II
(Nezakonodajni akti)
AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, UST ANO VLJENI Z 
MEDNAR ODNIMI SPORAZUMI
Samo izvir na besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javn im prav om. Status in datum začetka 
velja vnosti tega pravi lnika je treba prever iti v najno vejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP .29/343, ki je na voljo na: 
http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29g en/wp29fdocstts.html .
Pravilnik ZN št. 154 – Enotne določbe o homologaciji lahkih osebnih in gospodarskih vozil glede na mer ila za 
emisije, emisije ogljik ovega dioksida ter porabo goriva in/ali mer itev porabe elektr ične energije in elektr ičnega 
dosega (WL TP) [2021/2039] 
Vključuje vsa veljavna besedila do:
Dopolnila 1 izvir ne različice Pravilnika – datum začetka veljavnosti: 30 sept ember 2021
Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacij sko orodje. Verodostojna in pravno zavezujoča besedila so:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77.
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 in
ECE/TRANS/WP .29/2021/56.
VSEBINA
1. Področje uporabe
2. Kratice
3. Opredelitev pojmov
4. Vloga za podelitev homologaci je
5. Homologa cija
6. Specifi kaci je in preizkusi
7. Sprememba in razšir itev homolog acije
8. Skladnost proizvodnje (CO P)
9. Kazni za neskladnost proizvodnje
10. Dok ončno prenehanje proizvod nje
11. Posebne določbe
12. Prehodne določbe
13. Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvaja jo homologa cijsk e preizkuse, in homolog acijskih organovSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/1  
DOD ATEK
1. Potrditev skladnosti proizv odnje za preizkus tipa 1 za določene tipe vozil
2. Potrditev skladnosti proizv odnje za preizkus tipa 1 – statistična metod a
3. Preizkuševalni postopek utekanja za določitev faktorj ev utekanja
4. Skladnost proizvod nje za preizkus tipa 4
5. Naprave za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energi je na vozilu
6. Zahte ve za vozila, ki uporabljajo reagent v sistemi h za naknadno obdelav o izpušnih plino v
PRILOGE
PRILOGE, DEL A
A1. Lastnosti motorja in vozila ter informaci je v zvezi z izvajanjem preizkusov
Dodatek
1. Poročilo o preizkusu WLTP
2. Poročilo o preizkusu cestne obremenitve WLTP
3. Preizkuševalni obrazec za preizkus WLTP
4. Poročilo o preizkusu emisij zaradi izhlapevanja
A2. Sporočilo
A3. Namestitev homolog acijsk e oznak e
PRILOGE, DEL B
B1. Globalno usklaj eni preizkuševalni cikli za lahka vozila (WL TC)
B2. Izbira prestave in določit ev točke prestav ljanja za vozila z ročnimi menjalniki
B3. Specifikacije referenčnih goriv
B4. Cestna obremenitev in nastavit ev dinamometra
B5. Preizkuševalna oprema in umer janje
B6. Postopki in pogoji preizkusa tipa 1
Dodatek
1. Postopek preizkusa emisi j za vsa vozila, opremljena s sistemi s periodično regener acijo
2. Preizkuševalni postopek za spremljanje sistema za shranjevanje energi je z možnostjo pono vnega polnjenja
3. Izračun razmer ja energi je iz plina za plinasta goriva (UNP in ZP/biometan)
B6a. Preizkus s popravk om za temperaturo okolice za določit ev emisij CO 2 pod reprezentativnimi pogoji regionalne 
temperature (samo za raven 1A)
B6b. Popravek rezultato v CO 2 glede na ciljno hitrost in razdaljo (samo za raven 1A)
B7. Izračuni
B8. Povse m elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila in hibr idna vozila na gorivne celice s stisnjenim vodik om
Dodatek
1. Stanje sistem a REESS za prof il polnjenja
2. Postopek za popravek glede na spremembo energije v siste mu REESS
3. Določit ev toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FCHV , PEV in NOVC-FC HV
4. Predk ondicioniranje, odsta vitev in pogoji polnjenja sistema REESS za vozila PEV, OVC-HEV in OVC-FCHVSL Uradni list Evropske unij e L 423/2 26.11.2021  
5. Fakt orji uporabe (UF) za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV
6. Izbira načino v, ki jih izbere voznik
7. Mer jenje porabe goriva v hibr idnih vozilih na gorivne celice s stisnjenim vodik om
8. Izračun dodatnih vrednosti, potrebnih za prever janje skladnosti proizvodnje glede porabe elektr ične energi je pri 
vozilih PEV in OVC-HEV
B9. Določanje enak ovrednosti metod e (samo za raven 1A)
PRILOGE, DEL C
C1. [Rezer virano]
C2. [Rezer virano]
C3. Preizkus tipa 4 – emisije zaradi izhlapevanja
C4. Preizkus tipa 5 – trajn ost
Dodatek
1. Standardni cike l na preizkuševalni napravi (SBC) (samo za raven 1A)
2. Standardni cike l na preizkuševalni napravi za dizelske motorj e (SDBC) (samo za raven 1A)
3. Standardni cestni cike l (SRC)
3b. Cikli nabiranja kilometrov (samo za raven 1B)
4. Posebne zaht eve za hibr idna vozila
C5. Diagnostika na vozilu (OBD) za motorn a vozila
Dodatek
1. Funkcionalni vidiki sistemo v za diagnostik o na vozilu (OBD)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/3  
UVOD
Namen tega pravilnika je določiti enotne določbe o homolog aciji motorn ih vozil glede emisi j iz lahkih vozil na podlagi 
noveg a globalno usklaj enega preizkuševalneg a post opka za lahka vozila (WL TP), vključeneg a v globalni tehni čni predpis 
ZN št. 15, in posodobljenega preizkuševalneg a postopka za emisi je zaradi izhlapevanja (preizkus tipa 4), razvit ega 
v globalnem tehničnem predpisu ZN št. 19. Praviln ik bo pogodbenicam omogočil podeljevanje in sprejemanje 
homologaci j na podlagi teh novi h homolog acijskih preizkusov .
