Pravilnik št. 123 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo 
(UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji nastavljivih sistemov 
sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila L 375/488 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 2  
A. UPRAVNE DOLOČBE 
 PODROČJE UPORABE  Ta pravilnik se uporablja za nastavljive sisteme sprednje osvetlitve (AFS) za motorna 
vozila. 
1. OPREDELITVE  Za namene tega pravilnika:  1.1 Uporabljati se morajo opredelitve iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v 
trenutku vložitve vloge za podelitev homologacije. 
1.2 „Nastavljiv sistem sprednje osvetlitve
“ (ali „sistem“) je svetlobna naprava, ki oddaja 
svetlobne pramene, katerih značilnosti se samodejno prilagajajo spremenljivim 
pogojem uporabe kratkega svetlobnega pramena in morebitnega dolgega svetlobnega pramena z najmanjšo mogočo funkcionalno vsebino, kot je navedeno v odstavku 6.1.1; ta sistem vsebuje „sistemsko upravljanje“, enega ali več morebitnih „napajalno-
upravljalnih naprav“ in enote, nameščene na desni in levi strani vozila.  
1.3 „Razred
“ kratkega svetlobnega pramena (C, V, E ali W) je kratki svetlobni pramen z 
značilnostmi, opredeljenimi v tem pravilniku in Pravilniku št. 48 1 /. 
1.4 „Način “ sprednje svetlobne funkcije, ki ga zagotavlja sistem, je svetlobni pramen v 
skladu z odstavkoma 6.2 in 6.3 tega pravilnika, bodisi za enega od razredov kratkega 
svetlobnega pramena bodisi za dolgi svetlobni pramen, ki ga je izdelovalec zasnoval za uporabo na nekaterih vozilih in v nekaterih atmosferskih pogojih. 
1.4.1 „Način osvetlitve v ovinkih
“ je sprednja svetlobna funkcija, pri kateri je osvetljenost 
odmaknjena v desno ali levo stran ali spremenjena (da se dobi enakovreden rezultat), zasnovana je za cestne ovinke ali križišča in ima posebne fotometrične lastnosti. 
1.4.2 „Način osvetlitve v ovinkih kategorije 1
“ je način osvetlitve v ovinkih s horizontalnim 
premikom naklona meje svetlo-temno. 
1.4.3 „Način osvetlitve v ovinkih kategorije 2 “ je način osvetlitve v ovinkih brez 
horizontalnega premika naklona meje svetlo-temno. 
1.5 „Svetilna enota “ je del sistema, ki oddaja svetlobo; sestavljen je lahko iz optičnih, 
mehanskih in električnih delov ter zasnovan za popolno ali delno zagotavljanje svetlobnega pramena ene ali več sprednjih svetlobnih funkcij, ki jih proizvaja sistem. 
                                                
 
1/ Samo v pojasnitev: razred C ustreza osnovnemu kratkemu svetlobnemu pramenu, razred V 
kratkemu svetlobnemu pramenu, ki se uporablja na osvetljenih območjih, na primer v strnjenih naseljih, razred E kratkemu svetlobnemu pramenu, ki se uporablja na cesti ali avtocesti, in razred W kratkemu svetlobnemu pramenu, ki se uporablja v slabem vremenu, na primer na mokri cesti. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/489
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 3  
1.6 „Enota
“ je nedeljivo ohišje (ohišje svetilke) z eno ali več svetilnimi enotami. 
1.7 „Desna stran “ ali „leva stran “ je skupek svetilnih enot, nameščenih na zadevni strani 
vzdolžne sredinske ravnine vozila glede na gibanje naprej. 
1.8 „Sistemsko upravljanje “ je eden ali več delov sistema, ki prejemajo signale iz vozila in 
samodejno nadzirajo delovanje svetilnih enot. 
1.9 „Nevtralni položaj “ je položaj sistema, v katerem se oddaja določen način kratkega 
svetlobnega pramena razreda C („osnovni kratki svetlobni pramen“) ali morebitnega 
dolgega svetlobnega pramena in v katerem se ne uporabi noben kontrolni signal AFS.  
1.10 „Signal “ je vsak kontrolni signal AFS, kot je opredeljen v Pravilniku št. 48, ali vsak 
dodatni vhodni kontrolni signal AFS v sistem ali izhodni ukaz od sistema k vozilu. 
1.11 „Signalni generator “ je naprava, ki lahko proizvaja enega ali več signalov za preskuse 
sistema. 
1.12 „Napajalno-upravljalna naprava “ je eden ali več delov sistema, ki z energijo napaja 
enega ali več delov tega sistema, kot je regulator napajanja in/ali napetosti za enega ali več virov svetlobe, na primer opreme za elektronsko upravljanje virov svetlobe. 
1.13 „Referenčna os sistema
“ je presek vzdolžne sredinske ravnine vozila s horizontalno 
ravnino skozi referenčno središče ene od svetilnih enot, prikazane na risbah, ki so opredeljene v odstavku 2.2.1 spodaj. 
1.14 „Leča
“ je najbolj zunanji del enote, ki prepušča svetlobo skozi svetlečo površino. 
1.15 „Obloga “ je vsak proizvod, ki se v eni ali več plasteh nanese na zunanjo površino leče. 
1.16 Sistemi različnega „tipa “ so sistemi, ki se med seboj pomembno razlikujejo po:  
1.16.1 tovarniški ali blagovni znamki; 
1.16.2 vključitvi ali odstranitvi delov, ki lahko spremenijo optične ali fotometrične lastnosti 
sistema; 
1.16.3 prilagojenosti vožnji po desni ali levi strani cestišča ali obema načinoma vožnje; 1.16.4 proizvedeni(-h) svetlobni(-h) funkciji(-ah), načinu(-ih) in razredih; 1.16.5 materialih, iz katerih so narejene leče in njihova morebitna obloga; 1.16.6 značilnosti(-h) signala(-ov), določenega(-ih) za sistem. 1.17 „Usmeritev
“ je nastavitev svetlobnega pramena ali enega od njegovih delov na 
merilnem zaslonu, ki je v skladu s predpisi. L 375/490 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 4  
1.18 „Nastavitev
“ je uporaba sredstev, ki jih sistem predvideva za navpično in/ali vodoravno 
usmeritev svetlobnega pramena. 
1.19 „Funkcija za spremembo strani vožnje “ je vsaka sprednja svetlobna funkcija ali eden od 
načinov ali samo njen(-i) del(-i) ali vsaka kombinacija teh elementov, s katero se 
prepreči bleščanje in zagotovi zadostna osvetlitev, kadar se vozilo, opremljeno s sistemom, zasnovanim za vožnjo po eni strani cestišča, začasno uporablja v državi, kjer se vozi po drugi strani cestišča.  
1.20 „Nadomestna funkcija
“ je vsaka sprednja svetlobna in/ali signalna funkcija ali eden od 
njenih načinov ali samo njen(-i) del(-i) ali vsaka kombinacija teh elementov, zasnovana za zamenjavo sprednje svetlobne funkcije ali načina v primeru okvare. 
2. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE SISTEMA 
2.1 Vlogo za podelitev homologacije mora vložiti imetnik tovarniške ali blagovne znamke 
sistema ali njegov pravilno pooblaščeni zastopnik. V njej mora biti navedeno naslednje: 
2.1.1 sprednje svetlobne funkcije, ki jih mora zagotavljati sistem, za katere se zahteva 
podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom; 
2.1.1.1 vsaka druga sprednja svetlobna ali signalna funkcija, ki jo zagotavlja ena ali več svetilk, 
združenih, kombiniranih ali integriranih v svetilne enote sistema, ki je predmet vloge za 
podelitev homologacije; dovolj podrobnosti, da se omogoči identifikacija svetilke (svetilk), in tudi navedba pravilnika(-ov), na podlagi katerega(-ih) je treba te svetilke (ločeno) homologirati; 
2.1.2 ali je kratki svetlobni pramen zasnovan hkrati za vožnjo po levi in desni strani cestišča 
ali če je zasnovan izključno za vožnjo po eni ali drugi strani cestišča; 
2.1.3 če je sistem opremljen z eno ali več nastavljivimi svetilnimi enotami:  
2.1.3.1 položaj(-i) namestitve vsake svetilne enote glede na tla in vzdolžno sredinsko ravnino 
vozila; 
2.1.3.2 maksimalni koti nad normalnim(-i) položajem (položaji) in pod njim(-i), ki jih lahko 
dosežejo naprave za navpično nastavitev; 
2.1.4 kategorija uporabljenega(-ih) zamenljivega(-ih) ali nezamenljivega(-ih) vira(-ov) 
svetlobe, kot je določena v pravilniku št. 37 ali 99; 
2.1.5 če je sistem opremljen z enim ali več nezamenljivimi viri svetlobe: 2.1.5.1 identifikacija svetilne(-ih) enote (enot), katere(-ih) navedeni viri svetlobe so 
nezamenljivi; 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/491
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 5  
2.1.6 okoliščine delovanja, se pravi različne napajalne napetosti, določene v določbah Priloge 
9 k temu pravilniku, če je potrebno. 
2.2 Vsaki vlogi za podelitev homologacije je treba priložiti: 
2.2.1 risbe v treh izvodih z dovolj podrobnosti za identifikacijo tipa, ki prikazujejo 
predvideno mesto homologacijske(-ih) številke (številk) in tudi dodatnih simbolov glede 
na krog, ki obkroža homologacijsko(-e) oznako(-e), in v katerem geometričnem položaju morajo biti svetilne enote nameščene na vozilo glede na tla in vzdolžno sredinsko ravnino vozila, ter kažejo vsako svetilno enoto v navpičnem (osnem) prerezu in od spredaj z navedbo glavnih podrobnosti optičnih lastnosti, zlasti referenčno(-e) os(-i) in točko(-e), ki se pri preskusih upoštevajo kot referenčno središče, in tudi vse morebitne optične lastnosti leč;  
2.2.2 kratek tehnični opis sistema, ki podrobno navaja: 
a) svetlobno(-e) funkcijo(-e) in njene (njihove) načine, ki jih zagotavlja sistem 2
/; 
b) svetilne enote, ki prispevajo k vsaki od funkcij 2 /, in tudi signale 3 / s tehničnimi 
lastnostmi njihovega delovanja; 
c) kategorijo 2 / morebitnega načina osvetlitve v ovinkih; 
d) dodatni(-e) sklop(-e) podatkov o določbah za kratke svetlobne pramene razreda E 
v skladu z razpredelnico 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku, če je potrebno; 
e) sklop(-e) določb za kratki svetlobni pramen razreda W v skladu s Prilogo 3 k temu 
pravilniku, če je potrebno; 
f) svetilne enote 3 /, ki proizvajajo mejo(-e) svetlo-temno kratkega svetlobnega 
pramena ali prispevajo k temu; 
g) podatek(-e) 2 /, ki je (so) v skladu z določbami odstavka 6.4.6 tega pravilnika, kar 
zadeva odstavke 6.22.6.1.2.1 in 6.22.6.1.3 Pravilnika št. 48; 
h) svetilne enote, zasnovane za zagotavljanje minimalne osvetlitve žarometov s 
kratkim svetlobnim pramenom v skladu z odstavkom 6.2.9.1 tega pravilnika; 
i) zahteve glede namestitve in delovanja za namene preskusov; 
j) vse druge primerne informacije; 
                                                 
2/ Navede se na obrazcu v skladu z vzorcem v Prilogi 1. 
3/ Navede se na obrazcu v skladu z vzorcem v Prilogi 10. L 375/492 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 6  
2.2.2.1 načelo varnosti, kot je opredeljeno v dokumentaciji, ki mora za tehnično službo, 
odgovorno za izvajanje homologacijskih preskusov: 
i) opisati v sistem vgrajene ukrepe za zagotavljanje njegove skladnosti z določbami 
odstavkov 5.7.3, 5.9 in 6.2.6.4 spodaj; 
ii) navesti navodila za njihovo preverjanje v skladu z odstavkom 6.2.7 spodaj in/ali iii) omogočati dostop do ustreznih dokumentov, ki dokazujejo učinkovitost sistema z 
vidika zanesljivosti in dobrega delovanja ukrepov, opredeljenih v skladu z 
odstavkom 2.2.2.1 i) zgoraj, na primer do analize možnih napak in njihovih posledic (FMEA) in analize drevesa napak (FTA) ali vsakega drugega procesa, prilagojenega varnostnim razmeram; 
2.2.2.2 znamko in tip morebitne(-ih) napajalno-upravljalne(-ih) naprave (naprav), če ni(so) del 
enote; 
2.2.3 dva vzorca tipa sistema, za katerega se zahteva podelitev homologacije, tudi morebitnih 
pritrdilnih naprav, napajalno-upravljalnih naprav in signalnih generatorjev; 
2.2.4 za preskus umetne snovi, iz katere so narejene leče:  
2.2.4.1 štirinajst leč; 2.2.4.1.1 deset od teh leč se lahko nadomesti z desetimi vzorci umetne snovi velikosti najmanj 60 
x 80 mm z ravno ali izbočeno zunanjo površino in večinoma ravno površino v sredini 
(polmer ukrivljenja najmanj 300 mm) velikosti najmanj 15 x 15 mm; 
2.2.4.1.2 vsaka leča ali vzorec umetne snovi mora biti izdelana (izdelan) po postopku, ki se 
uporablja v serijski proizvodnji; 
2.2.4.2 svetilni element ali optični sklop, če je potrebno, na katerega je mogoče namestiti leče 
po navodilih proizvajalca; 
2.2.5 za preskus odpornosti svetlobno prepustnih delov iz umetne snovi proti ultravijoličnemu 
sevanju, ki ga lahko oddaja(-jo) vir(-i) svetlobe, ki je (so) del sistema, na primer pri svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 6 k temu pravilniku: 
vzorec vsakega materiala, uporabljenega v sistemu, ali celoten sistem ali njegov(-i) del(-
i), ki vsebuje(-jo) te materiale. Vsi vzorci materiala morajo imeti enak videz in biti po potrebi enako površinsko obdelani, kot če bi bili namenjeni za uporabo v sistemu, ki ga je treba homologirati; 
2.2.6 materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne obloge, morajo biti priložena 
poročila o preskusu lastnosti teh materialov in oblog, če so na njih že bili opravljeni preskusi; 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/493
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 7  
2.2.7 pri sistemu, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 spodaj, vozilo, ki predstavlja vozilo(-a) iz 
odstavka 4.1.6 spodaj. 
3. OZNAKE 
3.1 Na enotah sistema, predloženega v homologacijo, mora biti tovarniška ali blagovna 
znamka vlagatelja.  
3.2 Enote morajo imeti na leči in ohišju dovolj veliko mesto za homologacijsko oznako in 
dodatne simbole, predpisane v odstavku 4; ta mesta morajo biti prikazana na risbah iz 
odstavka 2.2.1 zgoraj. 
3.2.1 Kljub temu je dovolj ena sama oznaka v skladu z odstavkom 4.2.5, če leče ni mogoče 
ločiti od glavnega dela enote.  
3.3 Enote ali sistemi, zasnovani za izpolnitev zahtev za vožnjo po desni in levi strani 
cestišča, morajo nositi oznake z navedbo dveh položajev namestitve optičnega(-ih) elementa(-ov) vozila ali vira(-ov) svetlobe odsevnika(-ov); te oznake so sestavljene iz črk „R/D“ za vožnjo po desni strani in „L/G“ za vožnjo po levi strani cestišča. 
3.4 Pri sistemu, zasnovanem za izpolnitev zahtev iz odstavka 5.8.2 spodaj z morebitnim 
prekritjem dodatnega mesta pred lečo enote, mora biti navedeno mesto neizbrisno označeno. Ta oznaka ni potrebna, če je mesto jasno označeno. 
4. HOMOLOGACIJA 
4.1 Splošno
 
4.1.1 Če vsi vzorci tipa sistema, predloženega v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujejo 
zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli. 
4.1.2 Kadar svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane s sistemom, izpolnjujejo 
zahteve več pravilnikov, se lahko nanje namesti enotna mednarodna homologacijska 
oznaka, če vsaka svetilka izpolnjuje zanjo veljavne zahteve. 
4.1.3 Vsak homologiran tip prejme homologacijsko številko, prvi dve številki katere  
(trenutno 00) označujeta spremembe, ki ustrezajo zadnjim velikim tehničnim spremembam pravilnika na dan podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne more podeliti iste številke drugemu tipu sistema, ki ga pokriva ta pravilnik. 
4.1.4 O homologaciji, podaljšanju homologacije, zavrnitvi ali umiku homologacije ali 
dokončni ustavitvi proizvodnje tipa sistema ob uporabi tega pravilnika so obveščene podpisnice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku in vsebuje navedbe, predpisane v odstavku 2.1.3. L 375/494 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 8  
4.1.4.1 Če je (so) enota(-e) opremljena(-e) z nastavljivim odsevnikom in je (so) izključno 
zasnovana(-e) za uporabo v položajih namestitve, ki ustrezajo navedbam iz odstavka 
2.1.3, je vlagatelj takoj po prejemu homologacije dolžan uporabniku pravilno razložiti, kateri je (so) dober(-ri) položaj(-i) namestitve. 
4.1.5 Na vsako enoto sistema, ki ustreza tipu, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, 
se na mestih, določenih v odstavku 3.2 zgoraj, poleg oznake iz odstavka 3.1 namesti homologacijska oznaka, ki ustreza oznaki, opisani v odstavkih 4.2 in 4.3 spodaj. 
4.1.6 Vlagatelj mora na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku navesti 
vozilo(-a), kateremu(-im) je sistem namenjen. 
4.1.7 Če se podelitev homologacije zahteva za sistem, ki ga ne bo pokrivala homologacija 
tipa vozila v skladu s Pravilnikom št. 48, 
4.1.7.1 mora vlagatelj predložiti zadostno dokumentacijo, ki dokazuje, da sistem lahko 
izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.22 Pravilnika št. 48, če je pravilno nameščen, in 
4.1.7.2 sistem je treba homologirati v skladu s Pravilnikom št. 10. 
4.2 Sestava homologacijske oznake
 
Homologacijsko oznako sestavljajo: 
4.2.1 mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številka države, ki je podelila homologacijo 4
/; 
4.2.1.2 homologacijska številka iz odstavka 4.1.3 zgoraj; 4.2.2  naslednji dodatni simbol(-i): 
                                                
