SL Uradni list Evropske unije L 130/1

Akti, ki jih sprejmejo organi, ustanovljeni z mednarodnimi sporazumi Po mednarodnem javnem pravu imajo samo izvirna besedila UN/ECE pravni učinek. Status in datum veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v zadnji različici dokumenta o statusu UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na spletni strani:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 77 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji parkirnih svetilk za vozila na motorni pogon

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 12 k izvirni različici Pravilnika – datum veljavnosti: 15. oktober 2008

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitve pojmov

3. Vloga za podelitev homologacije

4. Oznake

5. Homologacija

6. Splošne specifikacije

7. Fotometrične značilnosti

8. Preskusni postopek

9. Barva oddane svetlobe

10. Opombe glede barv

11. Spremembe tipa parkirne svetilke in razširitev homologacije

12. Skladnost proizvodnje

13. Kazni za neskladnost proizvodnje

14. Dokončna prekinitev proizvodnje

15. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in upravnih organov

16. Prehodne določbe

PRILOGE

Priloga 1 – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa parkirne svetilke v skladu s Pravilnikom št. 77

Priloga 2 – Namestitev homologacijske oznake

Priloga 3 – Najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru

Priloga 4 – Fotometrične meritve

Priloga 5 Barva oddane svetlobe – trikromatske koordinate

Priloga 6 – Najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje

Priloga 7 – Najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za parkirne svetilke za vozila kategorij M, N in T (1).

2. OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

2.1 „parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za opozarjanje na stoječe vozilo;

2.2 opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, veljavne v času vloge za homologacijo, veljajo tudi za ta pravilnik;

2.3 „parkirne svetilke različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih: (a) blagovnem imenu ali znamki; (b) značilnostih optičnega sistema (stopnje svetilnosti, kot razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.); sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa.

2.4 Sklicevanja iz tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, veljavne v času vloge za homologacijo.

3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. Po izbiri vlagatelja se v vlogi določi, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in tal ali da jo je mogoče zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu.

3.2 Za vsak tip parkirne svetilke se vlogi priložijo: 3.2.1 kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo; in/ali (b) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira. 3.2.2 risbe (v treh izvodih), ki so dovolj natančne za določitev tipa parkirne svetilke in ki geometrijsko prikazujejo možne položaje za vgradnjo svetilke v vozilo; os opazovanja, ki se pri preskusih obravnava kot referenčna os (vodoravni kot H = 0°, navpični kot V = 0°), in točko, ki se v navedenih preskusih obravnava kot referenčno središče; 3.2.3 dva vzorca; če so parkirne svetilke zasnovane tako, da se lahko vgradijo le na eni strani vozila, sta lahko predložena vzorca enaka in primerna za vgradnjo le na desni ali le na levi strani vozila.

4. OZNAKE

4.1 Parkirne svetilke, predložene za homologacijo, morajo imeti jasno, čitljivo in neizbrisno označeno: 4.1.1 blagovno ime ali znamko vlagatelja, 4.1.2 jasno čitljivo in neizbrisno oznako, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, ki navaja: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; in/ali (b) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; 4.1.3 v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali moduli svetlobnih virov oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in nazivne vatne moči.

4.2 Vsaka svetilka mora imeti dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatni simbol iz odstavka 5.5; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 3.2.2.

4.3 v primeru svetilk z moduli svetlobnih virov moduli svetlobnih virov vključujejo: 4.3.1 blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; 4.3.2 posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska oznaka vključuje začetni črki „MD“ za „MODUL“, ki jima sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 5.5.1, tej pa, če se uporablja več neenakih modulov svetlobnih virov, sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 3.2.2. Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju. 4.3.3 oznako ocenjene napetosti in ocenjene vatne moči.

5. HOMOLOGACIJA

5.1 Če vzorca tipa parkirne svetilke, predložena v skladu z odstavkom 3.2.3, izpolnjujeta zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli.

5.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) pomenita spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu parkirne svetilke.

