ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

„Kakovostna zaposlitev za vse“ a) spodbujajo in omogočajo pravično obravnavo mladih na trgu dela ter si prizadevajo za odpravo vseh oblik diskriminacije in neenakosti na delovnem mestu; b) zagotavljajo enake možnosti za razvoj znanj in spretnosti, potrebnih za potrebe trga dela, da se zagotovi boljši dostop do kakovostnih in trajnostnih delovnih mest s pravičnimi in zdravimi delovnimi pogoji; c) spodbujajo specifično izobraževanje in informiranje mladih ljudi ter ustreznih akterjev na trgu dela o pravicah mladih delavcev; d) spodbujajo in ohranjajo zdrav življenjski slog mladih (vključno z duševnim zdravjem) z ustvarjanjem pogojev za odpornost na trgu dela in dobro počutje mladih pri delu; e) spodbujajo dostojne delovne pogoje, po potrebi tudi s prožnimi ureditvami za zaposlene, da bi dosegli boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem (10); f) sprejmejo ukrepe za preprečevanje delovnih razmerij, ki bi lahko vodila do negotovih delovnih pogojev ter ranljivosti in negotovosti mladih delavcev; g) se zavežejo, da bodo zaščitile pravice mladih do dela, pri čemer bodo upoštevale spreminjajočo se naravo dela, in spodbujale dostop do ustrezne socialne zaščite mladih ob upoštevanju različnih okolij, iz katerih prihajajo; h) v svoje nacionalne politike na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti še naprej vključujejo ključne kompetence za vseživljenjsko učenje ter različna praktična, poklicna in prečna znanja in spretnosti mladih, ki so pomembna za potrebe trga dela; i) omogočajo boljši dostop mladih do priložnosti za učenje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva, mednarodno usposabljanje in izobraževalni obiski na delovnem mestu – tudi za tiste, ki teh priložnosti ne morejo izkoristiti zaradi finančnih omejitev –, ob zagotavljanju ustrezne podpore v času učenja; j) v sodelovanju z delodajalci in v okviru različnih mentorskih programov, kot so programi za mlade socialne podjetnike, spodbujajo boljšo poklicno usmeritev, svetovanje, storitve in možnosti za poklicno prekvalifikacijo za mlade, in sicer pred poklicno potjo in v času njenega trajanja; k) spodbujajo dostop do delovnih pogodb za nedoločen čas z izvajanjem dolgoročnih projektov na ravni EU in na nacionalni ravni, namenjenih spodbujanju zaposlovanja mladih, da bi zagotovili dostojne zaposlitvene možnosti.
Enakost spolov

Enakost žensk in moških vseh starosti je ključna za trajnostni razvoj. Ima multiplikacijski učinek, kar zadeva izkoreninjanje revščine, in je ključna za spodbuditev razvoja demokratičnih družb na podlagi človekovih pravic, socialne pravičnosti in trajnosti. Enakost spolov pozitivno vpliva tudi na večjo blaginjo in stabilnost ter boljše rezultate na področjih, kot sta zdravje in izobraževanje. EU in njene države članice se zavedajo, da so ženske in dekleta ključne nosilke razvoja in sprememb, vključno z njihovo vlogo pri vzpostavljanju miru in reševanju konfliktov ter humanitarnem odzivu.

Mnoge ženske in dekleta so še vedno prikrajšane za pravice, sredstva in možnost izražanja svojega mnenja. Neenakost med spoloma se dotika drugih oblik izključevanja. Spodbujanje večje vloge žensk in deklet ter enakosti spolov terja sodelovanje s fanti, moškimi, dekleti in ženskami, da bi izboljšali razumevanje pravic, enakosti in vlog v družbi. To vključuje tudi sodelovanje s ključnimi akterji v družbi, kot so učitelji, verski voditelji in voditelji skupnosti, da bi izkoreninili diskriminacijo zoper ženske in dekleta.