Preizkus WLTP tipa 1 nadomešča sedanji preizkus tipa 1 iz Pravi lnika ZN št. 83 in Pravilnika ZN št. 101, medtem ko 
posodobljeni preizkuševalni postopek za emisi je zaradi izhlapevanja (preizkus tipa 4) nadomešča sedanji preizkuševalni 
postopek iz Praviln ika ZN št. 83.
Poleg tega ta novi pravilnik vsebuje posodobitev preizkusa tipa 5 za prever janje trajnosti naprav za uravna vanje 
onesnaževanja in posodobljene zaht eve za sisteme za diagnostik o na vozilu (OBD). Ti posodobitvi naj bi izražali 
spremembe za preoblik ovanje prejšnjega preizkusa tipa 1 na podlagi NEDC v nov preizkus WLTP tipa 1.
Različica 00 tega pravilnik a zajema dva sklopa zahte v, imenovana raven 1A in raven 1B. Raven 1A temelji na štirifaznem 
preizkuševalnem ciklu (Nizk o, Srednje, Visok o in Zelo visok o), medt em ko raven 1B temelji na trifaznem preizkuševalnem 
ciklu (Nizk o, Srednje in Visok o), pri čemer za ti različni ravni veljajo različne omejitve za preizkus tipa 1. Večina 
regulativneg a besedila se uporablja za raven 1A in raven 1B. Če so zahteve specifič ne za raven 1A ali 1B, so zadevni 
oddelki ustrezno označeni. Te spremembe zajemajo regionalne zahteve in ne zahte vajo vzajemnega priznav anja s strani 
drugih pogodbenic.
Spremembe 01 tega pravilnika vsebujejo usklajen postopek, ki vključuje najstrožje postopk e/omejitve, za katere se zahteva 
popolno vzajemno priznav anje. Homolog acijo na podlagi sprememb 01 zato sprejmejo vse pogodbenice, ki so sprejele ta 
pravilnik.
1. PODR OČJE UPORABE
Ta pravilnik določa zahte ve za dve ravni homolog acije. Prva raven , imeno vana raven 1A, zahte va preizkušanje 
v skladu s štirifaznim ciklom WLTC (faze Nizk o, Srednje, Visok o in Zelo visok o, kot so opredeljene 
v Prilogi B1). Druga raven , imenovan a raven 1B, pa zaht eva preizkušanje v skladu s trifaznim ciklom WLTC 
(faze Nizk o, Srednje in Visok o, kot so opredeljene v Prilogi B1).
Če se zahteve iz tega pravilnika uporabljaj o samo za raven 1A ali raven 1B, je v regulativnem besedilu navedeno 
besedilo „samo za raven 1A“ ali „samo za raven 1B“, ki označuje začetek posebnih zahtev za posamezno raven .
1.1 Področje uporabe za raven 1A
Ta pravilnik se uporablja za homologaci jo vozil kategor ij M1, M2, N1 in N2, kate rih referenčna masa ne presega 
2 610 kg, glede na preizkus WLTP tipa 1 za emisije plinastih spojin, trdne delce, število delcev , emisije 
ogljikovega dioksida, porabo goriva in/ali mer itev porabe elektr ične energije in elektr ičnega dosega ter preizkus 
tipa 4 za emisi je zaradi izhlapevanja.
Poleg tega ta pravilnik določa pravila za prever janje trajn osti naprav za uravn avanje onesnaževanja in sisteme za 
diagnostik o na vozilu (OBD).
Na zaht evo proizva jalca se lahk o homologaci ja, podeljena v skladu s tem pravilnik om, razšir i z zgoraj navedenih 
vozil tudi na vozila kategor ij M1, M2, N1 in N2, katerih referenčna masa ne preseg a 2 840 kg in ki izpolnjujejo 
pogoje iz tega pravilnika.
1.2 Področje uporabe za raven 1B
Ta pravilnik se uporablja za homologaci jo vozil kate gorij M2 in N1, kater ih največja tehnično dovoljena masa 
obremenjeneg a vozila ne preseg a 3 500 kg, in za vsa vozila kategor ije M1 glede na preizkus WLTP tipa 1 za 
emisi je plinastih spojin, trdne delce, emisije ogljikoveg a dioks ida, izkoristek goriva in/ali mer itev porabe 
elektr ične energije in elektr ičneg a dosega ter preizkus tipa 4 za emisi je zaradi izhlapevanja.
Poleg tega ta pravilnik določa pravila za prever janje trajn osti naprav za uravn avanje onesnaževanja in sisteme za 
diagnostik o na vozilu (OBD).
