ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep centralne skupine

z dne 22. marca 1999

o splošnih načelih glede plačevanja informatorjev

(SCH/C (99)25)

Informatorji imajo pomembno vlogo v boju proti težjim oblikam čezmejnega kriminala, zlasti z drogami povezanega kriminala, ker običajno uživajo zaupanje storilcev kaznivih dejanj. Zato omogoča uporaba takšnih oseb možnost pridobivanja splošne predstave o dejavnostih tajnih kriminalnih združb in struktur.

Delovna skupina za droge se je resno lotila tega problema pod nemškim predsedstvom ter preučila zakone in prakso glede plačevanja informatorjev v vsaki od schengenskih držav. Na podlagi rezultatov te analize je delovna skupina za droge oblikovala skupna vodilna načela za plačevanje informatorjev v obliki denarja ali nematerialnih koristi. Ta splošna načela je treba obravnavati kot nezavezujoče smernice na schengenskem območju, njihov namen pa je prispevati k nadaljnji krepitvi policijskega in carinskega sodelovanja na tem občutljivem področju. Prav tako naj bi služila kot morebitna smernica za tiste schengenske države, ki se trenutno ukvarjajo s pripravo ali dopolnjevanjem podobnih predpisov.

Centralna skupina potrjuje in podpira — nezavezujoča — "Splošna načela glede plačevanja informatorjev" (Doc. SCH/Stup (98)72 Rev. 2), ki jih mora odobriti Izvršni odbor.

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 23. junija 1998

o ukrepih v zvezi z državami, ki povzročajo težave pri izdajanju dokumentov, potrebnih za izgon oseb s schengenskega območja

(SCH/Com-ex (98)18 Rev.)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju člena 23 te konvencije,

SKLENIL:

Ukrepi proti državam, ki povzročajo težave pri izdaji dokumentov, potrebnih za izgon oseb s schengenskega območja, bodo sprejeti v skladu s postopkom, opredeljenim v priloženem dokumentu.

Ostende, 23. junija 1998

Predsednik

L. Tobback

--------------------------------------------------

SCH/II-Read (98)2 Rev.2

Zadeva: Ukrepi v zvezi z državami, ki povzročajo težave pri izdaji dokumentov potrebnih za izgon oseb s schengenskega območja

Belgijsko predsedstvo je ob različnih priložnostih (na sestankih Izvršnega odbora 15. decembra 1997 na Dunaju, Centralne skupine 14. januarja 1998 v Brugesu in 23. februarja 1998 v Luxembourgu) izrazilo pripravljenost za rešitev težav, povezanih s ponovnim sprejemanjem ilegalnih migrantov.

Težave se pojavljajo pri vračanju oseb v matično državo, nastajajo pa zaradi nezadostnega sodelovanja tujih diplomatsko konzularnih predstavništev v schengenskih glavnih mestih pri izdajanju potnih listov za vrnitev. Čeprav so na nacionalni ravni že pričeli s pripravami za rešitev problema, bi enoten pristop na celotnem schengenskem območju lahko prinesel učinkovitejše rešitve.

Eden od pristopov za rešitev, ki ga predlaga Belgija, je naslednji: kadar schengenska država ugotovi, da ima resne težave pri pridobivanju potnih listov za vrnitev tujih državljanov, ki so nezakonito v tej državi, v matično državo, o tem obvesti svojega veleposlanika v tej državi ter mu naroči, naj na lokalni ravni, skupaj s veleposlaniki schengenskih držav, pripravi in sprejme ustrezne ukrepe.

Veleposlaniki schengenskih držav se lahko najprej povežejo z lokalnimi oblastmi, jih opozorijo na problem ponovnega sprejema njihovih državljanov in jih spodbujajo pri reševanju posameznih primerov. Prednost delovanja na lokalni ravni je v večji pripravljenosti državnih lokalnih oblasti pogajati se o ponovnem sprejemu svojih državljanov, kakor je pripravljenost konzularnega osebja v prestolnicah schengenskih držav.

O vsaki "lokalni dejavnosti" se obvesti podskupino za ponovni sprejem. Centralna skupina obvesti Izvršni odbor o vsaki opravljeni dejavnosti in o doseženih rezultatih.