EU in njene države članice bodo zagotovile, da bo vidik enakosti spolov sistematično vključen v vse politike kot ključni prispevek k uspešnemu uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. Pospešile bodo svoja prizadevanja za dosego enakosti spolov in opolnomočenje žensk, in sicer s poglobitvijo partnerstev med več deležniki, krepitvijo zmogljivosti za načrtovanje in pripravo proračuna, ki upošteva vidik spola, in zagotavljanjem dejavnega udejstvovanja žensk in ženskih organizacij pri sprejemanju odločitev.
6.22.9.2.3

Splošno delovanje samodejnega nadzora vložnik dokaže z dokumentacijo ali na drug način, ki ga odobri homologacijski organ. Poleg tega proizvajalec predloži sveženj dokumentacije, ki omogoča dostop do zasnove „varnostnega koncepta“ sistema. Ta „varnostni koncept“ je opis ukrepov, zasnovanih v okviru sistema, na primer znotraj elektronskih enot, za obravnavanje celovitosti sistema in zagotavljanje varnega delovanja tudi v primeru mehanske ali električne okvare, ki bi lahko motila, zamotila ali zaslepila voznika ali nasproti vozeča vozila in vozila pred zadevnim vozilom. Ta opis vsebuje tudi preprosto obrazložitev vseh nadzornih funkcij „sistema“ in metod, ki se uporabljajo za doseganje ciljev, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja nadzor. Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje. Del varnostnega koncepta je možnost zasilnega preklopa na funkcijo osnovnega kratkega svetlobnega pramena (razred C). Pojasnijo se funkcije sistema in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec. Dokumentacija je kratka, vendar vsebuje dokaze, da so bili v zasnovo in razvoj vključeni strokovno znanje in izkušnje z vseh zadevnih sistemskih področij. V zvezi z rednimi tehničnimi pregledi dokumentacija vsebuje opis načina preverjanja trenutnega stanja delovanja „sistema“. Za namene homologacije se ta dokumentacija obravnava kot osnovna referenca za postopek preverjanja.
6.5.9

Navodila iz odstavkov 6.5.1 do 6.5.8 se ponovijo za preskusne primere iz preglednice 1 v Dodatku 1 k temu pravilniku. Tehnična služba lahko iz utemeljenih razlogov izbere dodatne preskusne primere, ki se razlikujejo od prikazanih v preglednici 1 v Dodatku 1, znotraj razpona hitrosti vozila, hitrosti kolesa in bočne razdalje, kot so navedeni v odstavkih 5.3.1.3 in 5.3.1.4. Tehnična služba preveri, da na podlagi kombinacije parametrov v izbranih preskusnih primerih pride do trka med kolesom in vozilom v položaju pri trku, ki je v razponu, navedenem v odstavku 5.3.1.4, in zagotovi, da se vozilo premika z izbrano hitrostjo, ko prečka linijo C s slike 1 v Dodatku 1, in sicer tako, da za vozilo in kolo ustrezno prilagodi izhodiščni razdalji in dolžino koridorja. Šteje se, da je merilo „prva informacijska točka“ izpolnjeno, kadar se izvedejo preskusni primeri, ki niso navedeni v preglednici 1 v Dodatku 1 k temu pravilniku.
6.2.5.1

Vztrajnostne sile na sedežu Pri položaju namestitve, pri katerem se obremenitev prenaša v sklop sedeža vozila in ne neposredno v konstrukcijo vozila, se opravi preskus, s katerim se zagotovi, da je trdnost pritrdišč sedežev vozila na konstrukciji vozila zadovoljiva. Pri tem preskusu se na sedež ali ustrezni del sklopa sedeža vodoravno in vzdolžno v smeri naprej usmeri sila, enaka 20-kratni teži ustreznih delov sklopa sedeža, kar ustreza fizikalnemu učinku teže zadevnega sedeža na pritrdišča sedežev. Dodatne obremenitve in njihovo porazdelitev določi proizvajalec in potrdi tehnična služba. Na zahtevo proizvajalca se lahko med zgoraj opisanimi statičnimi preskusi dodatna obremenitev usmeri v točko X naprave za delovanje statičnih sil. Če je v sedež vozila vgrajeno pritrdišče za zgornjo privezo, je treba ta preskus izvesti s trakom za zgornjo privezo ISOFIX. Ne sme priti do preloma in izpolnjene morajo biti zahteve glede poti iz preglednice 2. Opomba: tega preskusa ni treba izvesti, če je v konstrukcijo sedeža vozila vgrajeno pritrdišče sistema varnostnih pasov vozila ter je sedež vozila že preskušen in homologiran, da je prestal preskuse obremenitve pritrdišč, ki jih za sistem za zadrževanje odraslih potnikov zahteva ta pravilnik.
Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Spremembe Pravilnika št. 138 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotne določbe o homologaciji tihih vozil za cestni prevoz glede na njihovo zmanjšano slišnost

Spremembe Pravilnika št. 138, objavljenega v UL L 9 z dne 13. januarja 2017,

vključujejo:

Odstavek 1 se spremeni:

Ta pravilnik se uporablja za električna vozila kategorij M in N, pri katerih je mogoč pogon v običajnem načinu delovanja, vzvratno ali v vsaj eni prestavi za vožnjo naprej brez delovanja motorja z notranjim zgorevanjem (1), v zvezi z njihovo slišnostjo.“

Odstavek 2.7 se spremeni:

Odstavek 6.2.6 se spremeni:

Odstavek 11 se spremeni:

„11. PREHODNE DOLOČBE

11.1 Do 30. junija 2019 se lahko za preverjanje skladnosti preskusne steze namesto standarda ISO 10844:2014 uporablja standard ISO 10844:1994, kot je opisano v odstavku 2.1.2 Priloge 3 k temu pravilniku.

11.2 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.3 Od 1. septembra 2019 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prvotno različico tega pravilnika, prvič izdane po 1. septembru 2019.

11.4 Do 1. septembra 2021 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznajo homologacije v skladu s prvotno različico tega pravilnika, prvič izdane pred 1. septembrom 2019.

11.5 Od 1. septembra 2021 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, niso zavezane, da priznajo homologacije v skladu s prvotno različico tega pravilnika.

11.6 Ne glede na odstavke 11.3 do 11.5 ostanejo homologacije, ki so bile podeljene v skladu s prvotno različico tega pravilnika in na katere spremembe 01 ne vplivajo, še naprej veljavne, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

11.7 Ne glede na zgoraj navedene prehodne določbe pogodbenice, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po datumu začetka veljavnosti sprememb 01, niso zavezane, da priznajo homologacije, ki so bile podeljene v skladu s prvotno različico tega pravilnika, in so zavezane priznati samo homologacijo, podeljeno v skladu s spremembami 01.

11.8 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve homologacij ali njihovih razširitev v skladu s prvotno različico tega pravilnika.“
9.3

Imetnik homologacije mora zlasti: 9.3.1 zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; 9.3.2 imeti dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; 9.3.3 poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in so z ustreznimi dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu s homologacijskim organom; 9.3.4 analizirati rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; 9.3.5 zagotoviti, da se za vsak tip izdelka izvedejo vsaj preskusi iz Priloge 4 k temu pravilniku; 9.3.6 zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje.
2.6

„ključ“ pomeni vsako napravo, ki je zasnovana in izdelana tako, da omogoči delovanje blokirnega sistema, ki je zasnovan in izdelan tako, da se lahko upravlja le s to napravo.
1.1

zvočne signalne naprave (ZSN) (1), ki delujejo na enosmerni ali izmenični tok oz. stisnjen zrak in so namenjene vgradnji v motorna vozila kategorij L3 do 5, M in N, razen koles z motorjem (kategoriji L1 in L2) (2);
2.3

Zavorni učinek mora ustrezati preskusnemu postopku iz Pravilnika št. 13 ali št. 13-H za vozila kategorij M1 in N1 pri preskusu zaviranja tipa 0 s hladnimi zavorami in izklopljenim motorjem: 2.3.1 V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h, zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 50,7 m in povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2: Mfdd = v2 / 41,14 s pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. 2.3.1.1 V primeru vozil kategorije N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h, zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 700 N ne sme biti daljša od 61,2 m in povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,0 ms–2: Mfdd = v2 / 41,14 s pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. 2.3.1.2 V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h, zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 108 m in povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2: Mfdd = v2 / 41,14 s pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. 2.3.1.3 V primeru vozil kategorije M1 ali N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h, zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 46,4 m in povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2: Mfdd = v2 / 41,14 s pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. 2.3.1.4 V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilno rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h, zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 98,4 m in povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2: Mfdd = v2 / 41,14 s pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.
(8)

Korespondenti, katerim je taka zahteva predložena, bi morali po svojih najboljših močeh na zahtevo odgovoriti v razumnem roku, brez obveznosti o zagotovitvi prevoda predložene dokumentacije, kot so zakonodajno besedilo, (osnutek) zakonodaje, poročila in študije. Če korespondent, kateremu je zahteva poslana, ne more odgovoriti, naj to zahtevo posreduje pristojnemu organu, ki to lahko stori in o njej obvesti korespondenta prosilca. Če korespondent ne more odgovoriti na zahtevo ali zlahka ugotoviti, kdo je pristojni organ, mora o tem obvestiti korespondenta prosilca.
1.2