Vozila OVC-FC HV ne spada jo na področje uporabe ravni 1B iz tega pravilnika.SL Uradni list Evropske unij e L 423/4 26.11.2021  
2. KRA TICE
2.1 Splošne kratice
AC Izmenični tok
APF Dodeljeni faktor prepustnosti
BWC Zmog ljivost absor pcije butana
CFD Računalniška dinamika tekočin
CFV Ventur ijeva cev s kritičnim pret okom
CFO Zaslonka s kritičnim pret okom
CLA Kemiluminescenčni analizat or
CVS Vzorčevalnik s konstantno prostorn ino
DC Enosmer ni tok
EAF Vsota vsebnosti etanola, acetaldehida in formaldehida
ECD Detektor na zajetje elektronov
ET Cev za izhlapevanje
Zelo visok o2 Faza zelo visoke hitrosti WLTC razreda 2
Zelo visok o3 Faza zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3
FCH V Hibr idno vozilo s pogonom na gorivne celice
FID Plamensk o-ionizacijski detektor
FSD Polni odklon
GC Plinski kromat ograf
GFV Vozilo, ki za gorivo uporablja plin
HEP A (Filter ) za zelo učink ovito zadrževanje zračnih delcev
HFID Ogrevani plamensk o-ionizaci jski detekt or
Visok o2 Faza visoke hitrosti WLTC razreda 2
Visok o3a Faza visoke hitrosti WLTC razreda 3a
Visok o3b Faza visoke hitrosti WLTC razreda 3b
ICE Moto r z notranjim zgorevanjem
LoD Meja zaznav nosti
LoQ Meja določljiv osti
Nizk o1 Faza nizk e hitrosti WLTC razreda 1
Nizk o2 Faza nizk e hitrosti WLTC razreda 2
Nizk o3 Faza nizk e hitrosti WLTC razreda 3
Srednje 1 Faza srednje hitrosti WLTC razreda 1
Srednje 2 Faza srednje hitrosti WLTC razreda 2
Srednje 3a Faza srednje hitrosti WLTC razreda 3a
Srednje 3b Faza srednje hitrosti WLTC razreda 3b
LC Tekočinska kromat ografija
UNP Utekočinjeni naftni plin
NDIR Nerazpršilni infrardeči (analizator )SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/5  
NDUV Nerazpršilni ultravi jolični
ZP/biometan Zemeljski plin/biometan
NMC Izločevalnik nemetanov
NOVC-FCHV Hibr idno vozilo na gorivne celice brez zunanjega polnjenja
NOVC
NOVC-HEVBrez zunanjeg a polnjenja
Hibr idno elektr ično vozilo brez zunanjega polnjenja
OBD Diagnostika na vozilu
OBFCM Spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energije na vozilu
OVC-FCHV Hibr idno vozilo na gorivne celice z zunanjim polnjenjem
OVC-HEV Hibr idno elektr ično vozilo z zunanjim polnjenjem
Pa Masa trdnih delcev , zbranih v ozadju filtra
Pe Masa delcev , zbranih na filtru z vzorcem
PAO Poli-alf a-olefi n
PCF Predklasifik ator delcev
PCRF Fakt or zmanjšanja koncentracij e delcev
PDP Volumetr ična črpalka
PER Povsem elektr ični doseg
Odstot ek FS Odstot ek polnega odklona
PF Fakt or prepustnosti
PM Emisije trdnih delcev
PN Števi lo delcev v emisi jah
PNC Števec števila delcev
PND1 Prva naprav a za redčenje števila delcev
PND2 Druga naprav a za redčenje števila delcev
PTS Sistem za prenos delcev
PTT Cev za prenos delcev
QCL- IR Infrardeči kvantni kaskadni laser
RCDA Dejanski doseg pri praznjenju naboja
RCB Nivo napolnjenosti sistema REESS
REESS Sistem za shranjevanje energi je z možnostjo pono vnega polnjenja
KKU Koeficient kotalneg a upora
SHED Neprepustna komora za določit ev emisi j zaradi izhlapevanja
SSV Ventur ijeva cev s podzvo čnim pretok om
UBE Uporabna energi ja iz akumulatorja (REESS)
USFM Ultrazvo čni mer ilnik pret oka
VH Visoka vrednost za vozilo
VL Nizka vrednost za vozilo
VPR Izločevalnik hlapnih delcev
WLTC Globalno usklaj eni preizkuševalni ciklus za lahka vozilaSL Uradni list Evropske unij e L 423/6 26.11.2021  
2.2 Kemi jski simboli in okrajša ve
C1 Ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1
CH 4 Metan
C2H6 Etan
C2H5OH Etanol
C3H8 Propan
CH 3CHO Acetaldehid
CO Ogljikov monok sid
CO 2 Ogljikov dioks id
DOP Dioktilf talat
H2O Voda
HCHO Formaldehid
NH 3 Amoniak
NMHC Nemetanski ogljikovodiki
NO x Dušik ovi oksidi
NO Dušik ov oksid
NO 2 Dušik ov dioks id
N2O Didušik ov oksid
THC Skupni ogljikovodiki
3. OPREDELITEV POJMO V
Za namene tega pravilnika se uporabljaj o naslednje opredelitve pojmo v:
3.0.1 „Tip vozila glede na emisi je“ pomeni skupino vozil, ki:
(a) se ne razlikujejo glede na mer ila, ki sesta vljajo „skupino interpolacij“, kot je opredeljena v odsta vku 6.3.2;
(b) spada jo v eno samo „območje interpolacije CO 2“ v smislu odsta vka 2.3.2 Priloge B6;
(c) se ne razlikujejo glede na kakršne koli značilnosti, ki pomembno vpliva jo na emisije iz izpušne cevi, kot so 
med drugim naslednje:
(i) tipi in zaporedje naprav za uravna vanje onesnaževanja (npr . tristezni katalizator , oksidacijsk i 
katalizator , redukci jski lovilnik NOx, selektivni redukcijski katalizator , redukcijski katalizator NOx, 
filter za delce ali kombinaci ja našteti h v eni enoti);
(ii) vračanje izpušnih plino v (z ali brez, notranje/zunanje, hlajeno/nehla jeno, nizek/visok/k ombiniran tlak).
3.0.2 „Delo vna prost ornina motor ja“ pomeni:
pri batnih motorjih z linear nim gibanjem bato v nazivno gibno prost ornino motor ja;
pri rotaci jskih batnih motorj ih (Wanklovi motor ji) dvakratno nazivno gibno prostorn ino zgorevalne komore na 
bat.
3.0.3 „Delo vna prost ornina motor ja“ pomeni:
pri batnih motorjih z linear nim gibanjem bato v nazivno gibno prost ornino motor ja;
pri rotaci jskih batnih motorjih (Wanklovi motorj i) nazivno gibno prostorni no zgorevalne komore na bat.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/7  
3.0.4 „Homolog acija vozila“ pomeni homologaci jo tipa vozila glede na področje uporabe tega pravi lnika.