 
4/  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za 
Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za 
Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (nedodeljena), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (nedodeljena), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (nedodeljena), 34 za Bolgarijo, 35 in 36 (nedodeljeni), 37 za Turčijo, 38 in 39 (nedodeljeni), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (nedodeljena), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice, ki uporabljajo svoje ECE simbole), 43 za Japonsko, 44 (nedodeljena), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južnoafriško republiko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper , 50 za Malto in 51 za 
Republiko Korejo. Naslednje številke bodo dodeljene drugim državam po časovnem zaporedju ratifikacije Sporazuma o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki jih je mogoče vgraditi ali uporabiti na kolesnem vozilu, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali njihovega pristopa k Sporazumu, in tako dodeljene številke bo generalni sekretar Organizacije združenih narodov sporočil podpisnicam Sporazuma. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/495
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 9  
4.2.2.1 na sistemu črka „X“ in črka(-e), ki ustrezata(-jo) funkcijam, ki jih zagotavlja sistem: 
„C“ za kratki svetlobni pramen razreda C, z dodanimi simboli ustreznih drugih 
razredov kratkega svetlobnega pramena, 
„E“ za kratki svetlobni pramen razreda E, 
„V“ za kratki svetlobni pramen razreda V, „W“ za kratki svetlobni pramen razreda W, „R“ za dolgi svetlobni pramen; 
4.2.2.2 vodoravna črtica nad vsakim simbolom, če svetlobno funkcijo ali način osvetlitve 
zagotavlja več enot, nameščenih na eni ali obeh straneh;  
4.2.2.3 simbol „T“ za simbolom vseh svetlobnih funkcij in/ali razredov osvetlitve, zasnovanih 
za izpolnitev določb o osvetlitvi v ovinkih, pri čemer ti simboli ležijo skupaj na levi 
strani; 
4.2.2.4 na določenih enotah črka „X“ in tudi črka(-e), ki ustrezata(-jo) funkcijam, ki jih 
zagotavlja(-jo) svetilna(-e) enota(-e), ki je (so) del teh enot; 
4.2.2.5 če enota, nameščena na eni od strani, sama ne zagotavlja svetlobne funkcije ali njenega 
načina, je nad simbolom funkcije vodoravna črtica; 
4.2.2.6 na sistemih ali njihovem(-ih) delu(-ih), ki ustrezajo samo zahtevam za vožnjo po levi 
strani cestišča, vodoravna puščica, ki kaže v desno stran, če gledamo od spredaj, se pravi v tisto stran cestišča, po kateri poteka vožnja; 
4.2.2.7 na sistemih ali njihovem(-ih) delu(-ih), zasnovanih za izpolnitev zahtev za vožnjo po 
desni in levi strani cestišča na primer z nastavitvijo optičnega elementa ali vira svetlobe, vodoravna puščica, ki kaže hkrati v desno in levo stran; 
4.2.2.8 na enotah, ki vsebujejo lečo iz umetne snovi, črki „PL“ v bližini simbolov, predpisanih 
v odstavkih od 4.2.2.1 do 4.2.2.7 zgoraj; 
4.2.2.9 na enotah, ki prispevajo k izpolnjevanju zahtev tega pravilnika za dolgi svetlobni 
pramen, navedba največje svetilnosti, izražene z referenčno oznako, opredeljeno v odstavku 6.3.2.1.3 spodaj, ki leži v bližini kroga, ki obkroža črko „E“. 
4.2.3 V vseh primerih morajo biti način uporabe, ki velja med preskusnim postopkom, 
opredeljenim v odstavku 1.1.1.1 Priloge 4, in napajalne napetosti, dovoljene v skladu z 
odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4, navedeni na certifikatih o homologaciji in obrazcih, 
poslanih podpisnicam Sporazuma, ki ta pravilnik uporabljajo. 
 V navedenih primerih morajo sistemi ali njihov(-i) del(-i) imeti naslednje oznake: 
4.2.3.1 Na enotah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika in so zasnovane tako, da preprečijo 
vsak sočasen prižig vira(-ov) svetlobe kratkega svetlobnega pramena in katere koli 
druge svetlobne funkcije, s katero je lahko ta integriran, se v homologacijski oznaki 
doda poševna črta (
/) za simbolom(-i) žarometa s kratkim svetlobnim pramenom. L 375/496 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 10  
4.2.3.2 Na enotah, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge 4 k temu pravilniku samo pri napajalni 
napetosti 6 ali 12 V, se v bližini držala vira(-ov) svetlobe namesti številka 24, prečrtana 
s poševnim križcem (
X). 
4.2.4 Dve številki homologacijske številke (trenutno 00), ki označujeta spremembe, ki 
ustrezajo zadnjim velikim tehničnim spremembam pravilnika na dan podelitve 
homologacije, in po potrebi predpisana puščica lahko ležijo v bližini zgoraj opisanih dodatnih simbolov. 
4.2.5 Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 zgoraj morajo biti čitljivi in neizbrisni. 
Lahko so nameščeni na notranji ali zunanji (prozorni ali ne) strani enot, ki so neločljive od površine sevanja svetlobe. V vseh primerih morajo biti vidni, kadar je enota nameščena na vozilo. Da se ta zahteva izpolni, je dovoljen premik enega premičnega dela vozila. 
4.3 Ureditev homologacijske oznake
 
4.3.1 Samostojne svetilke 
 Slike 1–10 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujejo primere homologacijske oznake in 
zgoraj navedenih dodatnih simbolov. 
4.3.2 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke 4.3.2.1 Kadar s sistemom združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve 
več pravilnikov, se lahko nanje namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, 
sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledita številka države, ki je homologacijo podelila, in homologacijska številka. Ta homologacijska oznaka lahko leži na katerem koli mestu na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če: 
4.3.2.1.1 je vidna, kot je navedeno v odstavku 4.2.5; 
4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega elementa združenih, kombiniranih ali integriranih 
svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi hkrati odstranili homologacijsko oznako. 
4.3.2.2 Identifikacijski simbol vsake svetilke, ki ustreza vsakemu pravilniku, ob uporabi 
katerega je bila homologacija podeljena, in tudi spremembe, ki ustrezajo zadnjim 
velikim tehničnim spremembam pravilnika na dan podelitve homologacije, ter po potrebi ustrezna puščica morajo biti nameščeni: 
4.3.2.2.1 bodisi na ustrezni svetleči površini; 
4.3.2.2.2 bodisi skupaj, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk 
zlahka prepoznavna (glej možne primere v Prilogi 2). 
4.3.2.3 Dimenzije elementov enotne homologacijske oznake ne smejo biti manjše od 
minimalnih dimenzij, ki jih za najmanjšo od oznak zahteva pravilnik, v okviru katerega 
je bila homologacija podeljena. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/497
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 11  
4.3.2.4 Vsak homologiran tip prejme homologacijsko številko. Ista pogodbenica ne more 
podeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, 
katero ta pravilnik pokriva. 
4.3.2.5 Sliki 11 in 12 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujeta primere homologacijske oznake 
za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli za sisteme, katerih funkcije zagotavlja več enot na vsaki strani vozila. 
4.3.2.6 Slika 13 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazuje primer homologacijske oznake, ki velja 
za celoten sistem. 
B. TEHNIČNE ZAHTEVE ZA SISTEME ALI NJIHOV(-E) DEL(-E) 
 Če ni drugače določeno, se morajo fotometrične meritve izvesti v skladu z določbami 
Priloge 9 k temu pravilniku. 
5. SPLOŠNE ZAHTEVE 5.1 Vsi vzorci, za katere se zahteva podelitev homologacije samo za vožnjo po desni strani 
cestišča, morajo biti v skladu z zahtevami iz odstavkov 6 in 7 spodaj; če se nasprotno 
podelitev homologacije zahteva za vožnjo po levi strani cestišča, se uporabijo določbe odstavka 6 spodaj in ustrezne priloge k temu pravilniku, tako da se zamenjata leva in desna stran in nasprotno. 
 Na enak način se z zamenjavo „R“ z „L“ in nasprotno spremeni oznaka kotnih 
položajev in elementov. 
5.1.2 Sistemi ali njihov(-i) del(-i) morajo biti zasnovani tako, da ohranijo fotometrične 
lastnosti in ostanejo v dobrem delovnem stanju pri normalni uporabi kljub vibracijam, ki so jim lahko podvrženi. 
5.2 Sistemi ali njihov(-i) del(-i) morajo biti opremljeni z napravo, ki omogoča njihovo 
nastavitev na vozilo v skladu z določbami, ki se uporabljajo zanje. 
5.2.1 Sistemi ali njihov(-i) del(-i) so lahko brez teh naprav, če je njihova uporaba omejena na 
vozila, na katerih je nastavitev mogoča z drugimi sredstvi ali nepotrebna glede na vlagateljev opis sistema. 
5.3 Sistemi ne smejo biti opremljeni z viri svetlobe, ki niso homologirani v skladu s 
pravilnikoma št. 37 in 99. 
5.3.1 Držalo zamenljivih virov svetlobe mora biti v skladu z dimenzijskimi značilnostmi iz 
podatkovne liste publikacije IEC št. 60061-2, kot je navedeno v ustreznem pravilniku o virih svetlobe.  
5.3.2 Če je vir svetlobe nezamenljiv, ne sme biti sestavni del svetilne enote, ki v nevtralnem 
položaju proizvaja kratki svetlobni pramen. L 375/498 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 12  
5.4 Pri sistemih ali njihovem(-ih) delu(-ih), zasnovanih tako, da hkrati izpolnjujejo zahteve 
za vožnjo po desni in levi strani cestišča, se lahko nastavitev za en ali drug način vožnje 
opravi z ustrezno začetno nastavitvijo ob njihovi namestitvi na vozilo ali pa to opravi uporabnik. V vseh primerih morata biti mogoči samo dve popolnoma različni nastavitvi, ena za vožnjo po desni strani in druga za vožnjo po levi strani cestišča, nenamerni premik iz ene lege v drugo in nastavitev v vmesno lego morata biti onemogočena.  
5.5 V skladu z zahtevami iz Priloge 4 k temu pravilniku je treba opraviti dodatne preskuse 
in s tem zagotoviti, da pri uporabi ne nastanejo prevelika odstopanja od fotometričnih lastnosti. 
5.6 Če je leča svetilne enote iz umetne snovi, je treba opraviti preskuse v skladu z 
zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku. 
5.7 Na sistemih ali njihovem(-ih) delu(-ih), zasnovanih za izmenično oddajanje kratkega in 
dolgega svetlobnega pramena, je treba vsako mehansko, elektromehansko ali drugo napravo, vgrajeno v svetilno enoto za preklapljanje med enim in drugim svetlobnim pramenom, zasnovati tako: 
5.7.1 da je dovolj odporna, da brez škode zdrži 50 000 preklopov kljub vibracijam, ki jim je 
izpostavljena med normalno uporabo; 
5.7.2 da se vedno dobi kratki ali dolgi svetlobni pramen, ne da bi bila mogoča vmesna ali 
nedoločena lega; če to ni mogoče, mora dobljeno stanje ustrezati določbam odstavka 5.7.3 spodaj; 
5.7.3 da se ob okvari sistem samodejno nastavi v lego za kratki svetlobni pramen ali v takšno 
stanje, da fotometrične vrednosti niso večje od 1,5 luksa v območju III b, opredeljenem v Prilogi 3 k temu pravilniku, niti manjše od 4 luksov v točki „segmenta E
max“, na 
primer z izklopom, zatemnitvijo ali znižanjem svetlobnega pramena in/ali nadomestitvijo funkcije; 
5.7.4 da uporabnik z običajnim orodjem ne more spremeniti oblike ali lege premičnih 
elementov ali vplivati na preklopnik. 
5.8 Sistemi morajo biti opremljeni s sredstvi, ki omogočajo njihovo začasno uporabo v 
državah, kjer se vozi po drugi strani cestišča kot v državi, za katero je bila zahtevana podelitev homologacije, ne da bi to preveč slepilo promet iz nasprotne smeri. Zato morajo sistemi ali njihov(-i) del(-i): 
5.8.1 uporabniku omogočati nastavljanje v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj brez posebnega 
orodja ali 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/499
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 13  
5.8.2 imeti funkcijo za spremembo strani vožnje z osvetlitvijo največ 1,5 luksa v območju 
III b za promet iz nasprotne smeri in najmanj 6 luksov v točki 50 V, kadar se preskusi 
opravijo v skladu z odstavkom 6.2 spodaj, brez spremembe nastavitve glede na začetno stran vožnje; zato: 
5.8.2.1 je lahko prekritje ustreznega dela leče v skladu z odstavkom 3.4 zgoraj popolna ali 
delna rešitev.  
5.9 Sistemi morajo biti zasnovani tako, da se ob okvari vira svetlobe sproži signal in se tako 
upoštevajo ustrezne določbe Pravilnika št. 48. 
5.10 Element(-i), na katerega (katere) je pritrjen zamenljiv vir svetlobe, mora(-jo) biti 
zasnovan(-i) tako, da je mogoče vir svetlobe zlahka pravilno namestiti tudi v temi. 
5.11 V primeru sistema, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 zgoraj: 
5.11.1 morajo biti sistemu priloženi izvod obrazca, določenega v odstavku 4.1.4 zgoraj, in 
navodila za namestitev v skladu z določbami Pravilnika št. 48; 
5.11.2 mora tehnična služba, odgovorna za homologacijo, preveriti, ali: 
a) je sistem mogoče pravilno namestiti po navodilih; b) sistem, ko je enkrat nameščen na vozilo, izpolnjuje določbe odstavka 6.22 
Pravilnika št. 48; obvezen je preskus vožnje po cesti za potrditev skladnosti z 
določbami odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48, tudi v vseh ustreznih položajih v zvezi s sistemskim upravljanjem na podlagi vlagateljevega opisa sistema. Navedeno mora biti, ali so vsi načini vključeni, v delovanju ali izključeni v skladu z vlagateljevim opisom sistema; vsako očitno napako (na primer pretiran kot ali migljanje) je treba spodbijati. 
6. OSVETLJENOST 
6.1 Splošne zahteve
 
6.1.1 Vsak sistem mora oddajati kratki svetlobni pramen razreda C v skladu z odstavkom 
6.2.5 spodaj in enega ali več kratkih svetlobnih pramenov drugega(-ih) razreda(-ov); 
vključuje lahko enega ali več drugih načinov znotraj vsakega razreda kratkega svetlobnega pramena in tudi sprednje svetlobne funkcije v skladu z odstavkoma 6.3 in/ali 2.1.1.1 tega pravilnika. 
6.1.2 Sistem mora omogočati samodejne spremembe, tako da se doseže dobra osvetljenost 
ceste, ne da bi to motilo voznika ali druge udeležence v prometu. 
6.1.3 Sistem je sprejemljiv, če izpolnjuje ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 
in 6.3. L 375/500 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 14  
6.1.4 Fotometrične meritve se opravijo v skladu z navedbami vlagatelja: 
6.1.4.1 v nevtralnem položaju, kot je opredeljen v odstavku 1.9; 6.1.4.2 pri signalih V, W, E ali T v skladu z odstavkom 1.10 glede na posamezen primer; 6.1.4.3 po potrebi pri katerem koli drugem signalu v skladu z odstavkom 1.10 ali njihovi 
kombinaciji v skladu z navedbami vlagatelja. 
6.2 Določbe o kratkem svetlobnem pramenu
 
 Pred vsakim preskusom v skladu s spodnjimi odstavki je treba sistem namestiti v 
nevtralen položaj, se pravi, da mora oddajati kratki svetlobni pramen razreda C. 
6.2.1 Na vsaki strani sistema (tj. vozila) mora kratki svetlobni pramen v nevtralnem položaju 
iz najmanj ene svetilne enote ustvarjati mejo svetlo-temno, ki je v skladu s Prilogo 8 k 
temu pravilniku, ali 
6.2.1.1 mora sistem ponujati druga sredstva, na primer optična sredstva ali začasne pomožne 
svetlobne pramene, ki omogočajo jasno in pravilno usmeritev svetlobnih pramenov. 
6.2.1.2 Priloga 8 se ne uporablja za funkcijo za spremembo strani vožnje, kot je opisana v 
odstavkih 5.8–5.8.2.1 zgoraj.  
6.2.2 Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti usmerjen(-i) tako, da je položaj meje svetlo-
temno v skladu z zahtevami iz razpredelnice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. 
6.2.3 Kadar je sistem tako usmerjen, mora sam ali njegov(-i) del(-i), če njegova (njihova) 
homologacija zadeva samo kratki svetlobni pramen, izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov; če je nasprotno zasnovan za zagotavljanje dodatne osvetlitve ali svetlobno-signalnih funkcij v skladu s področjem uporabe tega pravilnika, mora prav tako izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov, če se ne nastavlja ločeno. 
6.2.4 Kadar tako usmerjeni sistem ali njegov(-i) del(-i) ne izpolnjuje(-jo) zahtev iz odstavka 
6.2.3 zgoraj, se lahko njegova (njihova) nastavitev po navodilih proizvajalca spremeni za največ 0,5º v desno ali levo ter za 0,2º navzgor ali navzdol glede na začetno nastavitev. 
6.2.5 Kadar sistem oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena, mora biti v skladu z 
zahtevami iz ustreznega oddelka (C, V, E ali W) dela A razpredelnice 1 (fotometrične vrednosti) in razpredelnice 2 (E
max in položaj meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k temu 
pravilniku ter oddelka 1 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 8 k temu pravilniku. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/501
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 15  
6.2.6 Svetlobni pramen se lahko oddaja v načinu osvetlitve v ovinkih pod naslednjimi pogoji: 
6.2.6.1 sistem je v skladu z ustreznimi zahtevami iz dela B v razpredelnici 1 (fotometrične 
vrednosti) in točke 2 v razpredelnici 2 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k 
temu pravilniku, kadar se vrednosti merijo po postopku iz Priloge 9 glede na kategorijo (1 ali 2) načina osvetlitve v ovinkih, za katero se zahteva podelitev homologacije; 
6.2.6.2 točka E
max ne leži zunaj pravokotnika, ki sega od najvišjega navpičnega položaja, 
opredeljenega v razpredelnici 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku za zadevni razred kratkega svetlobnega pramena, do 2º pod črto H–H, ter od 45º levo do 45º desno od referenčne osi sistema;  
6.2.6.3 kadar signal T ustreza najmanjšemu krogu obračanja vozila na levo (ali desno), sistem 
ustvarja osvetlitev najmanj 3 luksov v točki ali točkah območja, ki sega od črte H–H do 2º pod njo ter med 10º in 45º levo ali desno od referenčne osi sistema; 
6.2.6.4 če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je 
uporaba sistema omejena na vozilo, zasnovano tako, da je vodoravni del naklona meje svetlo-temno, ki jo ustvarja sistem, v skladu z ustreznimi določbami odstavka 6.22.7.4.5 i) Pravilnika št. 48; 
6.2.6.5 če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je 
sistem zasnovan tako, da je ob okvari stranskega gibanja ali spremembi osvetlitve mogoče samodejno ustvariti fotometrične pogoje, ki bodisi ustrezajo pogojem, opredeljenim v odstavku 6.2.5 zgoraj, bodisi proizvajajo vrednosti, ki ne presegajo 1,5 luksa v območju III b, kot je opredeljeno v Prilogi 3 k temu pravilniku, in najmanj 4 luksov v točki „segmenta E
max“; 
6.2.6.5.1 vendar to ni potrebno, če za položaje, ki glede na referenčno os sistema ne sežejo čez 5º 
levo pri 0,3º nad črto H–H in sežejo čez 5º levo pri 0,57º nad H–H, vrednost 1 luksa ni presežena v nobenem primeru. 
6.2.7 Sistem je treba preveriti po navodilih proizvajalca glede na načelo varnosti, opredeljeno 
v odstavku 2.2.2.1 zgoraj. 
6.2.8 Sistemi ali njihov(-i) del(-i), zasnovani hkrati za vožnjo po desni in levi strani cestišča, 
morajo v vsakem položaju v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj izpolnjevati zahteve, opredeljene za zadevno stran cestišča, po kateri poteka promet. 
6.2.9 Sistemi morajo biti zasnovati tako, da: 
6.2.9.1. vsak določen način kratkega svetlobnega pramena proizvaja najmanj 3 lukse v točki 50 
V na vsaki strani sistema; način(-i) kratkega svetlobnega pramena razreda V je (so) 
oproščen(-i) izpolnjevanja te zahteve; 
6.2.9.2 štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, kratki svetlobni pramen 
razreda C proizvede najmanj 5 luksov v točki 50 V;  L 375/502 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 16  
6.2.9.3 Drugi načini: 
 v primeru vhodnih signalov, opredeljenih v odstavku 6.1.4.3 tega pravilnika, morajo biti 
izpolnjene zahteve iz odstavka 6.2. 
6.3 Določbe o dolgem svetlobnem pramenu
 
 Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim preskusom v skladu s spodnjimi 
odstavki. 
6.3.1 Svetilna(-e) enota(-e) sistema mora(-jo) biti nastavljena(-e) po navodilih proizvajalca, 
tako da je območje največje osvetljenosti usmerjeno v presečišče (HV) črt H–H in V–V. 
6.3.1.1 Vsaka svetilna enota, ki se ne nastavlja ločeno ali je bila nastavljena glede na meritve, 
opravljene v skladu z odstavkom 6.2, mora biti preskušena v tako nastavljenem 
položaju. 
6.3.2 Kadar se osvetljenost meri v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku, morajo 
biti izpolnjene naslednje zahteve: 
6.3.2.1 Točka HV mora ležati znotraj izoluks krivulje, ki povezuje točke z 80 % največje 
osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena. 
6.3.2.1.1 Največja vrednost (E M) ne sme biti manjša od 48 luksov in nikakor večja od 240 luksov.  
6.3.2.1.2 Največja svetilnost (I M) vsake enote, ki sodeluje ali prispeva k največji svetilnosti 
dolgega svetlobnega pramena, izraženi v tisočih kandelah, se izračuna po spodnji enačbi: 
I
M = 0,625 E M 
6.3.2.1.3 Referenčna oznaka (I’ M) največje svetilnosti, opredeljena v odstavku 4.2.2.9 zgoraj, se 
izračuna po enačbi: 
MM
M EII 208 , 03= = ′ . 
 Ta vrednost se zaokroži na najbližjo vrednost 5 − 10 − 12,5 − 17,5 − 20 − 25 − 27,5 − 
30 − 37,5 − 40 − 45 − 50. 
6.3.2.2 Osvetljenost dolgega svetlobnega pramena, ki se začenja v točki HV ter poteka 
vodoravno proti desni in levi, ne sme biti manjša od 24 luksov do 2,6º in ne manjša od 6 luksov do 5,2º.  
6.3.3 Osvetljenost ali del osvetljenosti, ki jo oddaja sistem, se lahko samodejno premakne v 
levo ali desno stran (ali spremeni, da se doseže enak učinek), če: 
6.3.3.1 sistem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.3.2.1.1 in 6.3.2.2 zgoraj ter se pri tem svetilna 
enota izmeri po postopku, določenem v Prilogi 9. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/503
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 17  
6.3.4 Sistem mora biti zasnovan tako, da: 
6.3.4.1 svetilna(-e) enota(-e) na desni in levi strani proizvaja(-jo) najmanj polovico najmanjše 
osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena, predpisane v odstavku 6.3.2.2 zgoraj; 
6.3.4.2 se štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, pridobi osvetljenost 
najmanj 42 luksov v točki HV dolgega svetlobnega pramena; 
6.3.4.3 morajo biti v primeru vhodnih signalov, ki so v skladu z odstavkom 6.1.4.3 tega 
pravilnika, izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3. 
6.3.5 Če zahteve, ki veljajo za zadevni svetlobni pramen, niso izpolnjene, se lahko svetlobni 
pramen preusmeri za 0,5º navzgor ali navzdol in/ali za 1º v desno ali levo glede na 
začetno nastavitev. V tej novi legi morajo biti izpolnjene vse fotometrične zahteve. Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega pravilnika. 
6.4 Druge določbe
 
V primeru sistema ali njegovega(-ih) dela(-ov), opremljenega(-ih) z nastavljivimi svetilnimi enotami, veljajo zahteve iz odstavkov 6.2 (kratki svetlobni pramen) in 6.3 (dolgi svetlobni pramen) za vsakega od položajev namestitve, določenega v odstavku 2.1.3 (območje nastavitve). Za preverjanje se uporabi spodnji postopek: 
6.4.1 Sistem se z goniometrom nastavi v vsak navedeni položaj glede na črto, ki povezuje 
referenčno središče in točko HV na merilnem zaslonu. Nastavljiv sistem ali njegov(-i) del(-i) se nato namesti(-jo) v takšen položaj, da osvetljenost na merilnem zaslonu izpolnjuje ustrezne zahteve o usmeritvi. 
6.4.2 Ker je (so) sistem ali njegov(-i) del(-i) prvotno nameščen(-i) v skladu z določbami 
odstavka 6.4.1, mora(-jo) naprava ali njeni deli izpolnjevati ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 in 6.3. 
6.4.3 Dodatni preskusi se opravijo potem, ko je (so) bil(-i) odsevnik ali sistem oziroma 
njegov(-i) del(-i) premaknjen(-i) navpično za plus ali minus 2º ali nameščen(-i) vsaj v najvišji položaj, če je nižji od 2º glede na začetni položaj, z nastavljalnikom sistema ali njegovega(-ih) dela(-ov). Po preusmeritvi celotnega sistema ali njegovega(-ih) dela(-ov) (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer je treba nadzirati količino svetlobe, oddane v spodaj navedenih smereh, ki mora ostati v predpisanih mejah: 
6.4.3.1 kratki svetlobni pramen: točki HV in 75 R ali morebitna točka 50 R; in dolgi svetlobni 
pramen: I
M in točka HV (v odstotkih I M). 
6.4.4 Če je vlagatelj navedel več kot en položaj namestitve, je treba postopek iz odstavkov 
6.4.1–6.4.3 ponoviti za vsakega od drugih položajev namestitve. L 375/504 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 18  
6.4.5 Če vlagatelj ni navedel nobenega posebnega položaja namestitve, je treba sistem ali 
njegov(-e) del(-e) usmeriti glede na meritve, predpisane v odstavkih 6.2 (kratki 
svetlobni pramen) in 6.3 (dolgi svetlobni pramen), ker je nastavljalnik sistema ali njegovega(-ih) dela(-ov) nameščen v vmesni legi. Dodatni poskusi iz odstavka 6.4.3 se morajo opraviti potem, ko se odsevnik ali njegovi deli namestijo v skrajni položaj (namesto da se premakne(-jo) za plus ali minus 2º) z nastavljalnikom. 
6.4.6 Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, 
katera(-e) svetilna(-e) enota(-e) ustvarja(-jo) mejo svetlo-temno, kot je opredeljena v Prilogi 8 k temu pravilniku ter se projicira na območje, ki sega od 6º na levi do 4º na desni in nad vodoravno črto, ki leži 0,8º spodaj. 
6.4.7 Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, 
kateri morebitni način(-i) kratkega svetlobnega pramena razreda E upošteva(-jo) „podatkovni niz“ iz razpredelnice 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku. 
7.  BARVA 
7.1 Oddana svetloba mora biti bela. Izraženo v trikromatskih koordinatah CIE, mora biti 
svetloba, ki jo oddaja vsak del sistema, v naslednjih mejah: 
meja na modro x ≥ 0,310 
meja na rumeno x ≤ 0,500 
meja na zeleno  y ≤ 0,150 + 0,640 x 
meja na zeleno y ≤ 0,440 
meja na vijolično y ≥ 0,050 + 0,750 x 
meja na rdečo y ≥ 0,382 
C.  DRUGE UPRAVNE DOLOČBE 8. SPREMEMBA TIPA SISTEMA IN PODALJŠANJE HOMOLOGACIJE 8.1 Vsako spremembo tipa sistema je treba sporočiti upravni službi, ki ga je homologirala in 
ki lahko nato: 
8.1.1 bodisi oceni, da opravljene spremembe ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da 
ta sistem še vedno v vseh primerih izpolnjuje zahteve; 
8.1.2 bodisi zahteva novo poročilo o preskusu tehnične službe, odgovorne za opravljanje 
preskusov. 
8.2 O potrditvi homologacije ali njeni zavrnitvi z navedbo sprememb so po postopku, 
opredeljenem v odstavku 4.1.4 zgoraj, obveščene podpisnice Sporazuma, ki ta pravilnik 
uporabljajo. 
8.3 Pristojni organ, odgovoren za podelitev podaljšanja homologacije, dodeli serijsko 
številko na vsak izdan obrazec obvestila o tem podaljšanju in o tem obvesti podpisnice 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/505
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 19  
Sporazuma iz leta 1958, ki ta pravilnik uporabljajo, z obrazcem obvestila o podaljšanju homologacije v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.  
9. SKLADNOST PROIZVODNJE 
Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324−E/ECE/TRANS/505/Rev.2) in izpolnjevati naslednje zahteve: 
9.1 Sistemi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da so v 
skladu s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7. 
9.2 Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve o postopkih kontrole skladnosti proizvodnje, 
navedene v Prilogi 5 k temu pravilniku. 
9.3 Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve glede vzorčenja, ki ga opravi kontrolor, iz 
Priloge 7 k temu pravilniku. 
9.4 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode kontrole skladnosti, 
ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se opravijo enkrat na vsaki dve leti. 
9.5 Sistemi ali njihov(-i) del(-i) z očitnimi napakami se ne upoštevajo. 
9.6 Referenčna oznaka se ne upošteva. 10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE 10.1 Homologacija, podeljena za tip sistema ob uporabi tega pravilnika, se lahko umakne, če 
se zahteve ne upoštevajo ali če sistem ali njegov(-i) del(-i), ki nosi(-jo) homologacijsko 
oznako, ni(-so) v skladu s homologiranim tipom. 
10.2 Če podpisnica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, umakne homologacijo, ko jo je že 
podelila, o tem nemudoma obvesti druge podpisnice, ki ta pravilnik uporabljajo, z obrazcem obvestila v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. 
11. DOKONČNA USTAVITEV PROIZVODNJE 
11.1 Če imetnik homologacije dokončno ustavi proizvodnjo tipa sistema, homologiranega v 
skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo in ki nato 
obvesti druge podpisnice Sporazuma iz leta 1958, ki ta pravilnik uporabljajo, z obrazcem obvestila v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. L 375/506 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 20  
12. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA OPRAVLJANJE 
HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, IN UPRAVNIH SLUŽB 
12.1 Podpisnice Sporazuma iz leta 1958, ki ta pravilnik uporabljajo, morajo Sekretariatu 
Organizacije združenih narodov sporočiti imena in naslove tehničnih služb, odgovornih 
za opravljanje homologacijskih poskusov, in upravnih služb, ki homologacijo podeljujejo ter ki jim je treba poslati obrazce o podelitvi, podaljšanju, zavrnitvi ali umiku homologacije ali dokončni ustavitvi proizvodnje, izdane v drugih državah. 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/507
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 21  
Priloga 1
 
OBVESTILO 
 (največji format: A 4 (210 x 297 mm)) 
 
 
  ki zadeva:  2
/ PODELITEV HOMOLOGACIJE 
PODALJŠANJE HOMOLOGACIJE ZAVRNITEV HOMOLOGACIJE 
UMIK HOMOLOGACIJE DOKONČNO USTAVITEV PROIZVODNJE 
tipa sistema ob uporabi Pravilnika št. ... 
Homologacija št. ............................  Podaljšanje št. ............................  1. Tovarniška ali blagovna znamka sistema: ........................................................................  
2. Proizvajalčevo poimenovanje tipa sistema: ......................................................................  
3. Ime in naslov proizvajalca: ...............................................................................................  4. Ime in priimek proizvajalčevega zastopnika (po potrebi): ...............................................  
 .............................................................................................................................. .............  
5. Sistem, predložen v homologacijo dne: ............................................................................  
6. Tehnična služba, odgovorna za opravljanje preskusov: ....................................................  
 .............................................................................................................................. .............  
7. Datum poročila, ki ga izda ta služba:.................................................................................  
8. Številka poročila, ki ga izda ta služba: ..............................................................................  
______________________ 
1
/  Številka države, ki je podelila/podaljšala/zavrnila/umaknila homologacijo (glej zahteve tega 
pravilnika glede homologacije). 2
/  Neustrezno se prečrta. Izdal: ime uprave: 
................................ …………………… 
……………………  
L 375/508 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 22  
9. Kratek opis: 
9.1 Kategorija glede na ustrezno oznako 3
/: ..............................................................................  
9.2 Število in kategorija(-e) zamenljivih virov svetlobe: ...........................................................  9.3 Navedbe v skladu z odstavkom 6.4.6 tega pravilnika (katera(-e) svetilna(-e) enota(-e) 
ustvarja(-jo) mejo svetlo-temno, kot je opredeljena v Prilogi 8 k temu pravilniku ter se 
projicira na območje, ki sega od 6º na levi do 4º na desni in nad vodoravno črto, ki leži 0,8º spodaj):  ..................................................................................................................... ...........  
  ............................................................................................................................. .................  
9.4 Vozilo(-a), za katero(-a) je sistem zasnovan kot originalni del:  .........................................  
  ............................................................................................................................. .................  
9.5 Ali se podelitev homologacije zahteva za sistem, ki ga ne bo pokrivala homologacija tipa 
vozila v skladu s Pravilnikom št. 48? ........................................................................Da/Ne 
9.5.1 Če je odgovor pritrdilen: informacija, ki zadostuje za identifikacijo vozila (vozil), za 
katerega (katera) je sistem namenjen: ..................................................................................  
9.6 Navedbe v skladu z odstavkom 6.4.7 tega pravilnika (kateri morebitni način(-i) kratkega 
svetlobnega pramena razreda E upošteva(-jo) „podatkovni niz“ iz razpredelnice 6 v Prilogi 
3 k temu pravilniku): ......................................................................................................... ...  
10. Mesto homologacijske(-ih) oznake (oznak): ........................................................................  
11. Razlog(-i) za podaljšanje homologacije: ..............................................................................  12. Homologacija odobrena/podaljšana/zavrnjena/umaknjena 4
/ 
13. Kraj: ..................................................................................................................... ................  
14. Datum: .................................................................................................................... ..............  
15. Podpis: ................................................................................................................... ...............  
16. Seznam dokumentov, vloženih pri upravni službi, ki je podelila homologacijo, je priložen k 
temu obvestilu in se lahko pridobi na zahtevo. 
                                                 
3/ Navede se ustrezna oznaka, kot je predvideno v skladu s tem pravilnikom za vsako enoto ali 
sklop enot. 4
/ Neustrezno se prečrta. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/509
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 23  
17. Sistem je zasnovan za oddajanje kratkega svetlobnega pramena 5
/: 
17.1 razreda C  /box3 razreda V  /box3 razreda E  /box3 razreda W  /box3 
17.2 z naslednjim(-i) načinom(-i), opredeljenim(-i) s poimenovanjem, če je potrebno 7 /: 
  način št. C 1 način št. V … način št. E … način št. W … 
  način št. C … način št. V … način št. E … način št. W … 
  način št. C … način št. V … način št. E … način št. W … 
17.3 Če so spodaj navedene svetilne enote pod napajalno napetostjo 5 /, 6/, 7/ za način št. ...:  
 a) če se ne uporablja noben način osvetlitve v ovinkih:    leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 b) če se uporablja osvetlitev v ovinkih kategorije 1:   leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 c) če se uporablja osvetlitev v ovinkih kategorije 2:   leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
Opomba:
  Navedbe, predpisane v točkah od a) do c) odstavka 17.3 zgoraj, so potrebne tudi 
za vsak dodatni način. 
17.4 Svetilne enote, navedene spodaj, so pod napajalno napetostjo, kadar je sistem v nevtralnem 
položaju 5 /, 6/: 
  leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
                                                 
5/  Označi se ustrezno okence. 
6/  V primeru večjega števila enot se ta seznam podaljša. 
7/  V primeru večjega števila načinov se ta seznam podaljša. 
 L 375/510 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 24  
17.5 Svetilne enote, navedene spodaj, so pod napajalno napetostjo, kadar je sistem v funkciji za 
spremembo strani vožnje 5
/, 6/, 7/:  
 a) če se ne uporablja nobena osvetlitev v ovinkih: 
  leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 b) če se uporablja osvetlitev v ovinkih kategorije 1: 
  leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 c) če se uporablja osvetlitev v ovinkih kategorije 2:   leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
18. Sistem je zasnovan za oddajanje dolgega svetlobnega pramena 5
/, 6/, 7/: 
18.1 Da   /box3  Ne   /box3 
18.2 z naslednjim(-i) načinom(-i), opredeljenim(-i) s poimenovanjem, če je potrebno: 
 način dolgega svetlobnega pramena   št. M 1 
 način dolgega svetlobnega pramena   št. M … 
 način dolgega svetlobnega pramena   št. M … 
18.3 Kadar so s podaj navedene svetilne enote pod napajalno napetostjo za način št. ...: 
 a) če se ne uporablja nobena osvetlitev v ovinkih: 
  leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 b) če se uporablja osvetlitev v ovinkih:   leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
Opomba:
  Navedbe v skladu z zahtevami v točkah a) in b) odstavka 18.3 zgoraj so 
potrebne tudi za vsak dodatni način. 
18.4 Svetilne enote, navedene spodaj, so pod napajalno napetostjo, kadar je sistem v nevtralnem 
položaju 5 /, 6/: 
  leva stran št. 1 /box3 št. 3 /box3 št. 5 /box3 št. 7 /box3 št. 9 /box3 št. 11 /box3 
  desna stran št. 2 /box3 št. 4 /box3 št. 6 /box3 št. 8 /box3 št. 10 /box3 št. 12 /box3 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/511
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 25  
Priloga 2
 
PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK 
Primer 1  
Enota sistema, ki nosi eno od zgornjih homologacijskih oznak, je bila homologirana na 
Nizozemskem (E4) v skladu s tem pravilnikom pod homologacijsko številko 19243 in izpolnjuje zahteve tega pravilnika v izvirni obliki (00). Kratki svetlobni pramen je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča. Črki „CT“ (slika 1) kažeta, da gre za kratki svetlobni pramen z načinom osvetlitve v ovinkih, črke „CWR“ (slika 2) pa kažejo, da gre za kratka svetlobna pramena razredov C in W ter dolgi svetlobni pramen. 
 Številka 30 kaže, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 86 250 in 101 
250 kandelami. 
 Opomba:
 Homologacijska številka in dodatni simboli morajo biti nameščeni v bližini kroga, ki 
obkroža črko „E“, nad to črko ali pod njo ali desno ali levo od nje. Števke homologacijske številke 
morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer. 
Uporabi rimskih številk za homologacijske številke se je treba izogniti, da bi preprečili 
zamenjavo z drugimi simboli. 19243  00 X CWR  
E4 30
Slika 2 a ≥  8 mm (steklena leča) 
a ≥  5 mm (leča iz umetne snovi)  
19243 00  XC T  a / 3
a / 3
a / 3
Slika 1 E4 a / 2aa / 3L 375/512 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 26  
 
 Primer 2
 
 
Enota sistema, ki nosi zgornjo homologacijsko oznako, je v skladu z zahtevami tega 
pravilnika, kar zadeva kratki in dolgi svetlobni pramen, in je zasnovana za: 
Slika 3 : Kratki svetlobni pramen razreda C s kratkim svetlobnim pramenom razreda E samo 
za vožnjo po levi strani cestišča. 
Sliki 4 a) in 4 b) : Kratka svetlobna pramena razredov C in V za vožnjo po obeh straneh 
cestišča z uporabo mehanizma za nastavitev optičnega elementa ali vira svetlobe, ter dolgi svetlobni pramen. Kratka svetlobna pramena razredov C in V ter dolgi svetlobni pramen morajo izpolnjevati določbe, ki se uporabljajo za osvetlitev v ovinkih, kot je nakazano s črko „T“. Črta nad črko „R“ kaže, da funkcijo dolgega svetlobnega pramena zagotavlja več enot na tisti strani sistema. 
 
 12493 00 X CER 
E4 30 
Slika 3  Slika 4 a)  12493 00
E430  X CVRT  _ 
Slika 4 b)  12493 E430  00 XCVRT _ 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/513
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 27  
Primer 3
 
 
Enota sistema, ki nosi zgornjo homologacijsko oznako, vsebuje lečo iz umetne snovi in je v 
skladu z zahtevami tega pravilnika samo glede kratkega svetlobnega pramena, ter je zasnovana za: 
Slika 5 : Kratka svetlobna pramena razredov C in W za vožnjo po obeh straneh cestišča. 
Slika 6 : Kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih samo za vožnjo po 
desni strani cestišča.  
 
Primer 4  
 
Slika 7 : Enota sistema, ki nosi zgornjo homologacijsko oznako, izpolnjuje zahteve tega 
pravilnika, kar zadeva kratka svetlobna pramena razredov C in V, ter je zasnovana samo za vožnjo 
po levi strani cestišča. 
Slika 8 : Enota sistema, ki nosi zgornjo homologacijsko oznako, je (ločena) enota, ki je del 
sistema, in izpolnjuje zahteve tega pravilnika samo glede dolgega svetlobnega pramena. 12493 00 X CW  PL 
E4 
Slika 5  1249300 X CT  PL 
E4 
Slika 6  
12493  00 X R 
E430 
Slika 8  Slika 7   12493 00      X CV 
E4 L 375/514 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 28  
 
Primer 5
: Identifikacija enote, ki vsebuje lečo iz umetne snovi, ki izpolnjuje zahteve tega 
pravilnika. 
  
 
 
 Slika 9
: Kratka svetlobna pramena razredov C in W, oba z načinom osvetlitve v ovinkih in 
dolgim svetlobnim pramenom, ki sta zasnovana samo za vožnjo po desni strani cestišča. 
Kratki svetlobni pramen in njegovi načini ne smejo delovati hkrati z dolgim svetlobnim 
pramenom v drugem integriranem žarometu. 
Slika 10 : Kratka svetlobna pramena razredov E in W, zasnovana samo za vožnjo po desni 
strani cestišča, ter dolgi svetlobni pramen. Črtica nad „E“ in „W“ kaže, da te razrede kratkega 
svetlobnega pramena na zadevni strani sistema zagotavlja več kot ena enota. 
 
Primer 6 : Poenostavljena oznaka za združene, kombinirane ali integrirane svetilke, homologirane 
v skladu z drugim pravilnikom (sl. 11) (navpične in vodoravne črtice niso del homologacijske oznake in samo prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave). 
Ta dva primera ustrezata dvema enotama, ki sta nameščeni na isti strani sistema in nosita 
homologacijsko oznako, ki obsega (vzorca A in B): 
Enota št. 1
 
Sprednja pozicijska svetilka, homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.   12493 00 X CWT/R  PL 
E4 30
Slika 9  Slika 10   1249300
E410 X EW R PL 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/515
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 29  
Ena ali več svetilnih enot, ki oddaja(-jo) kratki svetlobni pramen razreda C z osvetlitvijo v 
ovinkih, ki deluje z eno ali več enotami na isti strani sistema (kot kaže črtica nad „C“), in kratki svetlobni pramen razreda V, ki sta oba zasnovana za vožnjo po desni in levi strani cestišča, ter dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiran v skladu z zahtevami tega pravilnika v izvirni obliki (00) in z lečo iz umetne snovi. 
Dnevna svetilka, homologirana v skladu s spremembami 00 Pravilnika št. 87. 
Prednja smerna svetilka kategorije 1 a, homologirana v skladu s spremembami 01 
Pravilnika št. 6. Enota št. 3
 
Sprednji žaromet za meglo, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19, ali 
kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih, ki je zasnovan za vožnjo po desni 
in levi strani cestišča ter deluje z eno ali več enotami na isti strani sistema, kot je nakazano s črtico nad „C“. 
 
          Enota št. 1 sistema 
Slika 11  Enota št. 3 sistema 00 X CT 17120     02 B  _17120  E1 30 
02 A 01 1a 00 RL 00X CTV R PL _
Vzorec A 
17120  E130 02 A  00  X CTV R PL 00 RL     01 1a_
Vzorec B L 375/516 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 30  
Primer 7
: Razporeditev homologacijskih oznak v zvezi s sistemom (sl. 12) 
 
                
Ta dva primera ustrezata nastavljivemu sistemu sprednje osvetlitve, ki ga sestavljata dve enoti 
(ki zagotavljata iste funkcije) na vsaki strani sistema (enoti št. 1 in 3 za levo stran ter enoti št. 2 in 4 
za desno stran). 
Enota št. 1 (ali 2) sistema, ki nosi zgornje homologacijske številke, izpolnjuje zahteve tega 
pravilnika (spremembe 00), kar zadeva hkrati kratki svetlobni pramen razreda C za vožnjo po levi strani cestišča ter dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), združena s sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6. 
V primeru 7 a) enota št. 1 (ali 2) sistema vključuje kratki svetlobni pramen razreda C z 
načinom osvetlitve v ovinkih, kratke svetlobne pramene razredov W, V in E. Črtica nad „C“ kaže, 
da kratki svetlobni pramen razreda C oddajata dve enoti na zadevni strani sistema. 
Slika 12    Primer 7 a)  
Enota št. 1  (2) 
sist em a    E2 30 1a 
01 00 X CTWVER 14711_ Enota št. 3  (4) 
sist em a  00 X C 14711_ 
  Primer 7 b)  
Enota št. 1  (2) 
sist em a  
   E2 30 1a 
01 
 00 X CW ERT 12345 Enota št. 3  (4) 
sist em a  
 00 X WV12345_ 
_ 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/517
 TRANS/WP.29/2005/102 
 stran 31  
Enota št. 3 (ali 4) je zasnovana tako, da oddaja drugi del kratkega svetlobnega pramena 
razreda C na eni strani sistema, kot je nakazano s črtico nad „C“. 
V primeru 7 b) je enota št. 1 (ali 2) sistema zasnovana tako, da oddaja kratke svetlobne 
pramene razredov C, W in E. Črtica nad „W“ kaže, da kratki svetlobni pramen razreda W oddajata dve enoti na zadevni strani sistema. Črka „T“ na desni strani za seznamom simbolov (in levo od homologacijske številke) kaže, da vsi svetlobni prameni, in sicer kratki svetlobni prameni razredov 
C, W in E ter dolgi svetlobni pramen, vključujejo način osvetlitve v ovinkih. 
Enota št. 3 (ali 4) sistema je zasnovana tako, da oddaja drugi del kratkega svetlobnega 
pramena razreda W na zadevni strani sistema (kot je nakazano s črtico nad „W“) in kratkega svetlobnega pramena razreda V. 
 
Primer 8
: Razporeditev homologacijskih oznak v zvezi z obema stranema sistema (sl. 13) 
Ta primer prikazuje nastavljiv sistem sprednje osvetlitve, ki ga sestavljajo dve enoti na levi 
strani vozila in ena enota na desni strani. 
 
         
 Sistem, ki nosi zgornje homologacijske oznake, izpolnjuje zahteve tega pravilnika 
(spremembe 00), kar zadeva kratki svetlobni pramen za vožnjo po levi strani cestišča ter dolgi 
svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), ki sta združena s sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6, in sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. L 375/518 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 32  
Enota št. 1 sistema (na levi strani) je zasnovana tako, da prispeva h kratkima svetlobnima 
pramenoma razredov C in E. Črtica nad „C“ kaže, da na zadevni strani več enot prispeva h kratkemu svetlobnemu pramenu razreda C. Črka „T“ na desni strani za seznamom simbolov kaže, da kratka svetlobna pramena razredov C in E vsebujeta način osvetlitve v ovinkih. 
Enota št. 3 sistema (na levi strani) je zasnovana tako, da zagotavlja drugi del kratkega 
svetlobnega pramena razreda C na zadevni strani (kot je nakazano s črtico nad „C“) in kratki svetlobni pramen razreda W. 
Enota št. 2 sistema (na desni strani) je zasnovana tako, da prispeva h kratkima svetlobnima 
pramenoma razredov C in E, ki vsebujeta način osvetlitve v ovinkih, ter kratkemu svetlobnemu pramenu razreda W. 
Opomba:
 V zgornjih primerih 6, 7 in 8 morajo različne enote sistema nositi isto homologacijsko 
številko.  
 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/519
 
 Priloga 3  
FOTOMETRIČNE ZAHTEVE ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN* 
* Opomba : M eritveni postopek, predpisan v Prilogi 9 k temu pravilniku  
Za namene te priloge:  
  „nad “ pomeni nameščen nad – glede na navpično os;  
  „pod “ pomeni nameščen pod – glede na navpično os. 
Kotni položaji so izraženi v stopinjah nad (U) ali v stopinjah pod (D) glede na črto H–H ter  
desno (R) ali levo (L) od črte V–V. 
Slika 1 : Kotni položaji fotometričnih zahtev za kratki svetlobni pramen 
(za vožnjo po desni strani cestišča) 
 
 
 
   
 
L 375/520 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
 
Razpredelnica 1 : Fotometrične lastnosti kratkega svetlobnega pramena 
 P oložaj/st opi nje Kratki svetlobni pramen 
Zahteve, izražene v luksih pri 2 5 m vodoraven navpi č en razred C razred V razred E razred W  
 Št. Elem ent pri/o d pri pri min. m aks. min. m aks. min. m aks. min. m aks. 
1 B50L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  0,4  0,4  0,7 8  0, 7
2 HV 4 / V    H   0,7  0,7    
3 BR 4 / R 2,5   U 1 0,2 2 0,1 1 0,2 2 0, 2 3 
4 Seg ment BRR 4 / R 8 R 20 U 0,5 7  4  1  4 6 
5 Seg ment BL L 4 / L 8 L  20 U 0,5 7  0,7  1  1 1 
6 P L 7   H  0,1      0, 1
7 Območje III (kot je opredelje no 
v razpredelnici 3 s po daj)        0,7  0,7  1 1 
8 a S50 , S 50LL, S50RR 5 /     U 4 0,1 7 /    0,1 7  0,1 
9 a S10 0, S1 00LL, S10 0RR 5 /     U 2 0,2 7 /    0,2 7  0,2 
10 50R R 1,7 2   D 0,8 6   6    
11 75R R 1,1 5   D 0,5 7      12         18  24  
12 50 V V    D 0,8 6 6  6       12  12  
13 50L L 3,4 3   D 0,8 6 4,2      15 4,2      15 8  8  30 
14 25LL L  16   D 1,7 2 1,4  1  1,4  4  
15 25RR R  11   D 1,7 2 1,4  1  1,4  4  
16 Seg ment 20 i n p od L 3,5 V  D 2       20 2 / 
17 Seg ment 10 i n p od L 4,5 R 2,0 D 4       14 1 /       14 1 /       14 1 / 8 2 / Del A 
18        E ma x   3 /             20      50      10      50      20      90 8 35  80 2 / 
Del B (načini osvetlitve v ovinkih) : Uporab i se razpredelnica 1 dela  A, vendar po zamenjavi ele m entov v vrsticah št. 1, 2, 7, 13 in 18  s spo daj navedenimi ele ment i. 
1 B50L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  0,6  0,6    0,9 
2 HV 4 /        1  1     
7 Območje III (kot je opredelje no 
v razpredelnici 3 s po daj)        1  1  1  1 
13 50L L 3,4 3   D 0,8 6 2  2  4  4  Del B 
18        E ma x   6 /                 12 50 6 50 12 90 8 / 24 80 2 / 
1 /  Na jveč 18 luksov, če je si stem zasnovan tudi za odda ja n je kratkeg a svetlobnega pramena 
razreda W. 
2 /  Uporabl ja j o se t udi zahteve v skladu z določ bami iz razpredelnice 4 sp oda j. 
3 /  Zahteve glede položa ja v skladu z d oločbami iz razpredelnic e 2 sp oda j ( „segment E ma x “). 
4 /  Prispevek vsake str ani sistema, merjen v skladu z dol očba mi Priloge 9 k temu pravilni ku, 
ne sme biti manj ši o d 0 ,1 l uksa. 5 /  Zahteve glede položa ja v skladu z d oločbami iz razpredelnic e 5 sp oda j. 
6 /  Zahteve glede položa ja, nav edene v odstavku 6. 2.6. 2 tega p ravilnika. 
7 /  Par pozici jskih svetilk, vgrajen s sistemom ali namen jen za namestitev s 
sistemom, se lahko prižge v skl adu z navedbami vlagatelja. 
8 /  Uporabl ja j o se t udi zahteve v skladu z določ bami iz razpredelnice 6 sp oda j. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/521
 
 Razpredelnica 2 : Elementi, kotni položaj ali vrednost v stopinjah kratkega svetlobnega pramena 
in dodatne zahteve 
 Kotni položaj/vrednost v stopi njah Kratki s vetlobni pra me n 
razreda C Kratki s vetlobni pra me n 
razreda V Kratki s vetlobni pra me n 
razreda E Kratki s vetlobni pra me n 
razreda W 
Št. Poime nova nje dela svetlobneg a prame na in 
zahteve v o d o r a v e n  navpiče n vodoraven  navpiče n vodoraven  navpiče n vodoraven navpiče n  
2.1 E max  ne s m e biti zu naj pravokotnika, ki leži 
(nad seg m en to m E max ) m ed 0,5L in 
3R m ed 0,3D 
in 1,72D  m ed 0,3D 
in 1,72D m ed 0,5L in 
3R m ed 0,1D 
in 1,72D m ed 0,5L in 
3R m ed 0,3D 
in 1,72D 
Meja svetlo-te m no i n njeni del i morajo: 
− izpolnjevati zahte ve iz odstav ka 1 Priloge 8 k te mu pravil ni ku, pri če mer na klo n leži na čr ti V–V, in 2.2 
− biti na me šče ni tako, da vodoravni del 
leži:  v V = 0,5 7D   ≤ 0,5 7D  ≥ 1,3D  ≤ 0,2 3D
  8 /      
≥ 0,5 7D  ≤ 0,2 3D 8 /  
≥ 0,5 7D 
8 / Uporabl ja jo se tudi zahteve v s kladu z določbam i iz razpredelnice 6 zgoraj. 
 
Razpredelnica 3 : Območja III kratkega svetlobnega pramena, koordinate vrhov 
Kotni položaj v stopinjah Kotna točka št. 1 2 3 4 5 6 7 8 
vodoravno 8L 8L 8R 8R 6R 1,5R V–V 4L Ob močje III  a 
za kratki s vetlobn i pra men 
razreda C ali V navpič no 1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U H–H H–H 
vodoravno 8L 8L 8R 8R 6R 1,5R 0,5L 4L Ob močje III  b za kratki s vetlobn i pra men razreda W  ali E navpič no 1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U 0,34U 0,34U 
 L 375/522 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
 
Razpredelnica 4 : Dodatne določbe za kratki svetlobni pramen razreda W,  
izražene v luksih pri 25 m 
Opredelitev in zahteve za seg m ente E, F1, F2 in F3 (niso naved ene na sliki 1 zgoraj) 4.1  
Dovoljen o na jveč 0, 2 luksa: a) na segmentu E, ki pri 10º U leži med 20º L in 20º R; in  b) na tre h navpičnih  segmentih ( F1, F2 i n F3)  
na vodoravnih p oloža jih  10º L, V in 10º R , vsi trije leži jo  med 10º U in 60º U. 
Druga (dodatna) skupina zahtev  za E ma x , seg ment 20 in segment 10.  
Del A ali B v razpredelnici 1 se uporabl ja, če se zamenja jo  mak simalne zahteve v vrsticah št. 1 6, 1 7 in 18  s s poda j navedenimi zahtevami. 4.2  
Če je ob up orabi navedb vlagatelja v skladu z odstavkom 2.2. 2 e ) tega pravilni ka k ratki sv etlobn i pramen razreda W zasnovan ta k o, da na segmentu 2 0 in  po d n j im 
ne od da ja več kot 10 luksov ter na segmentu 10 i n p od n jim ne več kot 4 lukse, nominalna vred nost E ma x  te ga svetlobnega pram ena pa ne sme preseči 1 00 l ukso v. 
 