5.3 Pri vlogi za homologacijo tipa svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki je sestavljena iz parkirne svetilke in drugih svetilk, se lahko izda enotna oznaka homologacije, če je ta svetilka skladna z zahtevami tega pravilnika in če je vsaka izmed ostalih svetilk, ki so del svetlobne in svetlobno-signalne naprave, za katero se zahteva homologacija, skladna s pravilnikom, ki se uporablja v zvezi z njo.

5.4 Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.5 Na vsaki parkirni svetilki, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, mora biti poleg oznake iz odstavka 4.1 na mestu iz odstavka 4.2 mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 5.5.1 krog, ki obkroža črko „E“, kateri sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); 5.5.2 številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije; 5.5.3 če svetilka oddaja oranžno svetlobo proti prednjemu in zadnjemu delu, mora biti označena s puščico, ki označuje njeno usmerjenost, pri čemer puščica kaže na prednji del vozila; 5.5.4 kadar se za tip svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki je sestavljena iz parkirne svetilke in drugih svetilk izda enotna homologacijska številka, kot je opisano v odstavku 5.3, se lahko pritrdi enotna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo dodatni simboli, predpisani v različnih pravilnikih, v skladu s katerimi je bila homologacija podeljena; 5.5.5 na napravah z omejeno razporeditvijo svetlobe v skladu z odstavkom 2.3 Priloge 4 k temu pravilniku navpična puščica, ki ima izhodišče v horizontalnem odseku in je usmerjena navzdol.

5.6 Oznaka v skladu z odstavkoma 4.1.1 in 5.5 je jasno čitljiva in neizbrisna tudi v primeru, ko so parkirne svetilke nameščene na vozila.

5.7 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru je oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premični del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se odprejo vrata.

5.8 V Prilogi 2 k temu pravilniku je primer namestitve homologacijske oznake.

6. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

6.1 Vsak vzorec je skladen s specifikacijami iz odstavkov 7 in 9 tega pravilnika.

6.2 Parkirne svetilke so oblikovane in izdelane tako, da ob običajni uporabi kljub možni izpostavljenosti tresljajem zadovoljivo delujejo in ohranijo značilnosti iz tega pravilnika.

6.3 V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali: 6.3.1 je zasnova modulov svetlobnih virov takšna, da: (a) je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določen in pravilen položaj ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem; (b) v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnega vira, ki imajo različne značilnosti; 6.3.2 moduli svetlobnih virov ne omogočajo nedovoljenih sprememb.

6.4 Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko: 6.4.1 Uporabijo se lahko vse kategorije žarnic z žarilno nitko, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih omejitev glede uporabe. 6.4.2 Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko pritrditi le v pravilen položaj. 6.4.3 Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

7. FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

7.1 Svetloba, ki jo oddaja vsak od obeh vzorcev, v referenčni osi ni manjša od najmanjše svetilnosti in ne presega največje svetilnosti, kot sta opredeljeni v nadaljevanju: Najmanjša vrednost (cd) Največja vrednost (cd) 7.1.2 Svetilnost naprej obrnjenih parkirnih svetilk 2 60 7.1.2 Svetilnost nazaj obrnjenih parkirnih svetilk 2 30 7.1.3 Posamična svetilka z več kot enim svetlobnim virom doseže najmanjšo zahtevano svetilnost tudi v primeru odpovedi katerega koli svetlobnega vira, v primeru osvetljenosti vseh svetlobnih virov pa se ne presežejo največje vrednosti svetilnosti. Vsi svetlobni viri, ki so povezani v nizu, se obravnavajo kot en svetlobni vir.

