo. 
  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/283 
 Priloga 2  
 
SPOROČILO 
 
(največji format: A4 (210 x 297 mm))  
  
L 373/284 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 E_(1) 
 
 
 Izdal: Ime homologacijskega organa: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
o(
2): PODELJENI HOMOLOGACIJI 
 RAZŠIRJENI HOMOLOGACIJI  ZAVRNJENI HOMOLOGACIJI 
 PREKLICANI HOMOLOGACIJI 
 POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE  tipa nadomestnega volana, opremljenega s homologiranim modulom zra čnih blazin v skladu s 
Pravilnikom št. 114  Št. homologacije ............... Št. razširitve .................  1. Tovarniška ali blagovna znam ka nadomestnega volana:…………………………………….. 
 2. Ime in naslov proizvajal ca:……… …………………... ..................…………………………. 
 3. Ime in naslov zastopnika proizvajalca, če je potrebno:…………….....................…………. 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 4. Tovarniška in blagovna znamka tipa modula zra čnih blazin ter št. homologacije:…………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 5. Razširitev homologacije tip a nadomestnega volana:…………………………. 
 6. Seznam vozil, v katera se lahko vgradi nadom estni volan (ime proi zvajalca vozila/trgovsko 
ime/koda vozila/tip nadomestnega volana /tip in številka adapterja):…………….………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 7. Tehni čna služba, ki opravlja hom ologacijske preskuse:…………………........……………. 
 8. Datum poro čila o preskusu, ki ga je izdala ta služba:…………………………………………. 
 9. Številka poro čila o preskusu, ki ga je  izdala ta služba:……………………….……………. 
 10. Podeljena/zavrnjena/razširjena/preklican a homologacija za splošno uporabo/za uporabo v 
posebnem vozilu ali v posebnih tipih vozil (
2) 
 11. Razlogi za razširitev homologacije, če je potrebno:……………...............………………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 12. Mesto homologacijske oznake ………………………….........................…………………..  13. Kraj …………………………………………….. 
__________ 
1  Števil čna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej predpise o homologaciji 
v Pravilniku). 
2  Neustrezno pre črtati. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/285 
  
14. Datum:………………………………………......  15. Podpis: ……………………………………….  16. Seznam dokumentov, shranjen pri upravnem organu, ki je podel il homologacijo, se priloži 
temu sporo čilu in se lahko pridobi na zahtevo. 
 
 
L 373/286 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 3  
 
SPOROČILO 
 
(največji format: A4 (210 x 297 mm))  
  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/287 
 E_(1) 
 
 
 Izdal: Ime homologacijskega organa: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
o(
2): PODELJENI HOMOLOGACIJI 
 RAZŠIRJENI HOMOLOGACIJI  ZAVRNJENI HOMOLOGACIJI 
 PREKLICANI HOMOLOGACIJI 
 POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE  tipa nadomestnega sistema zra čnih blazin, ki ni vgrajen v na domestni volan, v skladu s 
Pravilnikom št. 114  Št. homologacije ............... Št. razširitve .................  1. Tovarniška ali blagovn a znamka sistema zra čnih blazin:…………………………………….. 
 2. Kategorija sistema zra čnih blazin in št. ho mologacije modula zra čnih blazin: 
…………………… 
 ………………………………………………………………………………………………  3. Ime in naslov proizvajalca:…………………………………………....................………….  4. Ime in naslov zastopnika proizvajalca, če je potrebno:………………..................…………. 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 5. Nadomestni sistem zra čnih blazin in vozila predlo žena v homologacijo dne:………….……. 
 6. Razširitev homologacije tip a nadomestnega volana:………….....................…………....…. 
 7. Seznam vozil, v katera se lahko vgradi nadomestni sistem zra čnih blazin:……………..… 
 ………………………………………………………………………………………....……  8. Tehni čna služba, ki opravlja homologacijske preskuse:………………….......……………. 
 9. Datum poro čila o preskusu, ki ga je izdala ta služba:………………………………………. 
 10. Številka poro čila o preskusu, ki ga je  izdala ta služba:………….…………………………. 
 11. Podeljena/zavrnjena/razširjena/preklican a homologacija za splošno uporabo/za uporabo v 
posebnem vozilu ali v posebnih tipih vozil (
2) 
 12. Razlogi za razširitev homologacije, če je potrebno:……………...............………………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 13. Mesto homologacijske oznake …………………….........................……………………….. 
__________ 
1  Števil čna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej predpise o homologaciji 
v Pravilniku). 
2  Neustrezno pre črtati. 
L 373/288 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
14. Kraj ……………………………………………..  15. Datum:…………………………………………….  16. Podpis: ……………………………………….  17. Seznam dokumentov, shranjen pri upravnem organu, ki je podel il homologacijo, se priloži 
temu sporo čilu in se lahko pridobi na zahtevo. 
    