3.1 Preizkuševalna oprema
3.1.1 „Točnost“ pomeni razlik o med izmer jeno vrednostjo in referenčno vrednostjo, ki je sledljiva do nacionalnega 
standarda in opisuje pravilnost rezultata. Glej sliko 1.
3.1.2 „Umer janje“ pomeni postopek nastav itve odzivanja mer ilnega sistema, tako da se njego ve izhodne vrednosti 
ujemaj o z območjem referenčnih signalov .
3.1.3 „Kalibracijski plin“ pomeni mešanico plino v, ki se uporablja za umer janje analizat orjev plina.
3.1.4 „Metod a z dvojnim redčenjem“ pomeni postopek, v katerem je del pret oka razredčenih izpušnih plino v ločen in 
pred filtrom za vzorčenje delcev zmešan z ustrezno količino zraka za redčenje.
3.1.5 „Sist em redčenja izpušnih plino v s celotnim tokom“ pomeni nadzorovano neprekinjeno redčenje celotnih 
izpušnih plino v vozila z zunanjim zrak om z uporabo vzorčevalnika s konstantno prostorni no (CVS).
3.1.6 „Linear izacij a“ pomeni uporabo razpona koncentracij ali mater ialov za vzpostavit ev mat ematičnega razmer ja 
med koncentracij o in odzivom sistema.
3.1.7 „Večja vzdrževalna dela“ pomeni prilagoditev , popra vilo ali zamenjav o sesta vnega dela ali modula, ki bi lahk o 
vplival na točnost mer itve.
3.1.8 „Nemetanski ogljikovodiki“ (NMHC) so razlika med skupnimi ogljikovodiki (THC) in deležem metana (CH4).
3.1.9 „Natančnost“ pomeni stopnjo, pri kater i ponovljene mer itve pri nespremenjenih pogojih pokažejo enake 
rezultate (slika 1), in se v tej prilogi vedno nanaša na en standardni odklon.
3.1.10 „Ref erenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki je sledljiva do nacionalneg a standarda. Glej sliko 1.
3.1.11 „Nastav ljena vrednost“ pomeni ciljno vrednost, ki jo krmilni sistem želi doseči.
3.1.12 „Nastav iti razpon“ pomeni nastaviti instr ument tako, da se pravi lno odziva na standard umer janja, ki predsta vlja 
od 75 do 100 odst otkov najvišje vrednosti območja instr umenta ali predvidenega območja uporabe.
3.1.13 „Skupni ogljikovodiki“ (THC) pomeni vse hlapne spojine, merljive s plamensk o-ionizacijskim detektorjem (FID).
3.1.14 „Prever janje“ pomeni ocenjevanje, ali se izhodne vrednosti mer ilnega sistema ujemaj o z uporabljenimi 
referenčnimi signali v eni ali več vnaprej določenih mejnih vrednostih sprejemljivost i.
3.1.15 „Ničelni plin“ pomeni plin, ki ne vsebuje analita, ki se uporablja za nastavit ev ničelnega odziva na analizatorju.
3.1.16 „Odzivni čas“ pomeni časovno razlik o med spremembo sesta vnega dela, ki se mer i v referen čni točki, in 
odziv om sistema na 90 odstotkih končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot 
referenčna točka, kjer je sprememba mer jenega sesta vnega dela najmanj 60 odstotk ov obsega skale (FS) in se 
zgodi v manj kot 0,1 sekunde. Odzivni čas sistema sestavljata časov ni zamik do sistema in čas vzpona sistema.SL Uradni list Evropske unij e L 423/8 26.11.2021  
3.1.17 „Časo vni zamik“ pomeni časov no razlik o med spremembo sesta vnega dela, ki se mer i v referen čni točki, in 
odziv om sistema na 10 odstotkih končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot 
referenčna točka. Za plinaste sesta vne dele je to čas prenosa mer jenega sestavneg a dela od sonde za vzorčenje 
do detektorj a.
3.1.18 „Čas vzpona“ pomeni časov no razlik o med 10- in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t90 – t10).
Slika 1
Opredelitev točnost i, natančnosti in referenčn e vrednosti
3.2 Cestna obremenitev in nastavit ev dinamometra
3.2.1 „Aerodinamični upor“ pomeni silo, ki deluje v nasprotno smer gibanja vozila naprej skozi zrak.
3.2.2 „Točka aerodinamičnega mirov anja“ pomeni točko na površini vozila, kjer je hitrost vetra enaka nič.
3.2.3 „Blokada anemometra“ pomeni učinek na mer itev anemometra zaradi prisotnosti vozila, kjer se navidezna 
hitrost zraka razlikuje od hitrosti vozila v kombinaci ji s hitrostjo vetra glede na tla.
3.2.4 „Omejena analiza“ pomeni, da sta bila čelni del vozila in koeficient aerodinamičnega upora določena neodvisno, 
navedene vrednosti pa se uporabij o v enačbi gibanja.
3.2.5 „Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso vozila s posodami za gorivo, ki so napolnjene do 
najmanj 90 odstotk ov svoje prost ornine, vključno z maso voznika, goriva in tekočin, ki je opremljeno 
s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizva jalca, in če je vozilo tako opremljeno, vključno z maso 
karoser ije, kabine, naprave za spenjanje in rezer vnih koles ter orodja.
3.2.6 „Masa voznika“ pomeni maso, ocenjeno na 75 kg, na referenčni točki voznik oveg a sedeža.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/9  
3.2.7 „Največja dovoljena nosilnost vozila“ pomeni najv ečjo tehnično dovoljeno maso obremenjeneg a vozila, od 
katere se odšt ejejo masa vozila v stanju, priprav ljenem za vožnjo, 25 kg in masa dodatne opreme, kot je 
opredeljena v odstavku 3.2.8.
3.2.8 „Masa dodatne opreme“ pomeni največjo maso kombinaci je dodatne opreme, ki se lahk o vgradi v vozilo poleg 
standardne opreme v skladu s specifi kaci jami proizvajalca.