7.2 Izven referenčne osi in znotraj kotnih polj, opredeljenih v diagramih v Prilogi 3 k temu pravilniku, svetilnost vsakega od obeh vzorcev: 7.2.1 v vsaki smeri, ki ustreza točkam v tabeli, ki prikazuje razporeditev svetilnosti, iz Priloge 4 k Pravilniku, ni manjša od vrednosti v navedeni tabeli za zadevno smer, izraženi kot odstotek najmanjše vrednosti, navedene v odstavku 7.1; 7.2.2 v vsaki smeri znotraj prostora, iz katerega je zadevna svetloba vidna, ne preseže največje vrednosti, navedene v odstavku 7.1; 7.2.3 za parkirne svetilke, ki so usmerjene k zadnjemu delu in združene z zavornimi svetilkami (glej odstavek 7.1.2), pa je pod ravnino, ki se nahaja pod vodoravno ravnino in z njo tvori kot 5°, dovoljena svetilnost 60 cd; 7.2.4 poleg tega 7.2.4.1 je svetilnost v vseh poljih, kot so opredeljena v Prilogi 3, najmanj 0,05 cd; 7.2.4.2 je treba upoštevati zahteve v zvezi z lokalnimi odstopanji svetilnosti, kot so določene v odstavku 2.2 Priloge 4.

7.3 Priloga 4 tega pravilnika, na katero se sklicuje odstavek 7.2.1, vsebuje podrobnosti o merilnih metodah, ki jih je treba uporabiti.

8. PRESKUSNI POSTOPEK

Vse meritve se izvedejo z nebarvnimi standardnimi žarnicami z žarilno nitko, predpisanimi za napravo, ki so prilagojeni za proizvajanje običajnega svetlobnega toka, predpisanega za zadevne vrste svetilk.

8.1 Vse meritve na svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi) se opravijo pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V. Pri svetlobnih virih, ki se napajajo s posebno napajalno enoto, se navedene preskusne napetosti uporabijo pri vhodnih priključkih te napajalne enote. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva posebno napajalno enoto, ki je potrebna za napajanje svetlobnih virov.

8.2 Določijo se omejitve svetleče vidne površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave.

9. BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe, oddane znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 4, ki se izmeri z uporabo svetlobnega vira z barvno temperaturo 2 856 K, kar ustreza svetilu A Mednarodne komisije za osvetlitev (CIE), mora biti rdeča, bela ali oranžna. V zvezi s preskusi glej Prilogo 5 k temu pravilniku. Zunaj tega polja ni opaziti večjih barvnih odstopanj.

Vendar je treba kolorimetrične značilnosti svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi) preveriti s svetlobnimi viri, ki so v svetilki, v skladu z odstavkom 8.1 tega pravilnika.

10. OPOMBE GLEDE BARV

Vsaka homologacija v skladu s tem pravilnikom se na podlagi odstavka 5 podeli za tip naprave, ki oddaja svetlobo določene barve ali nebarvno svetlobo; člen 3 Sporazuma, ki mu je priložen ta pravilnik, v skladu s tem pogodbenicam ne preprečuje, da za naprave, vgrajene v vozila, ki jih registrirajo, prepovejo nekatere barve, kot določa ta pravilnik.

11. SPREMEMBE TIPA PARKIRNE SVETILKE IN RAZŠIRITEV HOLOMOGACIJE

11.1 Vsaka sprememba tipa parkirne svetilke se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa parkirne svetilke. Organ lahko potem: 11.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega učinka in da parkirna svetilka v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali 11.1.2 od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

11.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se sporoči z opredelitvijo spremembe po postopku iz odstavka 5.4.

11.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu, ki se sestavi za tako razširitev.

12. SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

12.1 svetilke, homologirane po tem pravilniku, se izdelajo v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 7. in 9;

12.2 izpolnjene so najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku;

12.3 izpolnjene so najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku;

12.4 organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v posameznem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.

13. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

13.1 Homologacija, ki se podeli za tip parkirne svetilke po tem pravilniku, se lahko prekliče, če zgoraj določene zahteve niso izpolnjene ali če parkirna svetilka s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom.

13.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

14. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati parkirno svetilko po tem pravilniku, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

15. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

16. PREHODNE DOLOČBE

16.1 Od uradnega datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5.

16.2 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, po 24 mesecih od datuma veljavnosti podelijo homologacije ECE le, če tip parkirne svetilke, ki ga je treba homologirati, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5.