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/289 
 Priloga 4  
 
PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA MODUL ZRA ČNIH BLAZIN ZA 
NADOMESTNI SISTEM ZRA ČNIH BLAZIN 
   
 
 
a = vsaj 5 mm 
  Modul zra čnih blazin z zgornjo homolog acijsko oznako je modul zra čnih blazin kategorije A, ki 
je bil homologiran v Franciji (E2) pod števil ko homologacije 002439. Prvi dve števki številke 
homologacije pomenita, da je bila homologacija  podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika v 
njegovi izvirni obliki.  Opomba:
 
 Številka homologacije in dodatni simbol/simboli mora/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod 
črko „E“ ali desno ali levo od te črke. 
 Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. 
Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti to čno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih 
števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi prepre čili kakršno koli zamenjavo z 
drugimi simboli.  
L 373/290 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 
114 R - 002439Priloga 5  
 
PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA  NADOMESTNI VOLAN, OPREMLJEN S 
HOMOLOGIRANIM MODULOM ZRA ČNIH BLAZIN 
 
   
 
          
a = vsaj 5 mm 
 Nadomestni volan z zgornjo homologacijsko oznako je nadomestni volan z modulom zra čnih 
blazin kategorije A in je bil homologiran v Fr anciji (E2) pod številko homologacije 002439. Prvi 
dve števki številke homologacije pomenita, da  je bila homologacija podeljena v skladu z 
zahtevami iz Pravilnika v njegovi izvirni obliki. 
 Opomba:
 
 Številka homologacije in dodatni simbol/simboli mora/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod 
črko „E“ ali desno ali levo od te črke. 
 Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. 
Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti to čno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih 
števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi prepre čili kakršno koli zamenjavo z 
drugimi simboli.   
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/291 
 Priloga 6  
 
PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE  ZA NADOMESTNI SISTEM ZRA ČNIH BLAZIN, 
KI NI VGRAJEN V VOLAN 
  
 
 
a = vsaj 8 mm 
 Nadomestni sistem zra čnih blazin z zgornjo homolog acijsko oznako je sistem zra čnih blazin 
kategorije B, ki je bil homologiran v Franci ji (E2) pod številko homologacije 002439. Prvi dve 
števki številke homologacije pom enita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami 
iz Pravilnika v nje govi izvirn i obliki. 
 Opomba:
 
 Številka homologacije in dodatni simbol/simboli mora/morajo biti v bližini kroga in nad ali pod 
črko „E“ ali desno ali levo od te črke. 
 Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. 
Dodatni simbol/simboli mora/morajo biti to čno nasproti številke homologacije. Uporabi rimskih 
števk za številke homologacije se je treba izogniti, da bi prepre čili kakršno koli zamenjavo z 
drugimi simboli.    
L 373/292 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 7  
 
NAPRAVA ZA PRESKUS UTRUJENOSTI MATERIALA 
     
 
                              
 
   
   
Primer naprave za preskus utrujenosti materiala sprožilnik sile 
pritrditev v dveh to čkah 
neposredno na okvir obro ča 
preskušanec 
merilna celica obremenitve 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/293 
 Priloga 8  
 
POSTOPEK ZA DOLO ČANJE TO ČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA 
SEDEŽE V MOTORNIH VOZILIH 
 
1. NAMEN 
 
 Postopek iz te priloge se uporablja za dolo čanje točke „H“ in dejanskega naklona 
trupa za enega ali ve č sedežev v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med 
izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko dolo čenimi vrednostmi po navedbi 
proizvajalca vozila (1). 
 