Če navedeni ukrepi niso uspešni, je treba uporabiti druga, nedvomno bolj zavezujoča sredstva, da bi povečali zavest o problemu politike izdaje vizumov. Te ukrepe preuči podskupina za vizume.

Vsaka schengenska država si pridrži pravico odločiti, ali bo izvedla predlagane represivne ukrepe.

--------------------------------------------------
Sklep izvršnega odbora

z dne 22. decembra 1994

o izmenjavi statističnih informacij o izdaji enotnih vizumov

(SCH/Com-ex (94)25)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju člena 12(3) te konvencije,

SKLENIL:

1. Države pogodbenice si med seboj izmenjujejo statistične informacije o izdaji enotnih vizumov. Priložena preglednica navaja, katere informacije je treba zbirati in v kakšnih časovnih presledkih se te izmenjujejo.

2. Države pogodbenice posredujejo statistične informacije Schengenskemu generalnemu sekretariatu, ki te informacije zbira in sestavlja skupne preglednice za posamezna obdobja poizvedb, ter jih posreduje državam pogodbenicam.

3. Ne glede na navedeno se statistične informacije lahko izmenjujejo na lokalni ravni v okviru konzularnega sodelovanja v skladu s postopkom, za katerega so se dogovorila pristojna diplomatsko konzularna predstavništva.

Bonn, 22. decembra 1994

Predsednik

Bernd Schmidbauer

--------------------------------------------------

SCH/II-Visa (94)33 Rev.

Izmenjava statističnih podatkov o izdajanju vizumov

Vrsta vizuma | Pogostnost | Informacije, ki se izmenjajo |

Enotni vizum, ki ga izda diplomatsko-konzularno predstavništvo | Vsakih šest mesecev | — Predstavništvo izdajatelj —Vrsta vizuma (vizum za kratkoročno prebivanje, tranzitni vizum, letalski tranzitni vizum)— Vrsta potne listine — Državljanstvo |

Enotni vizum (izdan na meji) | Vsako četrtletje | — Mejni organ izdajatelj — Vrsta vizuma — Vrsta potne listine — Državljanstvo |

Vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo | Vsako četrtletje | — Predstavništvo izdajatelj/mejni organ izdajatelj —Državljanstvo (statistični podatki se zajemajo brez vpliva na obveznost obveščanja drugih pogodbenic) |

Vizum, izdan po posvetovanju s centralnimi organi drugih pogodbenic | Vsako leto | — Glej dokument SCH/IIVision (93)20 rev. 3 |

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 14. decembra 1993

o izboljšanju praktičnega sodelovanja sodstva v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedano drogo

(SCH/Com-ex (93) 14)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (v nadaljevanju Schengenska konvencija),

ob upoštevanju členov 48 do 53 in 70 do 76 zgoraj navedene Konvencije,

SKLENIL:

Za izboljšanje praktičnega sodelovanja sodstva v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedano drogo se države pogodbenice zavezujejo, da bodo v primeru, če zaprošena država pogodbenica ne namerava zaprositi za medsebojno pomoč ali ga namerava zaprositi le delno, državo prosilko obvestile o svojih razlogih za zavrnitev in, če je to mogoče, o pogojih, ki jih je treba izpolniti, preden se takšno zaprosilo lahko izvede.

Sklep začne veljati, ko vse države podpisnice Schengenske konvencije sporočijo, da so bili zaključeni postopki, ki jih njihovi pravni sistemi zahtevajo, da bi bili sklepi na njihovem ozemlju zavezujoči.

V Parizu, 14. decembra 1993

Predsednik

A. Lamassoure

--------------------------------------------------
10.