Razen če so službe Komisije sposobne in pripravljene dokument prevesti same, Komisija pošiljatelju vrne sporočilo, ki ga je prejela v jezikih, ki niso španščina/kastiljščina in ki imajo v Španiji uradni status po španski ustavi iz leta 1978, in kateremu ni priložen overjen prevod v španščino/kastiljščino. Komisija v tem primeru obvesti zadevno osebo, da mora za uresničevanje svoje pravice do naslavljanja Komisije v izbranem jeziku in prejemanja odgovora v njem svoje sporočilo v zadevnem jeziku poslati najprej organu, ki ga v ta namen imenuje španska zakonodaja.
(1)

Svet je 17. junija 2002 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in regijami, in sprejel direktive za ta pogajanja.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa Nicholasa Jamesa FORWOODA, ki začne učinkovati 1. oktobra 2015, bi bilo treba za preostanek njegovega mandata, to je do 31. avgusta 2019, imenovati sodnika Splošnega sodišča.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije je treba po odstopu Una LÕHMUSA in Jeana-Jacquesa KASELA z učinkom od 6. oktobra 2013 za preostanek njunega mandata, tj. do 6. oktobra 2015, imenovati dva sodnika Sodišča.
SL Uradni list Evropske unije L 321/72

Popravek Sklepa 2011/50/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

( Uradni list Evropske unije L 25 z dne 28. januarja 2011 )

Objava Sklepa 2011/50/EU se šteje za nično in neveljavno.
3.

Priloga se nadomesti z: „PRILOGA 1. Razen v izjemno nujnih primerih, Skupnost in njene države članice najprej izkoristijo vse možnosti za politični dialog z državo AKP v skladu s členom 8 Sporazuma AKP–ES, preden se začne proces posvetovanja iz člena 96 Sporazuma AKP–ES. Dialog iz člena 8 se izvaja sistematično in formalno v skladu s pogoji in načini iz člena 2 Priloge VII k Sporazumu AKP–ES. Če v dialogu na nacionalni, regionalni in podregionalni ravni sodeluje Skupna parlamentarna skupščina, jo predstavljata sopredsedujoča ali eden od imenovanih kandidatov. 2. Če so bile izkoriščene vse možnosti za dialog iz člena 8 Sporazuma AKP–ES in Svet na pobudo Komisije ali države članice meni, da država AKP ne izpolnjuje obveznosti v zvezi s katerim od bistvenih sestavnih delov iz členov 9 ali 11b Sporazuma AKP–ES, ali v hujših primerih korupcije, se država AKP, razen v posebno nujnih primerih, povabi, da opravi posvetovanja v skladu s členi 11b, 96 ali 97 Sporazuma AKP–ES. Svet odloča s kvalificirano večino. Pri posvetovanjih Skupnost zastopata predsedstvo Sveta in Komisija, ki si prizadevata zagotoviti enakovredno raven zastopanosti. Posvetovanja se osredotočajo na ukrepe, ki naj jih zadevna pogodbenica sprejme in izvaja v skladu s pogoji in načini, določenimi v Prilogi VII k Sporazumu AKP–ES. 3. Če po izteku rokov za posvetovanja, določenih v členih 11b, 96 ali 97 Sporazuma AKP–ES, rešitve kljub vsem prizadevanjem ni, lahko Svet na podlagi navedenih členov in na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči, da bo sprejel ustrezne ukrepe, tudi delno opustitev izvajanja Sporazuma, takšno odločitev pa lahko nemudoma sprejme tudi v izjemno nujnih primerih ali v primeru zavrnitve posvetovanja. O popolni prekinitvi veljavnosti Sporazuma AKP–ES v zvezi z zadevno državo AKP Svet odloči soglasno. Ti ukrepi ostanejo v veljavi, dokler Svet z uporabo veljavnega postopka, kakor je naveden v prvem pododstavku, ne odloči o spremembi ali preklicu prej sprejetih ukrepov, ali, kadar ustreza, v obdobju, navedenem v Sklepu. V ta namen Svet redno in vsaj vsakih šest mesecev pregleda navedene ukrepe. Predsednik Sveta o tako sprejetih ukrepih uradno obvesti zadevno državo AKP in Svet ministrov AKP–ES, preden ukrepi začnejo veljati. Sklep Sveta se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Kadar se ukrepi sprejmejo takoj, se uradno obvestilo o tem pošlje državi AKP in Svetu ministrov AKP–ES istočasno z vabilom k posvetovanju. 4. Evropski parlament se nemudoma in v celoti obvesti o vseh odločitvah, sprejetih v skladu s točkama 1 in 2.“
SL Uradni list Evropske unije L 36/7