2. OPREDELITVE 
 
 V tej prilogi: 
 
2.1 „referen čni podatki “ pomenijo eno ali ve č naslednjih zna čilnosti sedeža: 
 
2.1.1 to čka „H“ in to čka „R“ ter razmerje med njima; 
 
2.1.2 dejanski naklon trupa in konstrukcijsko dolo čen naklon trupa ter razmerje med 
njima; 
 
2.2 „tridimenzionalna naprava za dolo čanje točke ‚H‘ “ (naprava 3-D H) pomeni 
napravo, ki se uporablja za dolo čanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta 
naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi; 
 
2.3 „to čka ‚H‘ “ pomeni vrtiš če med trupom in stegni naprave 3-D H, nameš čene na 
sedež v vozilu, v skladu s spodnjim odstavkom 4. To čka „H“ je v središ ču 
središčnice naprave, ki poteka med vizirnima gumboma to čke „H“ na obeh 
straneh naprave 3-D H. To čka „H“ teoreti čno ustreza to čki „R“ (za odstopanja 
glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je to čka „H“ po postopku iz odstavka 4 dolo čena, 
se šteje, da je fiksna gl ede na strukturo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj 
s sedežem, ko se ta nastavlja; 
 
2.4 „to čka ‚R‘ “ ali „referen čna točka sedeža “ pomeni konstrukcijsko dolo čeno točko, 
ki jo dolo či proizvajalec za vsak sedež, in to  glede na tridimenzionalni referen čni 
sistem; 
 
2.5 „linija trupa “ pomeni središ čnico droga trupa naprave 3-D H v skrajnem zadnjem 
položaju; 
 
2.6 „dejanski naklon trupa “ pomeni kot med navpi čnico skozi to čko „H“ in linijo 
trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona  naslona na napravi 3-D H. Dejanski 
naklon trupa teoreti čno ustreza konstrukcijsko dolo čenemu naklonu trupa (za 
odstopanje glej spodnji odstavek 3.2.2); 
__________ 
1  V vseh položajih sedežev, razen  za prednje sedeže, kjer to čke „H“ ni mogo če določiti z uporabo 
„tridimenzionalne naprave za to čko ‚H‘“ ali postopkov, se to čka „R“, ki jo je ozna čil proizvajalec, lahko 
upošteva kot referenca po presoji pristojnega organa.  
L 373/294 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
2.7 „konstrukcijsko dolo čen naklon trupa “ pomeni kot med navpi čnico skozi to čko 
„R“ in linijo trupa v položaju, ki ustreza konstrukcijsko dolo čenemu položaju 
naslona sedeža, kakor jo je dolo čil proizvajalec vozila; 
 
2.8 „srednja ravnina potnika “ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, 
postavljene na vsak konstrukcijsko dolo čen sedež; predstavljena je s koordinato 
točke „H“ na osi „Y“. Pri posami čnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza 
srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ra vnino potnika dolo či 
proizvajalec; 
 
2.9 „tridimenzionalni referen čni sistem “ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 k 
tej prilogi; 
 
2.10 „izhodiš čne oznake “ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na 
karoseriji vozila, kot jih je dolo čil proizvajalec; 
 
2.11 „priprava vozila na meritve “ pomeni položaj vozila, dolo čen s koordinatami 
izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem referen čnem sistemu. 
 
3. ZAHTEVE 
 
3.1 Prikaz podatkov 
 
 Za vsak sedež, za katerega so potrebni referen čni podatki zaradi dokazovanja 
skladnosti s predpisi tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 k tej prilogi 
predložijo vsi ali tisti od nasl ednjih podatkov, ki so primerni: 
 
3.1.1 koordinate to čke „R“ glede na tridimenzionalni referen čni sistem; 
 
3.1.2 konstrukcijsko dolo čen naklon trupa; 
 
3.1.3 vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža ( če je nastavljiv) za pripravo na 
meritve, kakor je dolo čeno v spodnjem odstavku 4.3. 
 
3.2 Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko dolo čenimi vrednostmi 
 
3.2.1 Koordinate to čke „H“ in vrednost dejanskega  naklona trupa, dobljena po 
postopku iz spodnjega odstavka 4, se  primerjajo s koordinatami to čke „R“ in 
vrednostjo konstrukcijsko dolo čenega naklona trupa, ki jo je dolo čil proizvajalec. 
 
3.2.2 Medsebojna položaja to čke „R“ in to čke „H“ ter razmerje med konstrukcijsko 
določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive 
za obravnavani sedež, če točka „H“, kot je dolo čena s svojimi koordinatami, leži 
v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpi čni 
smeri ter katerega diagonale se sekajo v to čki „R“, in če je dejanski naklon trupa 
v območju 5 ° glede na konstrukcijsko dolo čen naklon trupa. 
 