Razpredelnica 5 : Zahteve za zgornji del in kotni položaj merilnih točk  
Poime nova nje točke S50L L S50 S50RR S100LL S100 S100RR 
Kotni položaj v stopinjah 4U/8L 4U/V–V 4U/8R 2U/4L 2U/V–V 2U/4R 
 
Razpredelnica 6 : Dodatne zahteve za kratki svetlobni pramen razreda E 
Dela A in B v razpredelnici 1 te r razpredelnica 2 zgoraj se u por ablja j o, če se zamen jaj o vrstice št. 1 i n 1 8 v razpredelnici 1 i n t očka 2.2 v razpredelnici 2, kot  j e navedeno 
spoda j. 
Toč ka Poimenovanje Vrstica 1 v razpredelnici 1 zgoraj, del A ali B Vrstica 18 v razpredelnici 1 zgo raj, del A ali B Toč ka 2.2 v  razpredelnici 2 zgo raj 
Št. Sklop po datkov EB50L v luksih pri 25 m E ma x  v luksih pri 25 m Položa j vodoravnega dela meje 
svetlo-temno v stopin jah 
  maks. maks. ne nad 
6.1 E1 0,6 80 0,34D 
6.2 E2 0,5 70 0,45D 
6.3 E3 0,4 60 0,57D 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/523
   
 Zgolj informativno: fotometrične vrednosti, navedene v razpredelnici 1 zgoraj, so spodaj izražene v kandelah. 
 Položa j/s topinje Krat ki svetlobni pramen 
Zahte v e so izra žene v kandelah v od orav no navpično ra zred C ra zred V ra zred E ra zred W 
 Št. Elem ent  pri /od pri pri min. maks. min. maks. min. maks. min. maks. 
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  25 0  25 0  43 8 8 /  43 8 
2 HV 4 / V    H   43 8  43 8     
3 BR 4 / R 2,5   U 1 12 5 12 50 63 62 5 12 5 12 50 12 5 18 75 
4 Seg m ent BRR 4 / R 8 R 20 U 0,5 7  25 00  62 5  25 00  37 50 
5 Seg m ent BLL 4 / L 8 L  20 U 0,5 7  43 8  62 5  62 5  62 5 
6 P L 7   H  63      63  
7 Območje I II (kot je opredeljeno v 
ra zp redelnici 3 zgoraj )        43 8  43 8  62 5  62 5 
8 a S50, S 50LL, S5 0RR 5 /     U 4 63 7 /    63 7 /  63 7 /  
9 a S100 , S1 00LL, S1 0 0RR 5 /     U 2 12 5 7 /    12 5 7 /  12 5 7 /  
10 50R R 1,7 2   D 0,8 6   37 50      
11 75R R 1,1 5   D 0,5 7 75 00    11. 2 50  15. 0 00  
12 50V V    D 0,8 6 37 50  37 50  75 00  75 00  
13 50L L 3,4 3   D 0,8 6 26 25 93 75 26 25 93 75 50 00  50 00 18. 7 50 
14 25LL L   1 6   D 1,7 2 87 5  62 5  87 5  25 00  
15 25RR R   1 1   D 1,7 2 87 5  62 5  87 5  25 00  
16 Seg m ent 20 in pod L 3,5 V  D 2        12. 5 00 2 / 
17 Seg m ent 10 in pod L 4,5 R 2,0 D 4  87 50  1 /  87 50  1 /  87 50  1 /  50 00  2 / 
Del A 
18 E max   3 /       12. 5 00 31. 2 50 62 50 31. 2 50 12. 5 00 56. 2 50 8 / 21. 8 75 50. 0 00 2 / 
Del B (n ačini  osvetlitv e v o vi nkih):  Upora bi se ra z predelnica 1 dela A , v en dar po zamenjavi št. 1,  2 , 7 , 13 i n 18 s s podaj n ave de nimi. 
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  37 5  37 5    56 3 
2 HV 4 /        62 5  62 5     
7 Območje I II (kot je opredeljeno v 
ra zp redelnici 3 zgoraj )        62 5  62 5  62 5  62 5 
13 50L L 3,4 3   D 0,8 6 12 50  12 50  25 00  25 00  
Del B 
18 E max   6 /       75 00 31. 2 50 37 50 31. 2 50 75 00 56. 2 50 8 / 15. 0 00 50. 0 00 2 / 
1 / N ajveč 11 2 50 k andel, če je si ste m zasno van tudi za oddaj anje kr at k ega svetlobn ega pramena ra zreda W. 
2 / U pora blj ajo se tudi z ahtev e v skl adu z določb ami iz ra zp redelnice 4 zgoraj. 
3 / Zahtev e gle de položaja  v skladu z določb ami iz ra zp redelnice 2 zgoraj ( „ segm ent E max “). 
4 / Pr is pev ek vsake str ani s is tema, m erjen v skladu z  določbami Pri loge 9 k  temu pravilniku, ne sme biti manjši od 63 
kandel. 
 5 / Zahtev e gle de položaja  v skladu z določb ami iz ra zp redelnice 5 zgoraj. 
6 / Zahtev e gle de položaja , naved en e v odstavku 6.2. 6.2  tega pr avilnika .        
7 / Pa r pozi cij sk ih luči , vgrajenih s s istemo m ali namenje nih za namestit e v hkrati s 
sis temo m, se lahko pr ižge v skladu z navedbami vlagatelja. 8
/ U pora blj ajo se tudi z ahtev e v skl adu z določb ami iz ra zp redelnice 6 zgoraj. 
                                L 375/524 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 38  
Priloga 4
 
 
PRESKUSI STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH LASTNOSTI 
SISTEMOV V DELOVANJU 
PRESKUSI CELOTNIH SISTEMOV                                               
Po opravljenih meritvah fotometričnih vrednosti v skladu z zahtevami tega pravilnika v točki 
E max za dolgi svetlobni pramen ter v točkah HV, 50V in B50L (ali R) glede na posamezen primer za 
kratki svetlobni pramen se na vzorcu celotnega sistema opravi preskus stabilnosti fotometričnih lastnosti v delovanju. Za namene te priloge:  
a) „celotni sistem
“ pomeni desno in levo stran sistema, vključno z elektronskimi krmilnimi 
napravami za osvetlitev in/ali napajalnimi in upravljalnimi napravami ter deli karoserije in svetilkami, ki lahko vplivajo na porabo energije. Vsaka enota sistema in morebitna(-e) svetilka(-e) celotnega sistema se lahko preskusi(-jo) ločeno; 
b) „preskusni vzorec
“ pomeni v spodnjem besedilu bodisi celoten sistem bodisi enoto, na 
kateri se opravi preskus; 
c) „vir svetlobe “ pomeni vsako žarilno nitko žarnice z več žarilnimi nitkami. 
Preskusi se opravijo: 
i) v suhem in mirnem okolju pri temperaturi prostora 23 ºC ± 5 ºC, pri čemer je preskusni 
vzorec nameščen na stojalu, kar posnema pravilno namestitev na vozilu; 
ii) v primeru zamenljivih virov svetlobe z uporabo serijske žarnice z žarilno nitko, ki se je 
starala najmanj eno uro, ali serijske svetilke, ki deluje na principu električnega 
praznjenja v plinu in se je starala najmanj 15 ur. 
Merilna oprema mora biti enaka opremi, uporabljeni pri homologacijskih preskusih sistemov. 
Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti pred naslednjimi preskusi v nevtralnem položaju. 
1.  PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH LASTNOSTI 1.1  Čist preskusni vzorec
 
Vsak preskusni vzorec mora delovati 12 ur, kot je določeno v odstavku 1.1.1, in biti 
preverjen, kot je določeno v odstavku 1.1.2. 
1.1.1  Preskusni postopek 
1.1.1.1 Zaporedje preskusov 
a) Kadar je preskusni vzorec zasnovan za zagotavljanje samo ene svetlobne funkcije 
(kratki ali dolgi svetlobni pramen) in za samo en razred v primeru kratkega 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/525
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 39   
 svetlobnega pramena, je (so) ustrezni vir(-i) svetlobe prižgan(-i) za čas 1
/, določen 
v odstavku 1.1 zgoraj. 
b) Če preskusni vzorec zagotavlja več kot eno funkcijo ali več kot en razred kratkega 
svetlobnega pramena v skladu s tem pravilnikom in če vlagatelj izjavlja, da ima 
vsaka funkcija ali vsak razred preskusnega vzorca svoj(-e) vir(-e) svetlobe, ki se prižiga(-jo) izmenično 2
/, se preskus opravi glede na ta pogoj, tako da se 
zaporedoma vključi 1 / tisti način vsake funkcije ali razreda svetlobnega pramena, 
ki porabi največ energije, za enak (enakomerno razdeljen) čas, določen v odstavku 1.1. 
V vseh drugih primerih 1
/, 2/ se preskusni vzorec podvrže spodnjemu ciklu za 
vsak način kratkega svetlobnega pramena razredov C, V, E in W ne glede na to, 
katerega deloma ali v celoti oddaja preskusni vzorec, v enakem (enakomerno razdeljenem) času, določenem v odstavku 1.1:  
najprej 15 minut na primer za kratki svetlobni pramen razreda C, prižgan v 
načinu, ki porabi največ energije, v razmerah vožnje po desni strani cestišča; 
5 minut za žaromete s kratkim svetlobnim pramenom, prižgane v istem načinu kot 
prej, vendar se pri tem prižgejo vsi viri svetlobe 3
/ preskusnega vzorca, ki jih je 
mogoče prižgati ob istem času glede na navedbe vlagateljev. 
Ko se doseže (enakomerno razdeljen) čas, določen v odstavku 1.1, se zgornji 
preskusni cikel opravi z morebitnim drugim, tretjim in četrtim razredom kratkega svetlobnega pramena v zgoraj določenem vrstnem redu. 
c) Če preskusni vzorec vsebuje druge združene svetlobne funkcije, se vse funkcije 
vključijo hkrati za čas, določen v a) ali b) zgoraj za vsako svetlobno funkcijo po priporočilih proizvajalca. 
d) Če je preskusni vzorec zasnovan za oddajanje kratkega svetlobnega pramena v 
načinu osvetlitve v ovinkih z dodatnim virom svetlobe pod napetostjo, se ta vir prižge za 1 minuto in izključi za 9 minut, medtem ko je prižgan kratki svetlobni pramen, kot je določeno v odstavkih a) in b) zgoraj. 
                                                
 
1/  Kadar je preskusni vzorec združen in/ali integriran s signalnimi svetilkami, morajo biti te 
prižgane ves čas trajanja preskusa. Smerna svetilka mora biti prižgana v utripajočem načinu s približno enakim časovnim razmerjem med vklopom in izklopom. 
2
/  Prižig dodatnih virov svetlobe med utripanjem se ne šteje kot običajna uporaba. 
3/  Upoštevati je treba vse vire svetlobe svetlobnih funkcij, razen tistih iz opombe na strani 2, 
čeprav ni bila vložena nobena vloga za podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom. L 375/526 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 40  
1.1.1.2 Preskusna napetost 
a) V primeru zamenljivih virov svetlobe z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod 
napetostjo vozila: 
 mora biti napetost nastavljena tako, da proizvaja 90 % maksimalne vatne moči, 
določene v Pravilniku št. 37 za uporabljen(-e) vir(-e) svetlobe z žarilno nitko. 
Uporabljena vatna moč mora biti v vseh primerih v skladu z ustrezno vrednostjo vira svetlobe z žarilno nitko, ki je 12  V nazivne napetosti, razen če vlagatelj določi, da se preskusni vzorec lahko uporabi pod drugo napetostjo. V tem primeru se preskus lahko opravi z virom svetlobe z žarilno nitko, katerega nazivna moč je največja, ki jo je mogoče uporabiti. 
b) V primeru zamenljivih virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega 
praznjenja v plinu: 
je preskusna napetost njihove elektronske krmilne naprave 13,5 V ± 0,1 V za 
vozilo, ki deluje pri napetosti 12 V, razen če je v vlogi za podelitev homologacije 
navedeno drugače. 
c) V primerih nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neposredno pod napetostjo 
vozila: 
se morajo vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivim virom svetlobe 
(viri svetlobe z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28 V oziroma tudi pri drugih napetostih, ki ustrezajo napetosti vozila, ki jih glede na posamezen primer navede vlagatelj. 
d) V primeru zamenljivih ali nezamenljivih virov svetlobe, ki delujejo neodvisno od 
napajalne napetosti vozila in jih v celoti nadzira sistem, ali v primeru virov svetlobe, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah zadevne naprave. Laboratorij, pooblaščen za opravljanje preskusov, lahko od proizvajalca zahteva dobavo napajalno-upravljalne naprave ali posebnega napajalnika, potrebnega za napajanje vira(-ov) svetlobe.  
1.1.2 Rezultati preskusov 
1.1.2.1 Vizualni pregled 
Ko je temperatura preskusnega vzorca uravnana na temperaturo prostora, se leča 
preskusnega vzorca in morebitna zunanja leča očistita s čisto in vlažno bombažno krpo. Vzorec se nato vizualno pregleda, pri čemer se ne sme ugotoviti nobeno popačenje, deformacija, razpoka ali sprememba barve leče preskusnega vzorca ali morebitne zunanje leče. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/527
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 41   
 1.1.2.2 Fotometrični preskus 
V skladu z zahtevami tega pravilnika se fotometrične vrednosti kontrolirajo v naslednjih 
točkah: 
za kratki svetlobni pramen razreda C in nekatere druge razrede: 50V, B50L (ali R) in 
HV po potrebi. 
Za dolgi svetlobni pramen v nevtralnem položaju: točka E
max. 
Nova nastavitev usmeritve je lahko potrebna zaradi upoštevanja morebitne deformacije 
stojala preskusnega vzorca zaradi toplote (za premik meje svetlo-temno glej odstavek 2 te priloge). 
Dovoljena je 10-odstotna razlika med fotometričnimi lastnostmi in vrednostmi, 
izmerjenimi pred preskusom, ki vključuje tudi dovoljena odstopanja zaradi fotometričnih meritev. 
1.2 Umazan preskusni vzorec
 
Preskusni vzorec se, potem ko je bil preskušen v skladu z odstavkom 1.1. zgoraj, prižge za eno uro, kot je predpisano v odstavku 1.1.1, za vsako funkcijo ali razred kratkega svetlobnega pramena 4
/, potem ko je bil pripravljen, kot določa odstavek 1.2.1., in 
preverjen v skladu z odstavkom 1.1.2; vsakemu preskusu mora slediti dovolj dolg čas hlajenja. 
1.2.1 Priprava preskusnega vzorca 
  1.2.1 Preskusna mešanica 1.2.1.1 Za sistem ali njegov(-e) del(-e), ki vsebuje(-jo) stekleno lečo: mešanica vode in 
onesnaževala, ki se nanese na preskusni vzorec, je sestavljena iz:  9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 µm, kar ustreza 
porazdelitvi, predpisani v odstavku 2.1.3; 
1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 
µm; 
                                                
 
4/  Morebitni kratki svetlobni pramen razreda W se ne upošteva za svetilne enote, ki oddajajo kratki 
svetlobni pramen drugega razreda ali zagotavljajo drugo svetlobno funkcijo ali k temu prispevajo. L 375/528 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 42  
0,2 masne enote NaCMC
5 in 
zadostne količine destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m. 
1.2.1.2 Za sisteme ali njihov(-e) del(-e) z zunanjo lečo iz umetne snovi:  
mešanica vode in onesnaževal, ki se nanese na preskusni material, mora biti sestavljena iz: 
9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 µm, kar ustreza 
porazdelitvi, predpisani v odstavku 2.1.3; 
1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 
µm;  
0,2 masne enote NaCMC 5
/; 
5 masnih enot natrijevega klorida (99 % čistost); 13 masnih enot destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, in  
2 ± 1 masnih enot površinsko aktivne snovi. 
1.2.1.3 Razdelitev delcev po velikosti 
Velikost delcev (v µm) Razdelitev delcev po velikosti (v %) 
0–5 12 ± 2 
5–10 12 ± 3 
10–20 14 ± 3 
20–40 23 ± 3 
40–80 30 ± 3 
80–100  9 ± 3 
 
1.2.1.4 Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. 1.2.1.5 Nanos preskusne mešanice na vzorec: 
Preskusna mešanica se enakomerno nanese na vsako (vse) površino(-e) sevanja na 
preskusnem vzorcu in nato pusti, da se posuši. Ta postopek se ponovi, dokler ni vrednost osvetljenosti med 15 in 20 % vrednosti, izmerjenih v vsaki od naslednjih točk v okoliščinah, ki so opisane v tej prilogi: 
                                                
 
5/ NACMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, ponavadi imenovana „CMC“. NaCMC, 
uporabljena v mešanici, mora imeti stopnjo substitucije med 0,6 in 0,7 ter viskoznost med 200 in 300 cP za dvoodstotno raztopino pri temperaturi 20 ºC. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/529
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 43   
 E
max za žaromet z dolgim svetlobnim pramenom v nevtralnem položaju, 
50 V za kratki svetlobni pramen razreda C in za vsakega od navedenih načinov. 
2. PREVERJANJE NAVPIČNEGA PREMIKA MEJE SVETLO-TEMNO ZARADI 
TOPLOTE 
Preveri se, ali navpični premik meje svetlo-temno zaradi toplote ne presega vrednosti, 
predpisane za sistem ali njegov(-e) del(-e), ki oddaja(-jo) kratki svetlobni pramen razreda C (osnovni svetlobni pramen), ali vsak način, predpisan za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom. 
Če je preskusni vzorec sestavljen iz več kot ene svetilne enote ali več kot enega sklopa 
svetilnih enot, ki ustvarjajo mejo svetlo-temno, se vsaka enota obravnava kot vzorec za potrebe tega preskusa in mora biti preskušena posebej. 
Na preskusnem vzorcu, preskušenem v skladu z odstavkom 1, se opravi preskus, opisan 
v odstavku 2.1, ne da bi se vzorec odstranil s stojala ali ponovno nastavil glede na stojalo. 
Če je preskusni vzorec opremljen s premičnim optičnim delom, se pri tem preskusu 
upoštevata samo najbližji položaj povprečnega navpičnega kotnega premika in/ali začetni položaj v nevtralnem položaju. 
Preskus je omejen samo na vhodne signale, ki ustrezajo vožnji po desni strani cestišča. 
2.1 Preskus
 