Mladinsko delo v Evropi se še vedno sooča s številnimi izzivi: (a) Konceptualni okvir: Mladinsko delo se mora še naprej odzivati na spremembe v družbi in v vsakodnevnem življenju mladih, na novo znanje in politične razmere, hkrati pa mora biti dejavno vključujoče in zagotavljati enake možnosti vsem mladim. Zato je treba razviti skupno osnovno razumevanje in skupna načela. Prav tako je treba zagotoviti varne, dostopne, odprte in avtonomne prostore za mladinsko delo, stalno razmišljati o metodah in inovacijah v praksi, analizirati trende in novosti ter prilagoditi konceptualne okvire, strategije in prakse, po potrebi skupaj s partnerji iz drugih sektorjev. Poleg tega je bistveno obravnavati svetovne trende, kot so demografski izzivi, podnebne spremembe in digitalizacija, ter podpirati razvoj inovativnih rešitev ter pametno in digitalno mladinsko delo. (b) Kompetence: Pomembno je zagotoviti dovolj sredstev za neprekinjen razvoj mladinskega dela. Kakovostno izobraževanje in usposabljanje ter praktična podpora za mladinske delavce po vsej EU so predpogoj za spodbujanje priznavanja in potrjevanja kompetenc mladinskih delavcev v državah članicah. (c) Verodostojnost: V družbi je treba spodbujati prakse na področju mladinskega dela, kakovost mladinskega dela pa mora izpolnjevati pričakovanja in zahteve zadevnega področja in družbe ter biti skladna z naravo, samopodobo in poklicnimi praksami na tem področju, da se zagotovi priznavanje vloge in pomena mladinskega dela ter rezultatov, ki jih prinaša, tudi zunaj zadevnega področja. Za izpolnitev teh zahtev je treba izboljšati, spremljati in ocenjevati tudi kakovost mladinskega dela. Na področju mladinskega dela bi bilo treba izvajati raziskave, vendar brez ustvarjanja nepotrebnega birokratskega bremena. (d) Povezave: Da bi izkustvena skupnost mladinskega dela to delo še naprej razvijala kot področje, prilagojeno potrebam mladih, bi bilo treba spodbujati notranje sodelovanje, vključno s povezavami med ponudniki mladinskega dela in oblikovalci mladinske politike, pa tudi sodelovanje z drugimi sektorji in področji politike. Poleg tega so pomembni dejavniki tudi priznanje v družbi, vključenost v mladinsko politiko, ustrezni pravni okviri, finančni viri, institucionalni okviri ter ustrezne in trajnostne strukture. (e) Krize in priložnosti: Mladinsko delo se nenehno sooča s temeljnimi izzivi in se mora prilagajati spreminjajočim se potrebam. Sam obstoj in trajnost številnih mladinskih združenj, organizacij za mladinsko delo in storitev za mlade sta ogrožena zaradi kriz, kakršna je pandemija COVID-19. Omejevanje socialnih stikov močno vpliva na način opravljanja mladinskega dela in s tem na mlade, zlasti tiste z manj priložnostmi. Kljub temu se je pokazalo, da se lahko mladinsko delo hitro odzove na takšno krizo in zagotovi, da se pri pripravi načrta za prihodnost Evrope po krizi upoštevajo stališča mladih.
10.

osrednje strukture strukturiranega dialoga EU o športu so: — športni forum EU kot pomembna platforma za strukturiran dialog med evropskimi institucijami in deležniki s področja športa, katere glavna cilja sta pregled napredka, doseženega pri izvajanju programa EU za šport, in pridobivanje mnenj deležnikov o trenutnih in načrtovanih ali morebitnih prihodnjih dejavnostih, — strukturirani dialog EU o športu na visoki ravni ob robu seje Sveta EU kot priložnost za evropske ministre, pristojne za šport, da se srečajo z najvišjimi predstavniki športnega gibanja, predstavniki evropskih institucij in drugimi ustreznimi deležniki s področja športa, — strukturirani dialog EU o športu na operativni ravni ob robu srečanja direktorjev EU za šport ali drugih neuradnih dogodkov predsedstva kot priložnost za direktorje EU za šport, da se srečajo z vodilnimi in visokimi predstavniki mednarodnega športnega gibanja in drugimi ustreznimi deležniki s področja športa;
SL Uradni list Evropske unije C 271/5

Upravni sporazum s Svetom Evrope o uporabi evropskega emblema s strani tretjih oseb

2012/C 271/04

1. Splošno načelo

Vsaka fizična ali pravna oseba („uporabnik“) lahko uporabi evropski emblem ali katerega koli izmed njegovih elementov pod naslednjimi pogoji uporabe.