3.2.3 Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanj e skladnosti s predpisi  tega pravilnika 
uporabita to čka „R“ in konstrukcijsko dolo čen naklon trupa. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/295 
  
3.2.4 Če točka „H“ ali dejanski naklon trupa ne  ustrezata zahtevam iz zgornjega 
odstavka 3.2.2, se to čka „H“ in dejanski naklon trupa dolo čita še dvakrat (skupaj 
trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpo lnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz 
zgornjega odstavka 3.2.3. 
 
3.2.5 Če rezultati vsaj dveh od treh pos topkov iz zgornjega odstavka 3.2.4 ne 
izpolnjujejo zahtev iz zg ornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogo če opraviti 
preverjanja, ker proizv ajalec vozila ni predložil informacij o položaju to čke „R“ 
ali konstrukcijsko dolo čenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh 
izmerjenih to čk ali povpre čna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti dve 
vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, v katerih se  ta pravilnik sklicuje na 
točko „R“ ali na konstrukcijsko dolo čen naklon trupa. 
 
4. POSTOPEK ZA DOLO ČANJE TO ČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA 
TRUPA 
 
4.1 Po presoji proizvajalca se vozilo pre dkondicionira na temperaturi 20 ± 10 ºC, da 
material za oblazinjenje se deža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba 
preskušati, še ni bil uporabljen, se sed ež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo 
ali napravo z maso od 70 do 80 kg, da bi oblazinjenje sedala in naslona postalo 
prožno. Na zahtevo proizvajalca morajo ostati  vsi sklopi sedeža vsaj 30 min pred 
postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni. 
 
4.2 Vozilo mora biti pripravljeno za meritve, kakor je dolo čeno v zgornjem 
odstavku 2.11. 
 
4.3 Če je sedež nastavljiv, se najprej nastav i v skrajni zadnji pol ožaj za uporabo med 
vožnjo, kakor je dolo čil proizvajalec, pri tem se upoštevajo izklju čno vzdolžne 
nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge 
možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu ipd.), je treba uporabiti 
nastavitev, kakor jo je dolo čil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se 
navpični položaj togo fiksira za obi čajno uporabo pri vožnji, kakor jo je dolo čil 
proizvajalec. 
 
4.4 Površina sedeža, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z 
bombažno tkanino, ki je dovolj velika in  primerne teksture, opisano kot čista 
bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali 
netkano tkanino z enakovrednimi zna čilnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu 
zunaj vozila, morajo imeti tla, na katerih je sedež, enake zna čilnosti(2) kakor tla v 
vozilu, za katerega je sedež namenjen. 
 
4.5 Sedalo in hrbtiš če naprave 3-D H se postavita ta ko, da srednja ravnina potnika 
(C/LO) sovpade s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se 
lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D 
H postavljena proti zunanjosti tako, da r ob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-
D H. 
 
__________ 
2  Kot naklona, razlika v višini pri vgr adnji sedeža, tekstura površine itd. 
L 373/296 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 4.6 Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posami čno ali z uporabo 
droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe to čke 
„H“, je vzporedna s tlemi in pravokot na na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. 
 
4.7 Položaj stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji na čin: 
 
4.7.1 Predvideni sedež: voznik in sopot nik na zunanjem prednjem sedežu 
 
4.7.1.1 Sklopi stopal in nog se pomaknejo napr ej tako, da so stopala  v naravnem položaju 
na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogo če, je levo stopalo približno enako 
oddaljeno od levega roba srednje ravnin e naprave 3-D H kakor desno stopalo od 
desnega roba. Libela za namestitev pre čnega položaja naprave 3-D H se namesti v 
vodoravni položaj po potrebi z nastavitvijo se dala ali sklopa noge in stopala nazaj. 
Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe to čke „H“, se obdrži pravokotno na vzdolžno 
srednjo ravnino sedeža. 
 
4.7.1.2 Če leve noge ni mogo če obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala 
oprtega na vozilo, je treb a levo stopalo premikati dokl er se ne dotakne opore. 
Položaj vizirnih gumbov ostane nespremenjen. 
 
4.7.2 Predvideni položaj sedeža: zadnji zunanji 
 
 Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se  noge nastavijo po navedbi proizvajalca. 
Če so stopala naslonjena na dele tal z razli čnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo 
v stik s prednjim sedežem, referen čno, drugo stopalo pa se namesti tako, da 
prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj. 
 
4.8 Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna ter se poravna naprava 3-D H. 
 