Za ta preskus se napetost nastavi v skladu z določbami odstavka 1.1.1.2. Preskusni vzorec mora delovati in biti preskušen, ko oddaja kratke svetlobne pramene 
razredov C, V, E ali W glede na posamezen primer. 
Položaj meje svetlo-temno v vodoravnem delu med V–V in navpično črto, ki poteka 
skozi točko B50L (ali R), se preveri 3 minute (r3) in 60 minut (r60) po vključitvi. 
Meritev spremembe položaja meje svetlo-temno, kot je opisana zgoraj, se opravi po 
kateri koli metodi, ki zagotavlja zadostno natančnost in ponovljive rezultate. 
Rezultati preskusa
 
2.2.1 Rezultat, izražen v miliradianih (mrad), je sprejemljiv za preskusni vzorec, ki oddaja 
kratki svetlobni pramen, če absolutna vrednost ∆ r I = ⏐ r 3 – r 60 ⏐, zabeležena na 
preskusnem vzorcu, ni večja od 1,0 mrad ( ∆ r I ≤ 1,0 mrad). L 375/530 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 44  
2.2.2 Vendar, če je ta vrednost večja od 1,0 mrad, a ne presega 1,5 mrad 
(1,0 mrad < ∆ r
I ≤ 1,5 mrad), se v skladu z določbami odstavka 2.1 preskusi drugi 
preskusni vzorec, potem ko je bil trikrat zapored podvržen spodaj opisanemu ciklu, da 
se tako stabilizira položaj mehanskih delov vzorca na stojalu, ki posnema pravilno namestitev na vozilo: 
žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, prižgan eno uro (napajalna napetost se 
nastavi, kot je predpisano v odstavku 1.1.1.2); 
žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ugasnjen eno uro. Sistem ali njegov(-i) del(-i) je (so) sprejemljiv(-i), če povprečje absolutnih vrednosti  
∆ r
I, izmerjeno na prvem preskusnem vzorcu, in ∆ r II, izmerjeno na drugem preskusnem 
vzorcu, ne presega 1,0 mrad. 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛≤+mrad0,12r∆ r∆II I 
 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/531
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 45   
 Priloga 5
 
 
MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE 
PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE 
1.1 Zahteve o skladnosti se štejejo kot izpolnjene z mehanskega in geometričnega vidika v 
skladu z zahtevami tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnih odstopanj pri 
proizvodnji. Ta določba velja tudi za barvo. 
1.2 Kar zadeva fotometrične lastnosti, se skladnost serijsko proizvedenih sistemov ne 
spodbija, če med preskusom naključno izbranega sistema, opremljenega z virom 
svetlobe, ki je pod napetostjo in po potrebi popravljen, v skladu z odstavkoma 1 in 2 
Priloge 9 k temu pravilniku: 
1.2.1 nobena vrednost, ugotovljena ali popravljena v skladu z zahtevami iz odstavka 2 Priloge 
9 k temu pravilniku, ne odstopa neugodno za več kot 20 % od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. 
1.2.1.1 Za naslednje vrednosti kratkega svetlobnega pramena in njegove načine je največje 
neugodno odstopanje lahko:  
za največje vrednosti v točki B50L,  
0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);   
za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,3 luksa (oziroma 20 
%) in 0,45 luksa (oziroma 30 %); 
za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3,  
0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); 
za najmanjše vrednosti v točkah BR, P, S
50, S 50 L L, S 50RR , S 100, S 1 00LL , S 100RR  in 
točkah, določenih v opombi 4 razpredelnice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku (B50L, HV, 
BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 20 %) in tri četrtine 
zahtevane vrednosti (oziroma 30 %). 
1.2.1.2 Za dolgi svetlobni pramen točka HV, ki leži znotraj izoluks krivulje 0,75 E max, se 
dopušča dovoljeno odstopanje za +20 % za največje vrednosti in –20 % za najmanjše 
vrednosti za fotometrične vrednosti v vseh merilnih točkah, določenih v odstavku 6.3.2 
tega pravilnika.  
1.2.2 Če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se spremeni usmeritev 
sistema, če se os svetlobnega pramena ne premakne za več kot 0,5º na desno ali levo niti za več kot 0,2º navzgor ali navzdol neodvisno in glede na začetno nastavitev. 
Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega 
pravilnika. 
1.2.3 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi opravijo z 
drugim standardnim virom svetlobe in/ali drugo napajalno-upravljalno napravo.  L 375/532 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 46  
1.3 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno zaradi toplote se 
uporabi spodnja metoda: 
eden od sistemov se preskusi v skladu z metodo, opisano v odstavku 2.1 Priloge 4, 
potem ko je bil trikrat podvržen ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4. 
Sistem je sprejemljiv, če ρr ne presega 1,5 mrad. 
Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ne 2 mrad, se preskus opravi na drugem 
vzorcu; v tem primeru povprečje absolutnih vrednosti, zabeleženih za oba vzorca, ne 
sme preseči 1,5 mrad. 
1.4 Kromatske koordinate, opredeljene v odstavku 7 tega pravilnika, morajo biti izpolnjene.  
2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI 
PROIZVAJALCA Imetnik homologacije je za vsak tip sistema dolžan opraviti najmanj naslednje preskuse 
v ustreznih intervalih. Ti preskusi se opravijo v skladu z zahtevami tega pravilnika. 
Če vzorčenje pokaže neskladnost zadevnega preskusnega tipa, se opravita novo 
vzorčenje in nov preskus. Proizvajalec mora sprejeti vse ukrepe, da zagotovi skladnost 
ustrezne proizvodnje. 
2.1 Narava preskusov 
Preskusi skladnosti iz tega pravilnika veljajo za fotometrične lastnosti in preverjanje 
spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena 
zaradi toplote. 
2.2 Metode preskusov 
2.2.1 Preskusi se ponavadi opravijo v skladu z metodami, določenimi v tem pravilniku. 
2.2.2 Proizvajalec lahko kljub temu za vsak opravljen preskus uporabi enakovredne metode, 
potem ko jih odobri pristojni organ, odgovoren za homologacijske preskuse. 
Proizvajalec je dolžan dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega 
pravilnika. 
2.2.3 Uporaba točk 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusnih materialov in 
primerjavo z meritvami, ki jih je opravil pristojni organ.  
2.2.4 V vseh primerih se kot referenčne metode uporabijo metode iz tega pravilnika, 
predvsem za upravno preverjanje in vzorčenje. 
2.3 Narava vzorčenja 
Vzorci sistema se odvzamejo naključno iz enotne serije. Enotna serija pomeni sklop 
sistemov istega tipa, določen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. 
Ocena ponavadi velja za sisteme, ki jih ena tovarna proizvaja serijsko. Proizvajalec 
lahko kljub temu združi podatke o proizvodnji za isti tip sistemov, ki jih proizvajajo različne tovarne, če se uporabijo ista merila kakovosti in isto upravljanje kakovosti. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/533
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 47   
 2.4 Izmerjene in zabeležene fotometrične lastnosti 
Na odvzetih žarometih se opravijo fotometrične meritve v točkah, določenih v 
pravilniku, pri čemer se meritev odčita: 
v točkah E
max, HV 1 /, HL in HR 2 / v primeru dolgega svetlobnega pramena in 
v točkah B50L, HV po potrebi, 50V, 75R po potrebi in 25LL v primeru kratkega 
svetlobnega pramena (glej sliko 1 v Prilogi 3). 
2.5 Merila sprejemljivosti 
Proizvajalec je dolžan opraviti statistično študijo rezultatov preskusov in v dogovoru s pristojnim organom določiti merila sprejemljivosti svoje proizvodnje, da tako izpolni zahteve o kontroli skladnosti proizvodnje iz odstavka 9.1 tega pravilnika. 
Merila sprejemljivosti morajo biti takšna, da je ob 95-odstotni stopnji zanesljivosti 
najmanjša mogoča možnost za uspešno opravljeno preverjanje po naključnem izboru, kot je opisano v Prilogi 7 (prvo vzorčenje), 0,95.  
                                                
 
1/  Kadar sta dolgi in kratki svetlobni pramen integrirana, je merilna točka HV ista za oba svetlobna 
pramena. 
2/  Točki HL in HR na črti H–H ležita 2,6º levo in 2,6º desno od točke HV. L 375/534 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 48  
 
Priloga 6
 
 
ZAHTEVE ZA SISTEME Z LEČO IZ UMETNE SNOVI – 
PRESKUSI LEČ ALI VZORCEV MATERIALA IN CELOTNIH SISTEMOV ALI 
NJIHOVEGA(-IH) DELA(-OV) 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE 
1.1 Vzorci, dobavljeni v skladu z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika, morajo izpolnjevati 
zahteve iz odstavkov 2.1–2.5 spodaj. 
1.2 Dva vzorca celotnega sistema z lečami iz umetne snovi, dobavljena v skladu z 
odstavkom 2.2.3 tega pravilnika, morata glede materiala, iz katerega so narejene leče, 
izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.6 spodaj. 
1.3 Na vzorcih leče iz umetne snovi ali vzorcih materiala skupaj z odsevnikom, pred 
katerega se po potrebi namestijo leče, se opravijo homologacijski preskusi v časovnem zaporedju, navedenem v razpredelnici A, ki je ponatisnjena v Dodatku 1 k tej prilogi. 
1.4 Vendar, če proizvajalec sistema lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse 
iz odstavkov 2.1–2.5 spodaj ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti, obvezno pa je treba opraviti preskuse, določene v razpredelnici B Dodatka 1. 
1.5 Če je (so) sistem ali njegov(-i) del(-i) zasnovan(-i) izključno za vožnjo po desni strani 
cestišča ali izključno za vožnjo po levi strani cestišča, se preskusi iz te priloge lahko opravijo na samo enem vzorcu po izbiri vlagatelja. 
2. PRESKUSI 
2.1 Odpornost proti temperaturnim spremembam
 
2.1.1 Preskusi 
Trije novi vzorci (leče) so podvrženi petim ciklom spremembe temperature in vlažnosti 
(HR = relativna vlažnost) po naslednjem programu: 
 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 % HR;  
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % HR;  
 15 ur pri  –30 °C ± 2 °C;  
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % HR;  
 3 ure pri 80 °C ± 2 °C;  
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % HR; 
Pred tem preskusom se vzorci 4 ure hranijo pri vsaj 23 °C ± 5 °C in 60–75 % HR. 
Opomba:  Obdobje 1 ure pri 23 °C ± 5 °C vključuje obdobja prehoda od ene temperature 
do druge, potrebna za preprečitev učinkov toplotnega šoka. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/535
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 49   
 2.1.2 Fotometrične meritve 
2.1.2.1 Metoda 
Na vzorcih se fotometrične meritve opravijo pred preskusom in po njem. Fotometrične meritve se v skladu s Prilogo 9 k temu pravilniku opravijo v naslednjih 
točkah: 
B50L in 50V za kratki svetlobni pramen razreda C, E
max za dolgi svetlobni pramen. 
2.1.2.2 Rezultati 
Razlike med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi pred preskusom in po njem na 
vsakem vzorcu, ne smejo presegati 10 %, vključno z dovoljenimi odstopanji zaradi fotometričnih meritev. 
2.2 Obstojnost pri atmosferskih vplivih in odpornost proti kemijskim dejavnikom
 
2.2.1 Obstojnost pri atmosferskih vplivih 
Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju vira s spektralno porazdelitvijo energije, ki je podobna porazdelitvi črnega telesa s temperaturo med 5500 in 6000 K. Primerni filtri se namestijo med vir in vzorce, tako da zelo zmanjšajo sevanja valovne dolžine, manjše od 295 nm in večje od 2500 nm. Energijska obsevanost na 
ravni vzorcev mora biti 1200 W/m
2 ± 200 W/m2 toliko časa, da je svetlobna energija, ki 
jo prejmejo vzorci, 4500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. V ohišju mora biti temperatura, 
izmerjena na črni plošči, postavljeni na ravni vzorcev, 50 °C ± 5 °C. Da se zagotovi 
redna izpostavljenost, se morajo vzorci s hitrostjo med 1 in 5 vrt/min vrteti okoli vira 
sevanja. 
Vzorci se napršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, pri temperaturi 
23 °C ± 5 °C v skladu z naslednjim ciklom: 
pršenje: 5 minut; sušenje: 25 minut. 
2.2.2 Odpornost proti kemijskim dejavnikom 
Po preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1 zgoraj, in opravljeni meritvi, opisani v 
odstavku 2.2.3.1 spodaj, se zunanja površina teh treh vzorcev v skladu z odstavkom 2.2.2.2 obdela z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1 spodaj. 
2.2.2.1 Preskusna mešanica 
Preskusna mešanica je sestavljena iz 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil tetraklorida, 12,5 % trikloroetilena in 6 % ksilena (volumski deleži). L 375/536 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 50  
2.2.2.2 Nanos preskusne mešanice 
Bombažna krpa (v skladu s standardom ISO 105) se napoji z mešanico, določeno v 
odstavku 2.2.2.1 zgoraj, dokler ni nasičena, nato se v 10 sekundah za 10 minut položi na zunanjo površino vzorca s pritiskom 50 N/cm
2 oziroma s silo 100 N, ki deluje na 
preskusno površino velikosti 14 x 14 mm. 
V teh 10 minutah se krpa ponovno napoji z mešanico, tako da je sestava nanesene 
tekočine ves čas enaka predpisani preskusni mešanici. 
Med nanašanjem je dovoljeno izravnati pritisk na vzorec, da se tako prepreči nastajanje 
razpok. 
2.2.2.3 Čiščenje 
Po opravljenem nanosu preskusne mešanice se vzorci posušijo na zraku, nato pri 
temperaturi 23 °C ± 5 °C očistijo z raztopino, opisano v odstavku 2.3 (odpornost na 
čistila). Vzorci se nato skrbno sperejo z destilirano vodo, ki vsebuje manj kot 0,2 % nečistoč pri temperaturi 23 °C ± 5 °C, nato obrišejo z mehko krpo. 
2.2.3 Rezultati 
2.2.3.1 Po preskusu obstojnosti pri atmosferskih vplivih na zunanji površini vzorcev ne sme biti 
razpok, prask, odkruškov ali deformacij in povprečje sprememb prepustnosti svetlobe 
∆ tTT
T=−23
2, izmerjeno na treh vzorcih po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej 
prilogi, mora biti manjše ali enako 0,020 (∆ t m ≤ 0,020). 
2.2.3.2 Po preskusu odpornosti na kemijske dejavnike na vzorcih ne sme biti sledi kemičnega 
jedkanja, ki lahko povzročijo spremembo razprševanja svetlobe ∆ dTT
T=−54
2, 
izmerjeno po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, katere povprečna vrednost 
na treh vzorcih je manjša ali enaka 0,020 (∆ d m ≤ 0,020). 
2.2.4 Odpornost proti sevanju vira svetlobe 
Po potrebi se opravi spodnji preskus: 
Ravni vzorci vsakega elementa sistema iz umetne snovi, ki se uporablja za prepuščanje 
svetlobe, se izpostavijo svetlobi vira svetlobe. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v sistemu. Vsi vzorci morajo biti iste barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli sistema. 
Po 1500 urah neprekinjene izpostavljenosti se kolorimetričnim zahtevam za prepuščeno 
svetlobo zadosti z novim virom svetlobe, na površini vzorcev ne sme biti razpok, prask, odkruškov ali deformacij. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/537
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 51   
 Preverjanje odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju vira svetlobe 
ni potrebno, če se uporabi vir svetlobe, ki je v skladu s Pravilnikom št. 37 ali deluje na principu električnega praznjenja v plinu z nizkim ultravijoličnim sevanjem, ali če se sprejmejo določbe za zaščito elementov sistema pred ultravijoličnim sevanjem, na primer s steklenimi filtri. 
2.3 Odpornost proti čistilom in ogljikovodikom
 
2.3.1 Odpornost proti čistilom 
Zunanja površina treh vzorcev (leče ali vzorci materiala) se segreje pri 50 °C ± 5 °C in 
za 5 minut potopi v mešanico s temperaturo 23 °C ± 5 °C, sestavljeno iz 99 masnih enot 
destilirane vode, ki ne vsebuje več kot 0,02 % nečistoč, in ene masne enote alkilaril sulfonata. 
Po preskusu se vzorci posušijo pri 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno 
krpo. 
2.3.2 Odpornost proti ogljikovodikom 
Zunanja površina teh treh vzorcev se nato 1 minuto na rahlo otira z bombažno krpo, 
napojeno z mešanico, sestavljeno iz 70 % n-heptana in 30 % toluena (volumski deleži), in posuši na zraku. 
2.3.3 Rezultati 
Po teh dveh preskusih mora biti povprečna vrednost spremembe prepustnosti svetlobe 
∆ tTT
T=−23
2, izmerjena na treh vzorcih po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej 
prilogi, manjša ali enaka 0,010 (∆ t m ≤ 0,010). 
2.4 Odpornost proti mehanskim poškodbam  
2.4.1 Metoda mehanskih poškodb 
Na zunanji površini treh novih vzorcev (leče) se opravi preskus enotnih mehanskih 
poškodb po metodi, opisani v Dodatku 3 k tej prilogi. 
2.4.2 Rezultati 
Po tem preskusu se spremembe: 
prepustnosti svetlobe: ∆ tTT
T=−23
2 
in razprševanja svetlobe: ∆ dTT
T=−54
2 L 375/538 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 52  
izmerijo po postopku, opisanem v Dodatku 2, v območju, določenem v odstavku 2.2.4.1.1 tega pravilnika, in njihova povprečna vrednost na treh vzorcih mora biti 
naslednja:  
∆ t
m ≤ 0,100; ∆ d m ≤ 0,050. 
2.5 Preskus oprijemljivosti morebitnih oblog  
2.5.1 Priprava preskusnega vzorca 
V oblogo leče se z britvico ali iglo na površini 20 x 20 mm vreže mrežast vzorec s 
kvadrati velikosti približno 2 x 2 mm. Pritisk rezila ali igle mora biti dovolj velik, da se 
zareže vsaj v oblogo. 
2.5.2 Opis preskusa 
Uporabi se lepilni trak s silo oprijema 2 N/(cm širine) ± 20 %, izmerjeno v normalnih 
okoliščinah, opisanih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak širine najmanj 25 mm se 
najmanj 5 minut pritiska na površino, pripravljeno v skladu z zahtevami v odstavku 
2.5.1. 
Nato se konec lepilnega traku obremeni, dokler ni sila oprijema na zadevno površino 
uravnotežena s silo, pravokotno na to površino. V tem trenutku se trak odlepi z 
enakomerno hitrostjo 1,5 ± 0,2 m/s. 
2.5.3 Rezultati 
Ugotovljena ne sme biti nobena velika poškodba mrežastega dela. Poškodbe v presekih 
kvadrata ali na robovih vrezov so dovoljene, če spremenjena površina ne presega 15 % 
mrežaste površine. 
2.6 Preskusi celotnega sistema, ki vsebuje lečo iz umetne snovi  
2.6.1 Odpornost proti mehanskim poškodbam površine leče 
2.6.1.1 Preskusi 
Na leči sistema št. 1 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.4.1 zgoraj. 
2.6.1.2 Rezultati 
Po preskusu rezultati fotometričnih meritev na sistemu ali njegovem(-ih) delu(-ih), 
opravljenih v skladu s tem pravilnikom, ne smejo biti večji od 130 % predpisanih mejnih vrednosti v točkah B50L in HV niti manjši od 90 % morebitne predpisane mejne 
vrednosti v točki 75R. 
2.6.2 Preskus oprijemljivosti morebitne obloge 
Na leči enote št. 2 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.5 zgoraj. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/539
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 53   
 3. KONTROLA SKLADNOSTI PROIZVODNJE 
3.1 Kar zadeva materiale, uporabljene za izdelavo leč, so enote ene serije skladne s tem 
pravilnikom, če:  
3.1.1 po preskusu odpornosti na kemijske dejavnike ter preskusu odpornosti na čistila in 
ogljikovodike na zunanji površini vzorcev ni razpok, odkruškov ali deformacij, vidnih s 
prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2); 
3.1.2 so po opravljenem preskusu iz odstavka 2.6.1.1 fotometrične vrednosti v merilnih 
točkah iz odstavka 2.6.1.2 znotraj mejnih vrednosti, ki jih ta pravilnik določa za skladnost proizvodnje. 
3.2 Če rezultati teh preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo na drugem 
vzorcu sistema, odvzetem po naključju.  L 375/540 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 54  
 