3.2.9 „Dodatna oprema“ pomeni vse elemente , ki niso vključeni v standardno opremo in jih lahk o stranka naroči, 
v vozilo pa se vgradijo na odgo vorn ost proizva jalca.
3.2.10 „Ref erenčni atmosfe rski pogoji (v zvezi z mer jenjem cestne obremenitve)“ pomeni atmosfer ske pogoje, na 
podlagi kate rih so bili popra vljeni rezultati mer itev:
(a) atmosfer ski tlak: p0 = 100 kPa;
(b) temperatura ozračja: T0 = 20 °C;
(c) gost ota suhega zraka: ρ0 = 1 189 kg/m3;
(d) hitrost vetra: 0 m/s.
3.2.11 „Ref erenčna hitrost“ pomeni hitrost vozila, pri kater i je določena cestna obremenitev ali pri kate ri je prever jena 
obremenit ev dinamometra.
3.2.12 „Cestna obremenitev“ pomeni silo, ki se upira gibanju vozila naprej, kot je izmer jeno z metodo iztekanja ali 
metodami, ki so enak ovredne z vidika vključitve tornih izgub sistema za prenos moči.
3.2.13 „Kotalni upor“ pomeni sile pnevmatik v nasprotni smer i gibanja vozila.
3.2.14 „Vozni upor“ pomeni navor, ki zavira gibanje vozila naprej, izmer jen z mer ilniki navora, ki so nameščeni na 
pogonska kolesa vozila.
3.2.15 „Simulirana cestna obremenite v“ pomeni cestno obremenitev vozila na dinamometr u z valji, katereg a namen je 
poustvar iti cestno obremenit ev, izmer jeno na cesti, in sestoji iz sile, ki jo uporablja dinamometer z valji, in sile, 
ki se upira vozilu med vožnj o na dinamometr u z valji, ter je približno določena s tremi koeficie nti polinoma 
druge stopnje.
3.2.16 „Simulirani vozni upor“ pomeni vozni upor vozila na dinamometr u z valji, kate rega namen je poustvar iti vozni 
upor , izmer jen na cesti, in sestoji iz navora, ki ga uporablja dinamometer z valji, in navora, ki se upira vozilu 
med vožnjo na dinamometr u z valji in je približno določen s tremi koeficienti polinoma druge stopn je.
3.2.17 „Nepremična anemometr ija“ pomeni mer jenje hitrosti in smer i vetra z anemometrom na lokaciji in višini nad 
nivojem cestišča vzdolž preizkuševalne prog e, kjer bodo vetrov ni pogoji najbolj reprezentativni.
3.2.18 „Standardna oprema“ pomeni osnovn o konfiguraci jo vozila, ki je opremljeno z vsemi elementi, zahte vanimi na 
podlagi regulativnih akto v pogodbenice, vključno z vsemi elementi, ki so v vozilo vgrajeni brez nadaljnjih 
specifikacij o konfiguraciji ali ravni opreme.
3.2.19 „Ciljna cestna obremenitev“ pomeni cestno obremenitev , ki jo je treba doseči tudi na dinamometr u z valji.
3.2.20 „Ciljni kotalni upor“ pomeni kotalni upor , ki ga je treba poustvar iti.
3.2.21 „Način iztekanja vozila“ pomeni sistem delov anja, ki omogoča točno in ponovljiv o določite v cestne obremenitve 
ter točno nastavit ev dinamometra.SL Uradni list Evropske unij e L 423/10 26.11.2021  
3.2.22 „Popravek za veter “ pomeni popra vek za vpliv vetra na cestno obremenitev , ki temelji na vnosu nepremične ali 
premične anemometr ije.
3.2.23 „Največja tehnično dovoljena masa obremenjeneg a vozila“ pomeni največjo maso vozila na podlagi njego vih 
konstr ukcijskih lastnosti in zmog ljivosti.
3.2.24 „Dejanska masa vozila“ pomeni maso v stanju, priprav ljenem za vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, 
vgra jene v posamezno vozilo.
3.2.25 „Preizkuševalna masa vozila“ pomeni vsot o dejanske mase vozila, 25 kg in mase, ki predstavlja obremenit ev 
vozila.
3.2.26 „Masa, ki predstavlja obremenitev vozila“, pomeni x odstotk ov največje dovoljene nosilnosti vozila, kjer 
x predstavlja 15 odstotk ov za vozila kategorije M in 28 odst otkov za vozila kategor ije N.
3.2.27 „Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil“ (MC) pomeni najv ečjo maso, določeno za motorno vozilo in 
eneg a ali več priklopnik ov skupaj na podlagi njegovih konstr ukci jskih lastnosti in zmog ljivosti, oziroma 
največjo maso, določeno za vlečno enot o in polpr iklopnik skupaj.
3.2.28 „Razmer je n/v“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, deljeno s hitrostjo vozila.
3.2.29 „Enov aljni dinamometer “ pomeni dinamometer , pri kate rem je vsak o kolo na osi vozila v stiku z enim valjem.
3.2.30 „Dvovaljni dinamometer “ pomeni dinamometer , pri katerem je vsak o kolo na osi vozila v stiku z dvema valjema.
3.2.31 „Pogonska os“ pomeni os vozila, ki lahk o zagot ovi pogonsk o energijo in/ali povrne energijo neodvisno od tega, 
ali je to samo začasno ali stalno mogoče in/ali če je to možnost, ki jo izbere voznik .
3.2.32 „Dinamomete r 2WD“ pomeni dinamomet er, pri katerem so v stiku z valji samo kolesa na eni osi vozila.
3.2.33 „Dinamomete r 4WD“ pomeni dinamomet er, pri katerem so v stiku z valji vsa kolesa na obeh oseh.