16.3 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije v skladu z izvirno različico tega pravilnika in kasnejšimi dodatki.

16.4 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistih tipov parkirnih svetilk, ki izpolnjujejo zahteve izvirne različice tega pravilnika in kasnejših dodatkov, v 12 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku.

16.5 Homologacije ECE, podeljene v skladu s tem pravilnikom v 12 mesecih od datuma veljavnosti, in vse razširitve homologacij, vključno z razširitvami v skladu z izvirno različico tega pravilnika in kasnejšimi dodatki, veljajo za nedoločen čas. Če tip parkirne svetilke, homologiran v skladu z izvirno različico tega pravilnika in kasnejšimi dodatki, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5, pogodbenica, ki je podelila homologacijo, o tem obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik.

16.6 Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa parkirne svetilke, homologiranega v skladu z Dodatkom 5 k Pravilniku.

16.7 V 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa parkirne svetilke, homologirane v skladu z izvirno različico Pravilnika in kasnejšimi dodatki.

16.8 Po 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zavrnejo prodajo tipa parkirne svetilke, ki ne izpolnjuje zahtev Dodatka 5 k Pravilniku, če parkirna svetilka ni namenjena zamenjavi za vgradnjo na vozila v uporabi.

16.9 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo s podeljevanjem homologacij parkirnih svetilk na podlagi katerih koli predhodnih dodatkov k Pravilniku, če so parkirne svetilke namenjene zamenjavi za vgradnjo na vozila v uporabi.

16.10 Od uradnega datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne prepove vgradnje parkirne svetilke, odobrene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5.

16.11 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo vgradnjo parkirne svetilke, homologirane v skladu z izvirno različico tega pravilnika in kasnejšimi dodatki, v 48 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku.

16.12 Po preteku obdobja 48 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 5 k Pravilniku lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo parkirne svetilke, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5, v novo vozilo, za katero je bila podeljena nacionalna homologacija ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 5 k temu pravilniku.

16.13 Po preteku obdobja 60 mesecev od datuma veljavnosti lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo parkirne svetilke, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5, v novo vozilo, ki je bilo prvič registrirano več kot 60 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 5 k temu pravilniku.

(1) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bil nazadnje spremenjen s Spremembo 4).

(2) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) in 58 za Tunizijo. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali k njemu pristopijo, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

PRILOGA 1 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE Moduli svetlobnega vira MD E3 17325 Modul svetlobnega vira s prikazano identifikacijsko oznako je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3), pod številko homologacije 17325.

PRILOGA 3 NAJMANJŠI KOTI, POTREBNI ZA RAZPOREDITEV SVETLOBE V PROSTORU (1) V vseh primerih so najmanjši navpični koti razporeditve svetlobe v prostoru 15° nad in 15° pod vodoravno ravnino z izjemo svetilk z višino vgradnje, enako ali manjšo od 750 mm nad tlemi, pri katerih so koti 15° nad in 5° pod horizontalno ravnino. (1) Koti, prikazani v teh diagramih, so pravilni za naprave, ki se vgradijo na desno stran vozila. Puščice so usmerjene proti prednjemu delu vozil.