2. Pogoji uporabe

Uporaba evropskega emblema in/ali katerega koli izmed njegovih elementov je dovoljena, ne glede na to, ali je uporaba nepridobitne ali komercialne narave, razen če:

(a) uporaba ustvarja nepravilen vtis ali domnevo, da obstaja povezava med uporabnikom in katero od institucij, organov, uradov, agencij in teles Evropske unije ali Sveta Evrope;

(b) uporaba napeljuje javnost k napačni domnevi, da ima uporabnik podporo, sponzorstvo, dovoljenje ali soglasje katere koli institucije, organa, urada, agencije in telesa Evropske unije ali Sveta Evrope;

(c) je uporaba povezana s katerim koli ciljem ali dejavnostjo, ki niso združljivi s cilji in načeli Evropske unije ali Sveta Evrope oziroma so kakor koli nezakoniti.

3. Blagovne znamke in povezana vprašanja

Uporaba evropskega emblema v skladu s pogoji iz prejšnje točke ne pomeni soglasja za registracijo emblema ali njegove imitacije kot blagovne znamke niti katere koli druge pravice intelektualne lastnine. Evropska komisija in Svet Evrope bosta še naprej v skladu z veljavnimi pravnimi določbami nadzirala vloge za registracijo evropskega emblema ali njegovega dela kot (dela) pravic intelektualne lastnine.

4. Pravna odgovornost

Vsak uporabnik, ki namerava uporabiti evropski emblem ali njegove elemente, lahko to stori na lastno pravno odgovornost. Uporabniki bodo v skladu s predpisi držav članic ali tretjih držav, za katere se uporabljajo, odgovorni za zlorabo in morebitno škodo, nastalo zaradi take uporabe.

5. Pravica do pregona kakršne koli zlorabe

Komisija si pridržuje pravico, da na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta Evrope:

— kakršno koli uporabo, ki ni v skladu s tukaj navedenimi pogoji ali
(b)

Določi se položaj središča stičišča med glavo in vratom (J), prikazanega na sliki C, tako da je 100 mm za točko Mf in 588 mm navpično nad točko H. Če središče stičišča med glavo in vratom (J) ni združljivo s konfiguracijo sedežev v vozilu, je treba voznikov sedež postaviti v srednjo lego območja nastavljanja po dolžini. Če sedeža ni mogoče postaviti v srednjo lego območja nastavljanja po dolžini, se uporabi najbližja lega za srednjo lego.
7.2.1.3.2

V Prilogi 16 je prikazana tipična naprava za preizkušanje trdnosti zaponke. Zaponka se prosto položi na zgornjo okroglo ploščo (A). Vsi na zaponko pripeti trakovi so dolgi najmanj 250 mm in so nameščeni tako, da visijo z zgornje plošče glede na njihovo lego na zaponki. Nato se prosti konci trakov navijejo okoli spodnje okrogle plošče (B), dokler se ne pojavijo na njeni notranji odprtini. Med ploščama (A) in (B) morajo biti vsi trakovi navpični. Nato je treba okroglo vpenjalno ploščo (C) narahlo vpeti na spodnjo površino plošče (B) tako, da je še vedno mogoče premikanje pasov med ploščami. Z majhno silo na zategovalni napravi se trakovi napenjajo in vlečejo med ploščama (B) in (C), dokler niso vsi trakovi obremenjeni glede na njihovo namestitev. Med tem postopkom in samim preizkusom zaponka ne sme priti v stik s ploščo (A) in nobenim delom na njej. Nato se plošči (B) in (C) trdno spneta med seboj, natezna sila pa se pri hitrosti premikanja 100 ± 20 mm/min tako dolgo povečuje, dokler niso dosežene predpisane vrednosti.
7.1.2.5