3.2.34 „Dinamomete r, ki deluje v načinu 2WD“ pomeni dinamometer 2WD ali dinamometer 4WD, ki vztrajnost in 
cestno obremenite v simulira samo na pogonski osi preizkusnega vozila, pri čemer vrteča se kolesa na osi, ki ni 
pogonska, ne vpliva jo na rezultate mer jenja v primer javi s stanjem, ko se kolesa na osi, ki ni pogonska, ne vrtijo.
3.2.35 „Dinamomete r, ki deluje v načinu 4WD“ pomeni dinamometer 4WD, ki vztra jnost in cestno obremenitev 
simulira na obeh oseh preizkusnega vozila.
3.2.36 „Iztekanje“ pomeni funkci jo avtomatsk ega menjalnika ali sklopk e, ki samodejno loči motor od sistema za 
prenos moči, ko pogon ni potreben ali pa je potrebno počasno zmanjševanje hitrosti, pri čemer je lahk o motor 
v prost em teku ali izklopljen.
3.3 Povsem elektr ična vozila, vozila, ki jih poga nja izključno motor z notranjim zgorevanjem, hibr idna elektr ična 
vozila, vozila na gorivne celice in vozila na altern ativna goriva
3.3.1 „Izključno elektr ični doseg“ (AER) pomeni celotno razdaljo, prevože no s hibr idnim vozilom z zunanjim 
polnjenjem (OVC-HEV) od začetka preizkusa praznjenja naboja do točk e med preizkusom, ko motor 
z notranjim zgorevanjem začne porabljati gorivo.
3.3.2 „Povsem elektr ični doseg“ (PER) pomeni celotno razdaljo, prevože no s povsem elektr ičnim vozilom 
z možnostjo polnjenja prek vtičnice (PEV) od začetka preizkusa praznjenja naboja, dokler ni doseženo mer ilo 
za prekinite v.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/11  
3.3.3 „Dejanski doseg pri praznjenju naboja“ (RCDA) pomeni prevože no razdaljo v seriji preizkusov WLTC pri 
praznjenju naboja, dokler ni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovne ga polnjenja (REESS) prazen.
3.3.4 „Doseg cikla pri praznjenju naboja“ (RCDC) pomeni razdaljo od začetka preizkusa praznjenja naboja do konca 
zadnjeg a cikla pred ciklom ali cikli, ki izpolnjujejo mer ilo za prekinite v, vključno s prehodnim ciklom, 
v katerem lahk o vozilo deluje v obeh pogojih, tj. praznjenja in ohranjanja.
3.3.5 „Stanje delov anja pri praznjenju naboja“ pomeni stanje delov anja, pri kate rem lahk o shranjena energi ja 
v sistemu REESS niha, vendar v povprečju upada, medt em ko se vozilo vozi do prehoda na delov anje 
ohranjanja energije.
3.3.6 „Stanje delov anja pri ohranjanju naboja“ pomeni stanje delovanja, pri katerem lahk o shranjena energija 
v sistemu REESS niha, vendar v povprečju ostaja na ravni nevtralneg a polnilnega ravno vesja, medtem ko se 
vozilo vozi.
3.3.7 „Faktorji uporabe“ so razmer ja, ki temelji jo na voznih statistikah in so odvisna od dosega, doseženega pri 
praznjenju naboja, ter so uporabljena za teht anje spojin emisij izpušnih plino v med praznjenjem in 
ohranjanjem naboja, emisi j CO2 in porabe goriva za hibr idna elektr ična vozila z zunanjim polnjenjem (OVC- 
HEV).
3.3.8 „Elektr ična naprav a“ (EM) pomeni pretvorn ik energi je, ki pretvar ja med elektr ično in mehansk o energijo.
3.3.9 „Pretvornik energije“ pomeni sistem, pri katerem se oblika izhodne energi je razlikuje od oblike vhodne energi je.
3.3.9.1 „Pretvornik pogonske energije“ pomeni pretv ornik energije pogonskeg a sistema , ki ni zunanja naprava , katerega 
izhodna energija se uporablja neposredno ali posredno za pogon vozila.
3.3.9.2 „Kategor ija pretvornik a pogonske energije“ pomeni (i) motor z notranjim zgorevanjem ali (ii) elektr ično naprav o 
ali (iii) gorivno celico.
3.3.10 „Sist em za shranjevanje energi je“ pomeni sistem, ki shranjuje energijo in jo sprosti v enaki obliki, kot je bila 
shranjena.
3.3.10.1 „Sist em za shranjevanje pogonske energi je“ pomeni sistem za shranjevanja energi je pogonskeg a sistema, ki ni 
zunanja naprav a, katerega izhodna energi ja je uporabljena neposredno ali posredno za pogon vozila.
3.3.10.2 „Kategor ija sistema za shranjevanje pogonske energi je“ pomeni (i) sistem za shranjevanje goriva, (ii) sistem za 
shranjevanje elektr ične energi je z možnostjo ponovn ega polnjenja ali (iii) sistem za shranjevanje mehanske 
energi je z možnostjo ponovneg a polnjenja.
3.3.10.3 „Oblika energi je“ pomeni (i) elektr ično energi jo, (ii) mehansk o energijo ali (iii) kem ično energijo (vključno 
z gorivi).
3.3.10.4 „Sist em za shranjevanje goriva“ pomeni sistem za shranjevanje pogonske energije, ki shranjuje kem ično energijo 
kot utek očinjeno ali plinasto gorivo.
3.3.11 „Enak ovreden izključno elektr ični doseg“ (EAER) pomeni tisti del celotnega dejanske ga dosega pri praznjenju 
naboja (RCDA), ki se nanaša na uporabo elektr ike iz sistema REESS v preizkusu praznjenja naboja.
3.3.12 „Hibr idno elektr ično vozilo “ (HEV) pomeni hibr idno vozilo, pri kate rem je eden od pretv ornikov pogonske 
energi je elektr ična naprav a.SL Uradni list Evropske unij e L 423/12 26.11.2021  
3.3.13 „Hibr idno vozilo “ (HV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki vsebuje vsaj dve različni kategor iji 
pretv ornikov pogonske energije in vsaj dve različni kategor iji sistemo v za shranjevanje pogonske energi je.