Priloga 6 – Dodatek 1
 
 
ČASOVNO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV 
A. Preskusi umetnih snovi (leče ali vzorci materiala, dobavljeni v skladu z odstavkom 2.2.4 tega 
pravilnika) 
 Vzorci Leče ali vzorci materiala Leče 
Preskusi 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 
1.1 O mejena foto m etrija (odst. 2. 1.2)           X X X  
1.1.1 Spre me mba te m perature (odst. 2.1. 1)           X X X  
1.2 O mejena foto m etrija (odst. 2. 1.2)           X X X  
1.2.1 Meritev prepust nosti s vetlobe  X X X X X X X X X      
1.2.2 Meritev razprševa nja svetlobe X X X    X X X      
1.3 At m os fers ki vplivi (odst. 2.2.1 ) X X X            
1.3.1 Meritev prepust nosti s vetlobe  X X X            
1.4 Ke mijsk i dejavnik i (odst. 2.2. 2) X X X            
1.4.1 Meritev razprševa nja svetlobe X X X            
1.5 Čisti la (odst. 2.3. 1)    X X X         
1.6 Ogljikovodik i (odst. 2.3.2 )    X X X         
1.6.1 Meritev prepust nosti s vetlobe     X X X         
1.7 Poškodbe ( odst. 2. 4.1)       X X X      
1.7.1 Meritev prepust nosti s vetlobe        X X X      
1.7.2 Meritev razprševa nja svetlobe       X X X      
1.8 Oprijemljivost (odst. 2.5)              X 
1.9 Odpornost proti sevanju vira  
svetlobe (odst. 2.2.4 )          
X     
B. Preskusi na celotnih sistemih (dobavljenih v skladu z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika) 
Celotni siste m  
Vzorec št. Preskusi 
1 2 
2.1  Poškodbe ( odst. 2. 6.1. 1) X  
2.2  Foto metrija (odst. 2. 6.1. 2) X  
2.3  Oprijemljivost (odst. 2.6.2)  X 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/541
 TRANS/WP.29/2005/102 
  stran 55   
 Priloga 6 – Dodatek 2
 
 
METODE MERITVE RAZPRŠEVANJA IN PREPUSTNOSTI SVETLOBE 
1. MERILNA NAPRAVA (glej sliko 1 spodaj) 
Žarek kolimatorja K s polovičnim odmikom β/2 = 17,4 x 10-4 rd se omeji z zaslonko D τ, 
premera 6 mm, ob katero je postavljeno držalo. 
Konvergentna akromatska leča L 2, popravljena za sferične aberacije, povezuje zaslonko D τ 
in sprejemnik R; premer leče L 2 mora biti takšen, da ne zasenči svetlobe, ki jo vzorec 
oddaja v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14º. 
Obročasta zaslonka D D s kotoma α o/2 = 1º in α max/2 = 12º je nameščena v goriščno ravnino 
slike leče L 2. 
Neprozoren srednji del zaslonke je potreben, da se zaustavi svetloba, ki prihaja neposredno 
iz vira svetlobe. Ta del zaslonke svetlobnega pramena mora biti mogoče odstraniti, tako da 
se vrne natančno v prvi položaj. 
Razdalja L 2 D τ in goriščna razdalja F 2 leče L 2 morata biti izbrani tako, da slika D τ v celoti 
pokriva sprejemnik R. 
Za L 2 se priporoča uporaba goriščne razdalje približno 80 mm. 
Kadar se za začetni vpadni svetlobni tok uporabi 1 enota, mora biti absolutna natančnost 
vsakega odčitka večja od 0,001. 
K
D    = 0,42 5 F Dma x 2 D    = 0,0349  FDo 2
RF L
DL
D2 2
DTl14°1°12°
 
 
Slika 1 : Optična namestitev za merjenje sprememb razprševanja in prepustnosti svetlobe 
 L 375/542 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/102 
stran 56  
2. MERITVE 
 Opravijo se naslednje meritve: 
Odčitek Z vzorcem S srednjim 
delom D
D Ustrezna količina 
T 1 Ne Ne Vpadni svetlobni tok pri prvem 
odčitavanju 
T 2 Da 
(pred 
preskusom) Ne Svetlobni tok, ki ga prepušča novi 
material v območju 24º 
T 3 Da 
(po preskusu) Ne Svetlobni tok, ki ga prepušča preskušeni 
material v območju 24º 
T 4 Da 
(pred 
preskusom) Da Svetlobni tok, ki ga razpršuje novi 
material 
T 5 Da 
(po preskusu) Da Svetlobni tok, ki ga razpršuje preskušeni 
material 
 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/543
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 57  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Priloga 6 – Dodatek 3
 
 
METODA PRESKUSA S PRŠENJEM 
1. PRESKUSNI MATERIAL 
1.1 Pršilna pištola 
Uporabi se vodna pištola, opremljena s šobo premera 1,3 mm, ki omogoča pretok vode 
0,24 ± 0,02 l/min pod tlakom 6,0 bar –0/+0,5 bar. 
V teh pogojih uporabe je treba dobiti curek s premerom 170 ± 50 mm na površino, ki je 
izpostavljena poškodbam in od šobe oddaljena 380 ± 10 mm. 
1.2 Preskusna mešanica 
Preskusna mešanica je sestavljena iz: 
kremenovega peska trdote 7 po Mohrovi lestvici, velikosti zrn med 0 in 0,2 mm ter s skoraj 
normalno porazdelitvijo pri kotnem faktorju 1,8–2; 
vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na 1 liter 
vode. 
2. PRESKUS 
Zunanja površina leč se enkrat ali večkrat izpostavi delovanju curka peska, kot je opisano 
zgoraj. Curek se razprši skoraj pravokotno na površino, ki se preskuša. 
Nastajanje poškodb se kontrolira na enem ali več steklenih vzorcih, nameščenih v bližini 
leč, ki se preskušajo. Mešanica se napršuje, dokler ni sprememba razprševanja svetlobe 
izmerjena na vzorcih po metodi iz Dodatka 2:      0,0025  0,0250 = 
TT  T = d ∆
24 5±−. 
Lahko se uporabi več referenčnih vzorcev za preverjanje, če poškodbe nastanejo 
enakomerno na površini, ki se preskuša.   
 L 375/544 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 58 Priloga 6 − Dodatek 4 
Priloga 6 – Dodatek 4
 
 
PRESKUS OPRIJEMLJIVOSTI LEPILNEGA TRAKU 
1. NAMEN 
Namen te metode je ugotoviti linearno silo oprijema lepilnega traku na stekleno ploščo v normalnih razmerah. 
2. NAČELO 
Izmeriti potreben napor za odlepitev lepilnega traku s steklene plošče pod kotom 90º. 
3. POGOJI OKOLJA TESTIRANJA 
Temperatura mora biti 23 °C ± 5 °C in relativna vlažnost (HR) 65 ± 15 %. 
4. PRESKUŠANCI 
Pred preskusom se vzorčni trak 24 ur hrani v predpisanem okolju (glej odst. 3 zgoraj). 
Za vsak trak se opravi preskus na 5 preskušancih dolžine 400 mm. Preskušanci se 
odvzamejo na trakovih, potem ko se zavržejo prvi trije navoji. 
5. POSTOPEK 
Preskus se opravi v predpisanem okolju, določenem v točki 3. 
Odvzame se 5 preskušancev, tako da se trak radialno odvije približno s hitrostjo 300 mm/s 
ter se nato nanese v naslednjih 15 sekundah na spodnji način: 
trak se na stekleno ploščo nanese postopno z rahlim vzdolžnim pritiskom prsta, vendar 
brez pretiranega pritiska, tako da ni nobenega zračnega mehurčka med trakom in stekleno ploščo. 
Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju. Približno 25 mm preskušanca se odlepi od plošče pravokotno na os preskušanca. Plošča se pritrdi in prosti konec traku upogne za 90º. Izvede se pritisk, tako da je meja med 
ploščo in trakom pravokotna na ta pritisk in ploščo. 
Trak se odlepi s hitrostjo 300 ± 30 mm/s in zabeleži potrebni pritisk. 
6. REZULTATI 
Pet ugotovljenih vrednosti se uredi, tako da se kot rezultat meritve upošteva povprečna 
vrednost. Ta vrednost se izrazi v newtonih na centimeter širine traku. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/545
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 59  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Priloga 7
 
 
MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, 
KI GA OPRAVI KONTROLOR 
1. SPLOŠNO 
1.1 Zahteve o skladnosti se štejejo kot izpolnjene z mehanskega in geometričnega vidika v 
skladu z zahtevami tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnih odstopanj pri 
proizvodnji. To velja tudi za barve. 
1.2 Kar zadeva fotometrične lastnosti, se skladnost serijskih sistemov ne izpodbija, če pri 
fotometričnem preskusu naključno izbranega sistema, opremljenega z virom svetlobe, ki 
je pod napetostjo in po potrebi popravljen, v skladu z odstavkoma 1 in 2 Priloge 9 k 
temu pravilniku: 
1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa neugodno za več kot 20 % od vrednosti, 
predpisanih v tem pravilniku. 
1.2.1.1 Za spodnje vrednosti kratkega svetlobnega pramena in njegovih načinov je največje 
neugodno odstopanje naslednje: 
− za največje vrednosti v točki B50L,  
0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); 
− za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,3 luksa (oziroma 20 %) in 0,45 luksa (oziroma 30 %); 
− za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3,  0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); 
− za najmanjše mogoče vrednosti v točkah BR, P, S
50, S 50 L L, S 50RR , S 100, S 100LL , 
S 100RR  in točkah, določenih v opombi 4 razpredelnice 1 v Prilogi 3 k temu 
pravilniku (B50L, HV, BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 
20 %) in tri četrtine zahtevane vrednosti (oziroma 30 %). 
1.2.1.2 Za dolgi svetlobni pramen, kjer točka HV leži znotraj izoluks krivulje 0,75 E max, je 
dovoljeno odstopanje za +20 % za največje vrednosti in –20 % za najmanjše vrednosti 
za fotometrične vrednosti v vseh merilnih točkah, določenih v odstavku 6.3.2 tega 
pravilnika. L 375/546 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 60 Priloga 6 − Dodatek 4 
1.2.2 Če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se spremeni usmeritev 
sistema, če se os svetlobnega pramena ne premakne za več kot 0,5º na desno ali levo niti 
za več kot 0,2º navzgor ali navzdol. Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, 
opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega pravilnika. 
1.2.3 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na sistemu opravijo 
novi preskusi z drugim standardnim virom svetlobe in/ali drugo napajalno-upravljalno napravo. 
1.2.4 Sistemi z očitnimi napakami se ne upoštevajo. 
1.2.5 Referenčna oznaka se ne upošteva. 2. PRVO VZORČENJE  Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje sistemi. Prvi in tretji sistem se označita 
s črko A, drugi in četrti s črko B. 
2.1 Skladnost se ne spodbija
 
2.1.1 Po končanem postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost 
serijskih sistemov ne spodbija, če so neugodna odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi 
na sistemih, naslednja: 
2.1.1.1 Vzorec A 
A1: za sistem  ................................
za drug sistem  ne več kot 
.................   0 % 20 % 
A2: za oba sistema  več kot ................... 
  vendar ne več kot ...  0 % 20 % 
 prehod na vzorec B  
 
2.1.1.2 Vzorec B 
B1: za oba sistema   ................................   0 % 
 
2.1.2 ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/547
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 61  Priloga 6 − Dodatek 3 
 2.2. Skladnost se spodbija
 
2.2.1 Po končanem postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost 
serijskih sistemov spodbija in od proizvajalca zahteva uskladitev proizvodnje z 
zahtevami, če so odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi na sistemih, naslednja: 
2.2.1.1 Vzorec A 
za sistem  ne več kot ............. 20 % 
 A3: 
za drug sistem  več kot ................... 
  vendar ne več kot .. 20 % 30 % 
 
2.2.1.2 Vzorec B 
V primeru A2 
za sistem  več kot ................... 
  vendar ne več kot ..  0 % 20 % 
B2: 
za drug sistem            ne več kot ............. 20 % 
 
V primeru A2 
za sistem  ...............................   0 % 
B3: 
za drug sistem  več kot ...................   vendar ne več kot ..20 % 30 % 
 
2.2.2 ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni. 
2.3 Umik homologacije  
 Skladnost se spodbija in odstavek 10 se uporabi, če so po končanem postopku 
vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi 
na sistemih, naslednja: 
2.3.1 Vzorec A 
za sistem  ne več kot ............. 20 % 
 A4: 
za drug sistem  več kot ................... 30 % 
A5: za oba sistema           več kot ................... 20 % 
 L 375/548 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 62 Priloga 6 − Dodatek 4 
2.3.2 Vzorec B 
V primeru A2  
za sistem   več kot ................... 
  vendar ne več kot ..  0 % 20 % 
B4: 
za drug sistem            več kot ................... 20 % 
V primeru A2  
 B5: 
za oba sistema  več kot ................... 20 % 
V primeru A2  
 B6: 
za sistem   ................................ 
za drug sistem  več kot ...................   0 % 30 % 
 
2.3.3 ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni. 
3. DRUGO VZORČENJE  V primerih vzorcev A3, B2 in B3 je treba opraviti novo vzorčenje ter izbrati tretji 
vzorec (C), ki je sestavljen iz dveh sistemov in odvzet iz zaloge, sestavljene po 
uskladitvi, v dveh mesecih po uradnem obvestilu. 
3.1 Skladnost se ne spodbija
 
3.1.1 Po končanem postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost 
serijskih sistemov ne spodbija, če so odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi na sistemih, naslednja: 
3.1.1.1 Vzorec C 
C1: za sistem   ............................... 
za drug sistem  ne več kot .............   0 % 
20 % 
C2: za oba sistema  več kot ...................  
    vendar ne več kot ...   0 % 20 % 
 prehod na vzorec D 
 
3.1.1.2 Vzorec D 
V primeru C2 
 D1: 
za oba sistema  ..............................   0 % 
3.1.2 ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C. 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/549
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 63  Priloga 6 − Dodatek 3 
 3.2 Skladnost se spodbija
 
3.2.1 Po končanem postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost 
serijskih sistemov spodbija in od proizvajalca zahteva uskladitev proizvodnje z zahtevami, če so odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi na sistemih, naslednja: 
3.2.1.1 Vzorec D 
V primeru C2 
za sistem več kot ................... 
vendar ne več kot ....  0 % 
20 % 
D2: 
za drug sistem ne več kot ............. 20 % 
 
3.2.1.2 ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni. 
3.3 Umik homologacije  
 Skladnost se spodbija in odstavek 10 se uporabi, če so po končanem postopku 
vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanja med vrednostmi, izmerjenimi 
na sistemih, naslednja: 
3.3.1 Vzorec C 
C3: za sistem 
za drug sistem ne več kot ............. 
več kot ...................20 % 20 % 
C4: za oba sistema več kot ................... 20 % 
 
3.3.2 Vzorec D 
v primeru C2   
za sistem ................................
ali več kot ..............  0 % 
  0 % 
D3: 
za drug sistem več kot ................... 20 % 
 
3.3.3 ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni. L 375/550 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 64 Priloga 6 − Dodatek 4 
4. SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA MEJE SVETLO-TEMNO KRATKEGA 
SVETLOBNEGA PRAMENA 
 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno zaradi toplote se 
uporabi spodnja metoda: 
 po vzorčenju v skladu s sliko 1 se na enem od sistemov vzorca A opravi preskus v 
skladu s postopkom iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored podvržen 
ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4. 
Sistem je sprejemljiv, če ρr ne presega 1,5 mrad. 
Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ne 2 mrad, se preskus opravi na drugem 
sistemu vzorca A, v tem primeru povprečje absolutnih vrednosti, zabeleženih za oba 
vzorca, ne sme preseči 1,5 mrad. 
Vendar, če se ta vrednost 1,5 mrad ne upošteva za vzorec A, sta oba sistema vzorca B 
podvržena istemu postopku in vrednost ∆r za vsakega ne sme preseči 1,5 mrad. 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/551
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 65  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Slika 1
 
Opomba : V celot ni sli ki „ naprava(-e) “ po me ni „ sis te m( -i) “.  
 