dokumentacijo za vse posodobitve programske opreme za navedeni tip vozila, v kateri je opisano naslednje: (a) namen posodobitve; (b) kateri so sistemi ali funkcije vozila, na katere lahko vpliva posodobitev; (c) kateri od teh so homologirani (če obstajajo); (d) če je ustrezno, ali posodobitev programske opreme vpliva na izpolnjevanje katere koli ustrezne zahteve zadevnega homologiranega sistema; (e) ali posodobitev programske opreme vpliva na kateri koli homologacijski parameter sistema; (f) ali je bila prošnja za odobritev posodobitve predložena homologacijskemu organu; (g) kako se lahko posodobitev izvede in pod kakšnimi pogoji; (h) potrditev, da bo posodobitev programske opreme izvedena varno in zanesljivo; (i) potrditev, da so bili v zvezi s posodobitvijo programske opreme izvedeni in uspešno dokončani postopki preverjanja in potrjevanja.
3.4.4

Dokumentacija je podprta z analizo, iz katere je na splošno razvidno, kako se bo sistem obnašal, če se pojavi katera koli izmed posameznih nevarnosti ali okvar, ki bodo vplivale na delovanje ali varnost naprave za upravljanje vozila. Izbrane analitične pristope določi in izvaja proizvajalec ter jih ob homologaciji da na voljo tehnični službi za pregled. Tehnična služba izvede oceno uporabe analitičnih pristopov. Ocena vključuje: (a) pregled varnostnega pristopa na ravni koncepta (vozila) s potrdilom, da vključuje obravnavanje povezav z drugimi sistemi vozila. Ta pristop temelji na analizi nevarnosti/tveganj, ki je ustrezna za zagotovitev varnosti sistema; (b) pregled varnostnega pristopa na ravni sistema. Ta pristop lahko temelji na analizi vrste okvar in njihovih učinkov (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), analizi drevesa napak (Fault Tree Analysis – FTA) ali katerem koli podobnem postopku, ki je ustrezen za zagotovitev varnosti sistema; (c) pregled načrtov validacije in rezultatov. Ta validacija uporabi na primer preskušanje z metodo strojne opreme v zanki (Hardware in the Loop – HIL), operativno preskušanje vozila na cesti ali kakršna koli sredstva, ki so ustrezna za validacijo. Ocena zajema preverjanje nevarnosti in okvar, ki jih izbere tehnična služba, da ugotovi, ali je pojasnilo proizvajalca glede varnostnega koncepta razumljivo in logično ter ali so načrti validacije ustrezni in so bili izvedeni. Tehnična služba lahko za preverjanje koncepta varnosti izvede ali zahteva izvedbo preskusov, kot so opredeljeni v odstavku 4.
SL Uradni list Evropske unije L 4/18

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. The status and date of entry into force of this Regulation should be checked in the latest version of the UN/ECE status document TRANS/WP.29/343, available at:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Spremembe 2010 Pravilnika št. 23 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Spremembe Pravilnika št. 23, objavljenega v UL L 148, 12.6.2010, str. 34.

Vključujejo:

Dodatek 16 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 9. december 2010

Dodatek 17 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 23. junij 2011

Spremembe Vsebine

Vsebina se spremeni:

„… PRILOGE Priloga 1 – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s Pravilnikom št. 23 Priloga 2 – Primeri homologacijskih oznak Priloga 3 – Fotometrične meritve Priloga 4 – Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje Priloga 5 – Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor“

Spremembe glavnega besedila Pravilnika

Vstavi se nov odstavek 5.3.3:

„5.3.3 Modul svetlobnega vira mora biti zasnovan tako, da ga tudi z orodjem ni mogoče mehansko zamenjati z odobrenim zamenljivim svetlobnim virom.“

Odstavek 8 se spremeni:

„8. BARVA ODDANE SVETLOBE Barva svetlobe znotraj polja oziroma mreže razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 3 mora biti bela. Za preskušanje teh kolorimetričnih značilnost se uporabi preskusni postopek iz odstavka 7 tega pravilnika. Zunaj tega polja ne sme biti izrazitega barvnega odstopanja. Pri svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi), je treba kolorimetrične značilnosti preveriti s svetlobnimi viri v žarometu v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika.“

Odstavek 9.2 se spremeni:

„9.2 Izpolnjene so minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje iz Priloge 4 k temu pravilniku.“

Odstavek 9.3 se spremeni:

„9.3 Izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 5 k temu pravilniku.“

Spremembe prilog

Priloga 4 se črta.