PRILOGA 4 FOTOMETRIČNE MERITVE 1. MERILNE METODE 1.1 Med fotometričnimi meritvami se neželena razpršitev svetlobe prepreči z ustreznim zakrivanjem. 1.2 V primeru izpodbijanja rezultatov meritev se meritve opravijo tako, da izpolnjujejo naslednje zahteve: 1.2.1 razdalja, na kateri se izvaja meritev, je v skladu z zakonom o obratni vrednosti kvadrata razdalje; 1.2.2 oprema za merjenje je takšna, da je kotna odprtina sprejemnika, gledano iz referenčnega središča svetlobe, med 10’ in 1°; 1.2.3 zahteva v zvezi z svetilnostjo za določeno smer opazovanja je izpolnjena, če je izpolnjena v smeri, ki od smeri opazovanja ne odstopa za več kot 15’. 1.3 V primeru možnosti namestitve naprave na vozilo v več različnih položajev se fotometrične meritve ponovijo za vsak položaj ali skrajne položaje polja referenčne osi, ki jih določi proizvajalec. 2. TABELA STANDARDNE RAZPOREDITVE SVETILNOSTI Leva Desna 2.1 Smer H = 0° in V = 0° ustreza referenčni osi. (Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti). Potuje skozi referenčno središče. Vrednosti, prikazane v tabeli, za različne smeri meritev navajajo najmanjše svetilnosti kot odstotek najmanjše zahtevane vrednosti v osi za vsako svetilko (v smeri H = 0° in V = 0°). 2.2 Znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2, ki je shematično prikazano kot mreža, mora biti svetlobni vzorec skoraj enoten, če svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga sestavljajo mrežne črte, dosega vsaj najmanjšo odstotno vrednost, ki je prikazana (dostopna) na mrežnih črtah, ki obdajajo zadevno smer. 2.3 Vendar se v primeru, ko je naprava namenjena vgradnji na višino, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi, fotometrična svetilnost preveri le do kota 5° navzdol. 3. FOTOMETRIČNA MERITEV SVETILK Preveri se fotometrično delovanje: 3.1 nezamenljivih svetlobnih virov (žarnice z žarilno nitko in drugi): s svetlobnimi viri v svetilki, v skladu z odstavkom 8.1 tega pravilnika. 3.2 zamenljivih žarnic z žarilno nitko: v primeru žarnic z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in povprečno vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati od povprečne vrednosti za več kot ± 5 odstotkov Druga možnost je, da se standardna žarnica z žarilno nitko, proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo. 3.3 Za vsako signalno svetilko razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja, tako da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti po eni minuti in po 30 minutah delovanja.

PRILOGA 5 BARVA ODDANE SVETLOBE: KROMATSKE KOORDINATE Za preverjanje kolorimetričnih značilnosti se uporabi svetlobni vir z barvno temperaturo 2 854 K, kar ustreza svetilu A Mednarodne komisije za osvetlitev (CIE). Vendar je treba kolorimetrične značilnosti svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi) preveriti s svetlobnimi viri, ki so v svetilki, v skladu z odstavkom 8.1 tega pravilnika.

PRILOGA 6 Najmanjše zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje 1. SPLOŠNO 1.1 Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj glede na zahteve iz tega pravilnika. 1.2 V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost svetilk iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbrane svetilke, ki ima standardno žarnico z žarilno nitko ali nezamenljiv svetlobni vir (žarnice z žarilno nitko ali drugi), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V: 1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. 1.2.2 Če ima svetilka zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. 1.3 Kromatske koordinate so upoštevane, kadar ima svetilka standardno žarnico z žarilno nitko, pri svetilkah z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugi) pa, kadar se kolorimetrične značilnosti preverijo s svetlobnim virom v svetilki. 2. NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA IZVAJA PROIZVAJALEC Za vsak tip svetilke imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj v nadaljevanju opisane preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika. Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na vrsto zadevnega preskusa, je treba izbrati in preskusiti nove vzorce. Proizvajalec mora sprejeti ukrepe za zagotovitev skladnosti zadevne proizvodnje. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti. 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih 2.2.1 Preskusi se v splošnem izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, odgovornega za homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. 2.2.4 V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci svetilk se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni serijo svetilk istega tipa, ki je opredeljena v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. Ocena v splošnem zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi evidence o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti. 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti Fotometrične meritve se opravijo za najmanjše vrednosti vzorčne svetilke na točkah iz Priloge 4 in za zahtevane kromatične koordinate. 2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in, v soglasju s pristojnim organom, za določitev meril, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da se izpolnijo zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 12.1 tega pravilnika. Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled naključnih vzorcev v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95.