 
par rappo r t à la v aleur limi teEc a r t m ax im al en % dans le s ens défav or ableretiréeHomologationSECOND PRELEVEMENTen c onform ité a v ec les presc riptionsLe fabric an t  doit  m ett re s a  product ionMISE EN CONFORMITEPass e r  à l`éc hantillon BQuat re dispos itif s chois i s  au hasard et rep ar tisPREMIER PRELEVEMENT
Fi n
Resultats éventuels des essais sur l`échantillon A
>20<20<20>0
A5A4
>2 0<20C4C3C2
X>20>30>20>20>0
<2 0<2 0
0<20>00
A3
C1CA2A1A
<2 0<30>2 0>0
<2 0<2 0
>0
<2 0
>2 0
0>0<200
B6B5B >20
>30B4<20 D2
>20>20 D3>00D1<30>20<200
<20
0>00 B1
B3B2
DB
entre les échant i llons  A et Bchois is au has a r d chois is au hasard
Fi n
Quat re dispos itif s chois i s  au hasard et rep ar tis
entre les échant i llons  C et  D
Fi n
Fi nPass e r  à l`éc hantillon D
Pas ser à la m ise
en c onform itéResultats éventuels des essais sur l`échantillon C
Resultats éventuels des essaisResultats éventuels des essais sur l`échantillon Bsur l`échantillon DE c hantillon C :  deux  dispos itif s
chois is au has a r dEchant illon D: d e ux dis posit ifs
choisis  au hasard
 
Echantillon A : deux dispositifs choisis au hasard – Vzorec A: dve naključno izbrani napravi 
Echantillon B : deux dispositifs choisis au hasard – Vzorec B: dve naključno izbrani napravi L 375/552 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 66 Priloga 6 − Dodatek 4 
Premier prélèvement – Prvo vzorčenje 
Quatre dispositifs choisis au hasard et répartis entre les échantillons A et B – Štiri naprave, izbrane po naključju ter razdeljene med vzorca A in B Fin – Konec Passer à l’échantillon B – Prehod na vzorec B Mise en conformité – Uskladitev Le fabricant doit mettre sa production en conformité avec les prescriptions – Proizvajalec mora proizvodnjo uskladiti z zahtevami Echantillon C : deux dispositifs choisis au hasard – Vzorec C: dve naključno izbrani napravi Echantillon D : deux dispositifs choisis au hasard – Vzorec D: dve naključno izbrani napravi Second prélèvement – Drugo vzorčenje Quatre dispositifs choisis au hasard et répartis entre les échantillons C et D – Štiri naprave, izbrane po naključju ter razdeljene med vzorca C in D Passer à l’échantillon D – Prehod na vzorec D Passer à la mise en conformité – Prehod na usklajevanje Homologation retirée – Umaknjena homologacija Ecart maximal en % dans le sens défavorable par rapport à la valeur limite – Največje neugodno odstopanje v % glede na mejno vrednost Résultats éventuels des essais sur l’échantillon A – Morebitni rezultati preskusov na vzorcu A Résultats éventuels des essais sur l’échantillon B – Morebitni rezultati preskusov na vzorcu B Résultats éventuels des essais sur l’échantillon C – Morebitni rezultati preskusov na vzorcu C Résultats éventuels des essais sur l’échantillon D – Morebitni rezultati preskusov na vzorcu D  
 
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/553
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 67  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Priloga 8
 
 
DOLOČBE O NASTAVITVI MEJE SVETLO-TEMNO IN USMERITVE KRATKEGA 
SVETLOBNEGA PRAMENA 1 / 
1.  OPREDELITEV MEJE SVETLO-TEMNO 
Meja svetlo-temno mora biti dovolj ostra, da omogoča nastavitev, in izpolnjevati 
spodnje zahteve, kadar se projicira na merilni zaslon, kot je določeno v Prilogi 9 k temu pravilniku. 
1.1  Oblika (glej sl. A.8-1)  
  Meja svetlo-temno je sestavljena iz: 
– vodoravnega dela na levi in  
– dvignjenega dela na desni; 
poleg tega mora biti takšna, da potem ko se nastavi v skladu z določbami odstavkov 
2.1–2.5 spodaj: 
1.1.1  vodoravni del navpično ne odstopa za več kot:  
– 0,2º nad ali pod sredinsko vodoravno črto med 0,5º in 4,5º levo od črte V–V in  
– 0,1º nad ali pod območjem, ki predstavlja dve tretjini navedene dolžine; 
1.1.2  dvignjeni del:  
– mora imeti dovolj oster levi rob in  – naklonski kot črte, ki poteka iz presečišča med A in V–V ter se dotika tega roba, 
mora biti glede na črto H–H med 10º in 60º (glej sl. A.8-1 spodaj). 
2.  POSTOPEK VIZUALNE NASTAVITVE 2.1 Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom. Spodnja 
navodila veljajo za svetlobne pramene svetilnih enot, ki jih je treba nastaviti po 
navodilih vlagatelja. 
2.2 Svetlobni pramen se navpično nastavi tako, da vodoravni del njegove meje svetlo-temno 
leži v nominalnem navpičnem položaju (črta A) v skladu z zahtevami iz razpredelnice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku; ta zahteva je izpolnjena, če sredinska vodoravna črta vodoravnega dela meje svetlo-temno leži na črti A (glej sl. A.8-2 spodaj). 
                                                
 
1/  Po potrebi se dopolni z dodatnimi splošnimi določbami na podlagi študije GRE. L 375/554 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 68 Priloga 6 − Dodatek 4 
2.3 Svetlobni pramen se nastavi vodoravno tako, da dvignjeni del leži desno od črte V–V, ki 
se je dotika (glej sl. A.8-2 spodaj). 
2.3.1 Če delni svetlobni pramen oddaja samo vodoravni del meje svetlo-temno, se ne 
uporabijo nobene posebne zahteve za vodoravno nastavitev, če jih vlagatelj ne določi. 
2.4 Meja svetlo-temno svetilne enote, ki ni zasnovana, da se posebej nastavi v skladu z 
navedbami vlagatelja, mora izpolnjevati ustrezne zahteve. 
2.5 Svetilne enote, nastavljene po metodi, ki jo vlagatelj navede v skladu z določbami 
odstavkov 5.2 in 6.2.1.1 tega pravilnika, morajo ustvariti mejo svetlo-temno, katere 
oblika in položaj sta v skladu z zahtevami iz razpredelnice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. 
2.6 Za vsak drug način kratkega svetlobnega pramena 
 Morebitna oblika in položaj meje svetlo-temno morata samodejno izpolnjevati ustrezne 
zahteve iz razpredelnice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. 
2.7 Usmeritev in/ali začetna nastavitev v skladu z navedbami vlagatelja in določbami 
odstavkov 2.1–2.6 zgoraj se lahko uporabita za svetilne enote, ki se namestijo posebej.  27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/555
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 69  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Slike
  
Opomba :  Projekcija meje svetlo-temno na merilni ekran 
je prikazana shematično. 
 
Figure A.8–1 : Forme de la coupure – Slika A.8-1: Oblika meje svetlo-temno La partie horizontale de la ligne de coupure ne doit pas s’écarter de plus de 0,2°, vers le haut ou 
vers le bas, de la ligne médiane – Vodoravni del meje svetlo-temno ne sme odstopati za več kot 0,2º nad ali pod sredinsko črto. 
Ligne A – Črta A dans sa position nominale conformément au tableau 2 de l’annexe 3 du présent réglement – V nominalnem položaju v skladu z razpredelnico 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku Partie horizontale – Vodoravni del Partie relevée – Dvignjeni del Coupure (exemple) – Meja svetlo-temno (primer) Tangente au bord gauche de la partie relevée – Tangenta na levi rob dvignjenega dela Angle d’inclinaison – Naklonski kot  Figure A.8–2 : Orientation d’un faisceau partiel – Slika A.8-2: Usmeritev delnega svetlobnega pramena 
La coupure est positionnée de telle sorte que : – Meja svetlo-temno se nastavi tako, da: L 375/556 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 70 Priloga 6 − Dodatek 4 
1) Verticalement, sa partie horizontale coïncide avec la ligne médiane A – se navpično njen 
vodoravni del ujema s sredinsko črto A, 
2) Horizontalement, sa partie relevée soit placée à droite de la ligne V–V et en contact avec 
celle-si – je vodoravno njen dvignjeni del desno od črte V–V, ki se je dotika. 
Exemple a) – Primer a) Ligne A – Črta A Coupure – Meja svetlo-temno Point tangent à V–V – Tangencialna točka na V–V Exemple b) – Primer b)   
 27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/557
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 71  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Priloga 9
 
 
DOLOČBE O FOTOMETRIČNIH MERITVAH 
1. SPLOŠNE DOLOČBE 
1.1 Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti nameščen(-i) na goniometer s fiksno 
vodoravno osjo in premično osjo, pravokotno na fiksno os.  
1.2 Vrednosti osvetljenosti se izmerijo s fotoelektrično celico kvadratne oblike s stranico 65 
mm, nameščeno najmanj 25 metrov pred referenčnim središčem vsake svetilne enote 
pravokotno na os meritve, ki poteka skozi vir goniometra.  
1.3 Pri fotometričnih meritvah se je treba izogniti nezaželeni razpršitvi svetlobe z ustreznim 
maskiranjem.  
1.4 Svetilnost se meri pravokotno na smer meritve in v nominalni oddaljenosti 25 metrov 
ter se prikazuje v vrednostih osvetljenosti. 
1.5 Kotne koordinate se navedejo v stopinjah na krogli z navpičnim polarnim kotom v 
skladu s publikacijo št. 70 IEC, Dunaj 1987, se pravi, da ustreza goniometru s fiksno vodoravno osjo glede na tla in premično rotacijsko osjo, pravokotno na vodoravno os. 
1.6 Dovoljena je vsaka druga fotometrična metoda, če upošteva potrebno korelacijo. 
1.7 Treba je preprečiti vsako odstopanje referenčnega središča svetilnih enot glede na 
rotacijske osi goniometra. To velja predvsem za navpično smer in svetilne enote, ki 
ustvarjajo mejo svetlo-temno.  
Za nastavitev se uporabi zaslon, ki se lahko namesti na krajši razdalji kot celica. 
1.8 Fotometrične zahteve za vsako merilno točko (kotni položaj) svetlobne funkcije ali 
načina osvetlitve, kot so navedene v tem pravilniku, se uporabijo za polovico vsote 
vrednosti, dobljenih na vseh svetilnih enotah sistema za svetlobno funkcijo ali način osvetlitve ali na vseh svetilnih enotah, za katere velja zadevna zahteva. 
1.8.1 Kadar je zahteva določena za samo eno stran, se razdelitev na dve na uporablja. Ti 
primeri so: odstavki 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3 in 6.4.6 ter opomba 4 razpredelnice 1 v Prilogi 3. 
1.9 Svetilne enote sistema se morajo meriti posamezno; vendar se lahko dve svetilni enoti 
ali več, ki sta del iste enote in opremljeni z viri svetlobe z enakim napajanjem (reguliranim ali ne), merita sočasno, če njune svetleče površine zaradi dimenzije ali položaja v celoti ležijo znotraj pravokotnika, ki ni daljši od 300 mm (vodoravno) in širši od 150 mm (navpično), ter če proizvajalec določi skupno referenčno središče. L 375/558 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/31 
stran 72 Priloga 6 − Dodatek 4 
1.10  Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom. 
1.11 Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti pred začetkom meritev usmerjeni tako, da je 
položaj meje svetlo-temno v skladu z zahtevami iz razpredelnice 2 v Prilogi 3 k temu 
pravilniku. Deli sistema, na katerih se opravijo posamezne meritve in nimajo meje svetlo-temno, morajo biti nameščeni na goniometer v skladu z navedbami vlagatelja (položaj namestitve). 
2.  MERILNI POGOJI ZA VIRE SVETLOBE 
2.1 Če zamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila: 
sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti opremljen(-i) z eno ali več brezbarvnimi 
standardnimi žarnicami z žarilno nitko, ki delujejo pod nazivno napetostjo 12 voltov. Med preskusom mora biti napetost na priključnih sponkah žarnice (žarnic) z žarilno nitko regulirana tako, da se dobi referenčni svetlobni tok, določen na podatkovnem listu v Pravilniku št. 37. 
Sistem ali njegov(-i) del(-i) je (so) sprejemljiv(-i), če zahteve iz odstavka 6 tega 
pravilnika izpolnjuje vsaj ena standardna žarnica z žarilno nitko, ki je lahko priložena sistemu. 
2.2  V primeru virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu: 
sistem ali njegov(-i) del(-i), opremljen(-i) z zamenljivim virom svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora(-jo) izpolnjevati fotometrične zahteve iz ustreznih odstavkov tega pravilnika z najmanj enim standardnim virom svetlobe, ki se je staral vsaj 15 ciklov, kot predpisuje Pravilnik št. 99. Svetlobni tok tega vira svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od objektivnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99.  
V tem primeru je treba izmerjene fotometrične vrednosti ustrezno popraviti. Pred 
preverjanjem skladnosti z zahtevami jih je treba pomnožiti s faktorjem 0,7.  
2.3 Če nezamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila: 
vse meritve, opravljene na svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi viri svetlobe (žarnicami z žarilno nitko ali drugim), se morajo opraviti pri napetosti 6,75, 13,5 ali 28 voltov oziroma pri napetosti, ki jo navede vlagatelj, ob upoštevanju vsakega drugega sistema za napajanje vozila. Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami o skladnosti pomnožiti s faktorjem 0,7. 
2.4 V primeru zamenljivega ali nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neodvisno od 
napetosti vozila in ga v celoti nadzira sistem, ali vira svetlobe, ki se napaja iz posebnega vira napajanja, se preskusna napetost iz odstavka 2.3 zgoraj uporablja na vhodnih priključnih sponkah tega sistema ali tega vira napajanja. Poskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva dobavo teh posebnih virov napajanja.   27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/559
 TRANS/WP.29/2005/31 
 stran 73  Priloga 6 − Dodatek 3 
 Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami pomnožiti s faktorjem 0,7, razen če je bil ta korekcijski faktor že uporabljen v skladu z določbami odstavka 2.2 zgoraj. 
3.  MERILNI POGOJI ZA NAČIN OSVETLITVE V OVINKIH 
3.1 V primeru sistema ali njegovega(-ih) dela(-ov), ki zagotavlja(-jo) način osvetlitve v 
ovinkih, se zahteve iz odstavkov 6.2 (kratki svetlobni pramen) in/ali 6.3 (dolgi svetlobni 
pramen) tega pravilnika uporabljajo za vse položaje glede na funkcijo kroga obračanja vozila. Za preverjanje kratkega in dolgega svetlobnega pramena se uporabi naslednji postopek: 
3.1.1 Sistem se preskusi v nevtralnem položaju (sredina/naravnost) in poleg tega v položaju(-
ih), ki ustreza(-jo) najmanjšemu krogu obračanja vozila na desno in levo, po potrebi ob uporabi signalnega generatorja. 
3.1.1.1 Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.2, 6.2.6.3 in 6.2.6.5.1 tega pravilnika se 
preveri za načine osvetlitve v ovinkih kategorije 1 in 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve.  
3.1.1.2 Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.1 in 6.3 tega pravilnika se glede na 
posamezen primer preveri: 
− pri načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve; 
− pri kratkem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali 
dolgem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih po dodatni vodoravni 
preusmeritvi ustrezne enote (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer. 
3.1.2 Pri preskusu načina osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali 2 za krog obračanja vozila, ki ni 
določen v odstavku 3.1.1 zgoraj, je treba zagotoviti, da je porazdelitev svetlobe enotna in da ne povzroča pretiranega bleščanja. Drugače je treba preveriti skladnost z zahtevami iz razpredelnice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku.  L 375/560 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/561
 
 Priloga 10  
OBRAZEC ZA OPIS 
Največji format: A 4 (210 x 297 mm) 
OBRAZEC ZA OPIS NASTAVLJIVEGA SISTEMA SPREDNJE OSVETLITVE ŠT. 1  
Kontrolni signali AFS, ki ustrezajo svetlobnim funkcijam in načinom osvetlitve, ki jih zagotavlja sistem. 
1/  S križcem označite okence za kombinacijo, ki se uporablja.  
2/  Navedejo se naslednji podatki:  
− tehnične lastnosti (električni tok/napetost, optične, mehanske, hidravlične, pnevmatične itd.);  
− vrsta informacije (neprekinj en/analogen, binaren, digitalno kodiran itd.);  
− časovni podatki (časovna konstanta, resolucija itd.);  
− stanje signala, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48;  
− stanje signala ob okvari (glede na vhodni signal sistema).  
3/  V skladu z opisom vlagateljev; po potrebi uporabite dodaten list. Funkcija ali način(-i), na katere 
vpliva signal 1 / 
Kratki svetlobni pramen Kontrolni signal AFS 
raz
red 
Craz
red 
Vraz
red 
Eraz
red 
WDolgi 
svetlobn
i pramenTehnične lastnosti 2 / 
 (po potrebi na dodatnem listu) 
Ga ni/Odsoten ⌧    /box3  
Signal V /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signal E /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signal W /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signal T /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Drugi signali 3 / /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  L 375/562 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006
 
 OBRAZEC ZA OPIS NASTAVLJIVEGA SISTEMA SPREDNJE OSVETLITVE ŠT. 2  
Stanje meje svetlo-temno, nastavljalniki in postopki nastavitve svetilnih enot. 
1 /  Poimenovanje vsake svetilne enote sistema v skladu s Prilogo 1 k temu pravilniku in kot je navedeno na risbi v odstavku 2.2. 1 tega pravilnika; po 
potrebi uporabite enega ali več dodatnih listov. 
2 /  V skladu z določbami odstavka 6.22.6.1.2 Pravilnika št. 48. 
3 /  Prečrtajte neustrezno. 
4 /  Po potrebi napišite število svetilnih enot. 
5 /  Na primer, zaporedje nastavitve svetilnih enot ali sklopov svetilnih enot ali dodatne določbe o načinih nastavitve. 
6 /  Zaradi nastavitve „glavne“ svetilne enote je mogoče treba nastaviti eno ali več drugih svetilnih enot.  
- - - - -  Meja svetlo-temno 2 / Nastavljalnik 
Svetilna enota ustvari eno ali več 
meja svetlo-temno kratkega 
svetlobnega pramena ali k temu 
prispeva Navpično Vodoravno 
Svetilna 
enota št. 1 / 
Kot je 
opredeljeno v 
Prilogi 8 k temu 
pravilniku 3 / Uporabljajo se 
določbe 
odstavka 6.4.6 
tega pravilnika 
3 / Individualni 
(„glavni“) 
3 /, 6 / Povezan z 
enoto 
„glavni“ št. 
4 / Individualni 
(„glavni“) 
3 /, 6 / Povezan z 
enoto 
„glavni“ št. 
4 / Značilnosti in dodatne določbe (po potrebi) 
5 / 
1 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
2 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
3 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
4 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
5 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
6 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  
7 da/ne da/ne da/ne … da/ne …  27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 375/563