4.9 Hrbtna ploš ča se nagne naprej do prednjega omej evalnika in naprava 3-D H se z 
drogom T odmakne od naslona sedeža. Pote m se naprava 3-D H znova postavi na 
sedež po enem od naslednjih postopkov: 
 
4.9.1 Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se 
pusti drseti nazaj, dokler vodoravna naprej  usmerjena omejevalna obremenitev na 
drogu T ni ve č potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža. Po 
potrebi se ponovno namesti spodnji del noge. 
 
4.9.2 Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se upor abi naslednji postopek. Naprava 3-D H se 
zaradi delovanja vodoravne nazaj usmerjene sile na drog T premika nazaj, dokler 
se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). 
 
4.10 S silo 100 ± 10 N obremenite hrbtiš če in sedalo naprave 3-D H v prese čišču 
kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Silo je treba obdržati v smeri črte, ki 
poteka vzdolž zgornjega prese čišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega 
droga (glej sliko 2 Dodatka 1 k te j prilogi). Potem se hrbtna ploš ča previdno 
nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-
D H ne zdrsne naprej. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/297 
 4.11 Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmeni čno osem uteži trupa. 
Naprava 3-D H mora ostati poravnana. 
 
4.12 Hrbtna ploš ča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-
D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10  ° (5 º na vsako stran od 
navpične srednje ravnine) zaradi odprave mo rebitnega trenja, akumuliranega med 
napravo 3-D H in sedežem. 
 
 Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz 
predpisanega vodoravnega in navpi čnega položaja. Zato je treba drog T med 
premikanjem naprave zadrževati s primerno bo čno obremenitvijo. Pri zadrževanju 
droga T in premikanju naprave 3-D H je  potrebna previdnost, da ne nastanejo 
naključne zunanje obremenitve v navpi čni smeri ali v smeri naprej in nazaj. 
 
 Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo zadrževati. Če stopala 
spremenijo položaj, jih je treba pustiti v tem položaju. 
 
 Hrbtna ploš ča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in treba je preveriti, 
ali sta obe libeli na ni čli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H 
premaknila, se vrnejo v prvotni  položaj po naslednjem postopku: 
 
 Vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni ve č mogoče 
premakniti. Med tem dviganjem mora biti mogo če stopala prosto obra čati; ne sme 
se uporabljati sile v smeri naprej ali bo čne sile. Ko se vsako stopalo vrne v 
prvotni položaj, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije. 
 
 Bo čna libela mora kazati ni člo; po potrebi je treba na zgornjem delu hrbtne ploš če 
uporabiti bo čno silo, ki zadoš ča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. 
 
4.13 Ob držanju droga T, da se prepre či drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, je 
treba ravnati na naslednji na čin: 
 
 (a) hrbtna ploš ča se nasloni na naslon sedeža; 
 
 (b) izmeni čno se uporabi vodoravna nazaj usmerjena sila, ki ne presega 25 N, 
ki deluje na drog naklona naslona pr ibližno na sredini uteži trupa, dokler 
kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilni položaj dosežen tudi po 
prenehanju delovanja sile. Zagotovi se , da na napravo 3-D H ne deluje 
zunanja sila v smeri navzdol ali bo čna sila. Če je potrebna dodatna 
izravnava naprave 3-D H, se hrbtna ploš ča obrne v smeri naprej, ponovno 
izravna ter ponovi pos topek iz odstavka 4.12. 
 
4.14 Opravijo se vse meritve: 
 
4.14.1 Izmerijo se koordinate to čke „H“ glede na tridimenzionalni referen čni sistem. 
 
4.14.2 Na kotomeru za merjenje naklonskega kota na napravi 3-D H se od čita dejanski 
naklonski kot trupa, pri čemer je drog trupa v skrajnem zadnjem položaju. 
 
L 373/298 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 4.15 Če se želi ponovno postaviti naprava 3-D H, mora sklop sedeža ostati 
neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sklopu sedeža dlje, kot je potrebno za opravljanje preskusa. 
 
4.16 Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, en aki sedeži ipd.), 
se za vsako vrsto sedežev dolo či le ena to čka „H“ in en „dejanski naklon trupa“ 
tako, da se naprava 3-D H, opisana v Doda tku 1 k tej prilogi, postavi na prostor, 
ki se šteje za zna čilnega za to vrsto. Ta prostor je: 
 
4.16.1 v prednji vrsti voznikov sedež; 
 
4.16.2 v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež. 
   