3.3.14 „Neto sprememba energije“ pomeni razmer je med spremembo energi je sistema REESS, deljeno s potrebo po 
energi ji cikla, ki ga ima preizkusno vozilo .
3.3.15 „Hibr idno elektr ično vozilo brez zunanjeg a polnjenja“ (NO VC-HEV) pomeni hibr idno elektr ično vozilo, ki ga ni 
mogoče polniti iz zunanjega vira.
3.3.16 „Hibr idno elektr ično vozilo z zunanjim polnjenjem“ (OVC-HEV) pomeni hibr idno elektr ično vozilo, ki ga je 
mogoče polniti iz zunanjega vira.
3.3.17 „Povsem elektr ično vozilo“ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistem om, ki kot pretvorn ik 
pogonsk e energije uporablja izključno elektr ično naprav o, kot sistem za shranjevanje pogonske energije pa 
izključno sistem za shranjevanje elektr ične energije z možnostjo ponovne ga polnjenja.
3.3.18 „Gor ivna celica“ pomeni pretv ornik energi je za pretvar janje kemične (vhodne) energije v elektr ično (izhodno) 
energi jo ali obratno.
3.3.19 „Vozilo na gorivne celice“ (FCV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki vsebuje izključno 
gorivne celice in elektr ične naprav e kot pretv ornike pogonske energije.
3.3.20 „Hibr idno vozilo na gorivne celice“ (FCHV) pomeni vozilo na gorivne celice, opremljeno s pogonskim 
sistem om, ki ima vsaj en sistem za shranjevanje goriva in vsaj en sistem za shranjevanje elektr ične energije 
z možnostjo ponovne ga polnjenja, ki se uporablja kot sistem za shranjevanje pogonske energi je.
3.3.20.1 „Hibr idno elektr ično vozilo na gorivne celice brez zunanjeg a polnjenja“ (NO VC-FC HV) pomeni hibr idno 
elektr ično vozilo na gorivne celice, ki ga ni mogoče polniti iz zunanjega vira.
3.3.20.2 „Hibr idno elektr ično vozilo na gorivne celice z zunanjim polnjenjem“ (OVC-FC HV) pomeni hibr idno elektr ično 
vozilo na gorivne celice, ki ga je mogoče polniti iz zunanjega vira.
3.3.21 „Vozilo z dvogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki ima dva ločena sistem a za shranjevanje goriva in je 
zasno vano tako, da za pogon primar no uporablja samo eno gorivo naenkrat, vendar je dovoljena sočasna 
uporaba obeh goriv, ki je omejena v smislu količine in trajanja.
3.3.22 „Vozilo z dvogori vnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z dvogorivnim motorjem, pri katerem dve gorivi 
vključujeta bencin (bencinski način) in UNP , ZP/biometan ali vodik.
3.3.23 „Vozilo, ki ga poganj a izključno motor z notranjim zgorevanjem“ pomeni vozilo, pri katerem so vsi pretvorniki 
pogonsk e energi je motorj i z notranjim zgorevanjem.
3.3.24 „Polnilnik v vozilu“ pomeni pretv ornik elektr ične energi je med pogonskim sistemom REESS in vtičnico za 
polnjenje vozila.
3.3.25 „Vozilo s prilagodljivim tipom goriva“ pomeni vozilo z enim sistemom za shranjevanje goriva, ki lahk o za 
pogon uporablja različne mešanice dveh ali več goriv.
3.3.26 „Vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“ pomeni vozilo s prilagodljivim tipom goriva, ki lahk o za pogon 
uporablja bencin ali mešanico bencina in etanola z do 85-odstotnim deležem etanola (E85).
3.3.27 „Vozilo z enogor ivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki je zasno vano predvsem za eno vrsto goriva.
3.3.28 „Vozilo z enogor ivnim plinskim motorj em“ pomeni vozilo z enogor ivnim motor jem, ki je zasno vano predvsem 
za stalni pogon na UNP ali ZP/biometan ali vodik, vendar ima lahk o tudi bencinski sistem za uporabo v sili ali 
samo za zagon, pri čemer nazivna prost ornina posode za bencin ne presega 15 litrov .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/13  
3.4 Pogonski sistem
3.4.1 „Pogonski siste m“ pomeni celotno kombinaci jo v vozilu , tj. sistemo v za shranjevanje pogonske energije, 
pretv ornikov pogonske energije in sistemo v za prenos moči, ki kolesom zagota vljaj o mehansk o energijo za 
pogon vozila, ter perifern ih naprav .
3.4.2 „Pomožne naprave“ so neper iferne naprav e ali sistemi , ki porabljaj o, pretvar jajo, shranjujejo ali dova jajo 
energi jo in ki so v vozilo vgra jeni tudi za druge namene, ne samo za pogon vozila, zato se zanje ne šteje, da so 
del pogonske ga siste ma.
3.4.3 „Periferne naprave“ so katere koli naprave, ki porabljajo, pretvar jajo, shranjujejo ali dovajajo energijo, pri kater ih 
energi ja ni neposredno ali posredno uporabljena za pogon vozila, vendar so ključne za delo vanje pogonskeg a 
sistem a, zato se štejejo za njegov del.
3.4.4 „Sist em za prenos moči“ pomeni povezane element e pogonskeg a sistema za prenos mehansk e energije med 
pretv orniki pogonske energi je in kolesi.
3.4.5 „Ročni menjalnik“ pomeni menjalnik, pri katerem lahk o prestave prestavlja samo voznik.
3.5 Splošno
3.5.1 „Mer ila za emisije“ pomeni tiste spojine emisi j, za katere so v tem pravilniku določene omejitve.