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

z dne 27. januarja 2005

o razrešnici generalnemu sekretarju Konvencije o prihodnosti Evropske unije glede izvajanja proračuna sklada, namenjenega financiranju Konvencije, za proračunsko leto 2003

(2005/113/EU)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju Sklepa 2002/176/EU predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. februarja 2002 o ustanovitvi sklada za financiranje Konvencije o prihodnosti Evropske unije in določitvi finančnih pravil za njegovo upravljanje (1), in zlasti člena 20 Sklepa,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2004, da generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije dobi razrešnico glede izvajanja proračuna sklada, namenjenega financiranju Konvencije, za proračunsko leto 2003,

ob upoštevanju privolitve Sveta z dne 28. junija 2004, da generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije dobi razrešnico glede izvajanja proračuna sklada, namenjenega financiranju Konvencije, za proračunsko leto 2003,

ob upoštevanju privolitve Komisije z dne 19. oktobra 2004, da generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije dobi razrešnico glede izvajanja proračuna sklada, namenjenega financiranju Konvencije, za proračunsko leto 2003,

po pregledu izkaza prihodkov in odhodkov, bilance stanja ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2003 (2), ki so jim bili predloženi,

ker so v skladu z izkazom prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2003:

— prihodki znašali 4 088 524 EUR

— odhodki, izplačani iz odobrenih proračunskih sredstev, znašali 3 968 149 EUR,

SKLENILI:

Edini člen

Generalni sekretar Konvencije o prihodnosti Evropske unije dobi razrešnico glede izvajanja proračuna sklada, namenjenega financiranju Konvencije, za proračunsko leto 2003.

V Bruslju, 27. januarja 2005 Predsednik M. SCHOMMER

(1) UL L 60, 1.3.2002, str. 56.

(2) UL C 157, 14.6.2004, str. 1.
Soglasni sklep predstavnikov držav članic, ki so se sestali na ravni voditeljev držav ali vlad,

z dne 13. decembra 2003

o kraju sedežev nekaterih uradov in agencij Evropske unije

(2004/97/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI NA RAVNI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD SO –

ob upoštevanju člena 289 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 189 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) S Sklepom Sveta 2000/820/PNZ je bila ustanovljena Evropska policijska akademija (CEPOL) [1].

(2) Z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta [2] je bila ustanovljena Evropska agencija za varnost hrane.

(3) S Sklepom Sveta 2002/187/PNZ [3] je bil ustanovljen Eurojust.

(4) Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta [4] je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost.

(5) Z Uredbo (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta [5] je bila ustanovljena Evropska agencija za varnost v letalstvu.

(6) Na podlagi predloga Komisije z dne 24. januarja 2002 se načrtuje ustanovitev Evropske agencije za železniški promet [6].

(7) Na podlagi predloga Komisije z dne 11. februarja 2003 se načrtuje ustanovitev Evropske agencije za omrežno in informacijsko varnost.

(8) Na podlagi predloga Komisije z dne 8. avgusta 2003 se načrtuje ustanovitev Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni.

(9) Na podlagi predloga Komisije z dne 29. oktobra 2003 se načrtuje ustanovitev Evropske agencije za kemikalije.

(10) Za različne urade in agencije je treba določiti njihove sedeže –

SKLENILI:

Člen 1

(a) Evropska policijska akademija ima sedež v Bramshillu.

(b) Evropska agencija za varnost hrane ima sedež v Parmi.

(c) Eurojust ima sedež v Haagu.

(d) Evropska agencija za pomorsko varnost ima sedež v Lizboni.

(e) Evropska agencija za varnost v letalstvu ima sedež v Kölnu.

(f) Evropska agencija za železniški promet ima sedež v Lille-Valenciennesu.

(g) Evropska agencija za omrežno in informacijsko varnost ima sedež v grškem mestu, ki ga določi grška vlada.

(g) Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni ima sedež v švedskem mestu, ki ga določi švedska vlada.

(a) Evropska agencija za kemikalije ima svoj sedež v Helsinkih.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. decembra 2003

Predsednik

S. Berlusconi

[1] UL L 336, 30.12.2000, str. 1.

[2] UL L 31 z dne 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

[3] UL L 63 z dne 6.3.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/659/PNZ (UL L 245, 29.9.2003, str. 44).

[4] UL L 208 z dne 5.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1644/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 10).

[5] UL L 240 z dne 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).

[6] UL C 126 E z dne 28.5.2002, str. 323.

--------------------------------------------------