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/299 
 Priloga 8 – Dodatek 1  
 
OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TO ČKO „H“(1) 
 
(Naprava 3-D H) 
 
1. Hrbtna ploš ča in sedalo 
 
 Hrbtna ploš ča in sedalo sta izdelana iz oja čene plastike in kov ine; ponazarjata 
trup in stegno človeškega telesa ter st a vrtljivo pritrjena v to čki „H“. Za merjenje 
dejanskega kota trupa je na drogu trupa, vrtljivem v to čki „H“, pritrjen kotomer. 
Nastavljivi stegenski drog, prit rjen na sedalo, tvori središ čnico stegna in se 
uporablja kot osnovnica v kvadran tu za merjenje kota kolka. 
 
2. Elementi trupa in nog 
 
 Deli spodnjega dela noge so povezani s sklopom sedala na drogu T za povezavo 
kolen, ki je bo čni podaljšek nastavljivega steg enskega droga. V spodnjem delu 
nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so 
umerjeni za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje 
naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameš čene v ustreznih težiš čih, da 
se na sedežu zagotovi ugrezanje, ki us treza 76 kg težkemu moškemu. Preveriti je 
treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje 
zanemarljivo. 
  
__________ 
1  Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se je treba obrniti na Society of Automotive Engineers (SAE), 
400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania  15096, United  States of America. 
Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980.  
L 373/300 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 
Slika 1: Oznaka delov naprave 3-D H 
  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/301 
 
 
 
Slika 2: Mere delov naprave 3-D H in razporeditev obremenitve 
 utež tru pa
utež sedala
utež stegna 
utež noge smer in to čka delovanja 
obremenitve 
L 373/302 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 8 – Dodatek 2  
 
TRIDIMENZIONALNI REFEREN ČNI SISTEM 
 
1. Tridimenzionalni referen čni sistem je dolo čen s tremi pravokotnimi ravninami, 
kakor jih je dolo čil proizvajalec vozila (glej sliko).(1) 
 
2. Pri meritvah se vozilo postavi na  površino podlage ta ko, da koordinate 
izhodiščnih oznak ustrezajo vrednosti m po navedbi proizvajalca. 
 
3. Koordinate to čke „R“ in to čke „H“ se dolo čijo glede na izhodiš čne oznake, kakor 
jih je dolo čil proizvajalec vozila. 
 
 
Slika – Tridimenzionalni referen čni sistem 
 
 
__________ 
1  Referen čni sistem ustreza standardu ISO 4130, 1978. Ničelna ravnina Y (ni čelna 
navpična vzdolžna ravnina) 
Ničelna ravnina X (ni čelna 
navpična prečna ravnina) 
Ničelna ravnina Z (ni čelna 
vodoravna ravnina) 
površina podlage 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/303 
 Priloga 8 – Dodatek 3  
 
REFEREN ČNI PODATKI ZA POLOŽAJ SEDEŽEV 
 
1. Kodiranje referen čnih podatkov 
 
 Referen čni podatki so navedeni zaporedno za vsak sedež. Sedeži so ozna čeni z 
dvomestno kodo. Na prvem mestu je  arabska številka in ozna čuje vrsto sedežev, 
ki se šteje od prednjega proti zadnjemu delu vozila. Na  drugem mestu je velika 
tiskana črka, ki ozna čuje položaj sedeža v vrsti, gled ano v smeri vožnje; uporabijo 
se naslednje črke: 
  L = levi 
  C = sredinski 
  R = desni 
 
2. Opis postavitve vozila za meritve: 
 
2.1 Koordinate izhodiš čnih oznak 
  X ..........................   Y .......................... 
  Z .......................... 
 
3. Seznam referen čnih podatkov: 
  
3.1 Položaj sedeža: .................... 
  
3.1.1 Koordinate to čke „R“ 
  X ..........................   Y .......................... 
  Z .......................... 
  
3.1.2 Konstrukcijsko dolo čen naklon trupa: ....................................... 
  
3.1.3 Specifikacije za nastavitev sedeža(
1) 
  vodoravno: ................. 
  navpi čno: ................. 
  naklon sedeža: ........ 
  naklon trupa: ........ 
 
 
Opomba : Seznam referen čnih podatkov za nadaljnje se deže iz odstavkov 3.2, 3.3 itd. 
 
__________ 
1  Neustrezno pre črtati.