Priloga 5 (nekdanja) se preštevilči v Prilogo 4.

Odstavek 2.5 iz Priloge 4 (nove) se spremeni:

„2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika. Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 5 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.“

Priloga 6 (nekdanja) se preštevilči v Prilogo 5.
SL Uradni list Evropske unije L 48/77

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 24 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o:

I. Homologaciji motorjev na kompresijski vžig glede na emisijo vidnih onesnaževal

II. Homologaciji motornih vozil glede na vgradnjo homologiranih tipov motorjev na kompresijski vžig

III. Homologaciji motornih vozil, opremljenih z motorji na kompresijski vžig, glede na emisijo vidnih onesnaževal iz motorja

IV. Merjenju moči motorja na kompresijski vžig

Dodatek 3 k seriji sprememb 03 – Datum začetka veljavnosti: 2. februar 2007

Sprememba Pravilnika št. 24, objavljena v UL L 326 z dne 24.11.2006

Odstavki 1.1.1 do 1.1.3 se spremenijo in se glasijo (doda se sklicevanje na novo opombo (1) in nova opomba (1)):

„1.1.1 : Del I : Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motorjev na kompresijski vžig, ki so namenjeni vgradnji v vozila kategorij L, M in N (1). 1.1.2 : Del II : Vgradnja motorjev na kompresijski vžig v vozila kategorij L, M in N, katerih tipi so bili homologirani v delu I tega pravilnika (1). 1.1.3 : Del III : Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz vozil kategorij L, M in N (1), ki ima vgrajen motor, katerega tip ni bil ločeno homologiran v delu I tega pravilnika.

Odstavek 5.4.1, sklicevanje na opombo (1) in opomba (1) se preštevilčita v opombo (2) ter spremenita in glasita:

„(2) 1 za Nemčijo, … 10 za Srbijo, … 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, … 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Dodelijo se naslednje številčne oznake …“

(1) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/SC1/WP29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bil nazadnje spremenjen z Amend.4).
(2)

neformalne in priložnostne učne dejavnosti na mladinskem področju dopolnjujejo formalni sistem izobraževanja in usposabljanja, spodbujajo sodelovanje in so usmerjene k učencu, se izvajajo prostovoljno in so tako tesno povezane s potrebami, navdihi in zanimanji mladih ljudi; ker take dejavnosti predstavljajo dodaten vir učenja in omogočajo pot do formalnega izobraževanja in usposabljanja pridejo zlasti v poštev pri mladih ljudeh z manj priložnostmi;
4.

V svoji resoluciji z dne 25. novembra 2003 (4)je Svet (a) sprejel skupne cilje za prvi dve prednostni nalogi, namreč udeležbo mladih in njihovo obveščanje; (b) dosegel dogovor o naslednjih skupnih ciljih na področju obveščanja mladih: (i) izboljšanje dostopa mladih do informacijskih storitev, (ii) boljše zagotavljanje informacij za mlade, (iii) večja udeležba mladih pri obveščanju mladine; (c) opozoril, da mora biti izvedba prilagodljiva, stopnjujoča in primerna za področje mladine, ter da mora spoštovati pristojnosti držav članic in načelo subsidiarnosti; (d) pozval Komisijo, da skliče, kadar je potrebno, predstavnike državnih upravnih organov, ki se ukvarjajo s področjem mladine, in tako spodbudi izmenjavo podatkov o napredku in dobri praksi.
(1)

V skladu s členoma 7 in 8 Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije in zaradi smrti Yvesa BOTA je treba za preostanek njegovega mandata, torej do 6. oktobra 2024, imenovati generalnega pravobranilca Sodišča.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa Carla Gustava FERNLUNDA, ki bo začel učinkovati 7. oktobra 2019, bi bilo treba za preostanek njegovega mandata, to je do 6. oktobra 2024, imenovati sodnika Sodišča.