3.5.2 Rezer virano.
3.5.3 Rezer virano.
3.5.4 Rezer virano.
3.5.5 Rezer virano.
3.5.6 „Potreba po energiji cikla“ pomeni izračunano pozitivno energijo, ki jo vozilo potrebuje, da odpelje predpisani 
cikel.
3.5.7 „Odklopna naprav a“ pomeni vsak del vozila, ki zaznav a temperaturo, hitrost vozila, vrtilno frekvenco motorja, 
uporabljeno prestav o, podtlak v polnilnem zbiralniku ali kater i koli drug parameter z namenom aktiviranja, 
prilaga janja, zakasnitve ali prekinitve delov anja katerega koli dela sistema za uravn avanje emisij, ki zmanjšuje 
učink ovitost sistema za uravnavanje emisi j pod pogoji, pričak ovanimi pri normalnem delo vanju vozila in pri 
normalni uporabi.
3.5.8 „Način, ki ga izbere voznik“ pomeni poseben pogoj, ki ga izbere voznik in lahk o vpliva na emisije ali porabo 
goriva in/ali energije.
3.5.9 „Prevladujoči način“ v tem pravi lniku pomeni en sam način, ki ga izbere voznik in ki je vedno izbran, ko se 
vozilo vklopi, ne glede na to, kater i način, ki ga izbere voznik , je bil aktiviran, ko je bilo vozilo nazadnje 
izklopljeno, pri čemer prevladujočeg a načina ni mogoče ponastaviti na drug način. Po vklopu vozila je mogoče 
s prevladujočeg a načina preklopiti na drug način, ki ga izbere voznik , samo z namer nim dejanjem voznik a.
3.5.10 „Ref erenčni pogoji (v zvezi z izračunom masnih emisij)“ pomeni pogoje, na kater ih teme ljijo gost ote plino v, in 
sicer 101,325 kPa in 273,15 K (0 °C).
3.5.11 „Emisij e izpušnih plino v“ pomeni emisije plinastih, trdnih in tekočih spojin iz izpušne cevi.SL Uradni list Evropske unij e L 423/14 26.11.2021  
3.5.12 „Način zagona, ki ga je mogoče konfigur irati“ v tem pravi lniku pomeni način, ki ga izbere vozni k in ga lahk o 
nastav i kot način, ki je samodejno izbran, ko se vozilo vklopi. Po vklopu vozila je mogoče z načina zagona, ki 
ga je mogoče konfigur irati, preklopiti na drug način samo z namer nim dejanjem voznika.
3.6 Masa delcev/št evilo delcev (PM/PN)
Izraz „delec“ se običajn o uporablja za snov , ki je opredeljena (izmer jena) v zraku (suspendirana snov), izraz 
„trdni delec“ pa se uporablja za usedline.
3.6.1 „Število delcev v emisijah“ (PN) pomeni skupno število trdnih delcev , izpuščenih iz izpuha vozila, ki je količinsk o 
opredeljeno z metoda mi redčenja, vzorčenja in mer jenja, kot je opredeljeno v tem pravi lniku.
3.6.2 „Emisij e trdnih delcev“ (PM) pomeni maso katereg a koli mater iala v obliki trdnih delcev v izpuhu vozila, 
količinsk o opredeljeno z metod ami redčenja, vzorčenja in mer jenja, kot je opredeljeno v tem pravilniku.
3.7 WLTC
3.7.1 „Nazivna moč motorja“ (Prated) pomeni najv ečjo neto moč motorj a v kW v skladu z zahtevami Pravilnika ZN 
št. 85.
3.7.2 „Najvišja hitrost“ (vmax) pomeni najvišjo hitrost vozila, kot jo navaja proizva jalec. Če je proizvajalec ni navedel, se 
najvišja hitrost določi v skladu s Pravilnik om ZN št. 68.
3.8 Postopek
3.8.1 „Sist em s periodično regeneraci jo“ pomeni naprav o za uravn avanje emisi j izpušnih plino v (npr . katalizator , filter 
za delce), ki zaht eva periodično regener acijo.
3.9 Emisi je zaradi izhlapevanja
3.9.1 „Sist em za shranjevanje goriva“ pomeni naprav e, ki omogočajo shranjevanje goriva ter vključujejo posodo za 
gorivo, nastav ek za polnjenje, pokrov posode za gorivo in črpalk o za gorivo, če je nameščena v posodo za 
gorivo ali nanjo.
3.9.2 „Sist em za dovajanje goriva“ pomeni sestavne dele, v katerih je shranjeno gorivo ali po kater ih se pretaka gorivo 
v vozilu ter ki vključujejo sistem za shranjevanje goriva, vse cevi za gorivo in hlape, vse črpalke za gorivo, ki 
niso nameščene na posodo za gorivo, in posodo z aktivnim ogljem.
3.9.3 „Zmog ljivost absor pcije butana“ (BWC) pomeni maso butana, ki jo lahk o absorbira posoda z aktivnim ogljem.
3.9.4 „BWC300“ pomeni zmog ljivost absor pcije butana po 300 ciklih staranja z gorivom.
3.9.5 „Faktor prepustnosti“ (PF) pomeni faktor, ki se določi glede na izgube ogljikovodik ov v določenem obdobju in se 
uporablja za določitev končnih emisij zaradi izhlapevanja.
3.9.6 „Nek ovinska enoplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno iz ene plasti nekovinskeg a 
mat eriala, vključno s fluor iranimi/sulf oniranimi mat eriali.
3.9.7 „Večplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno iz vsaj dveh različnih plasti mater ialov , od 
katerih je ena neprepustna za ogljikovodik e.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/15  
3.9.8 „Zapr ti sistem za shranjevanje goriva“ pomeni sistem za shranjevanje goriva, iz kate rega v času, ko je vozilo 
parkirano, v 24-ur nem dnevnem ciklu iz odstavka 6.5.9 Priloge C3, kadar je izveden z ustreznim referenčnim 
gorivom iz odsta vka 7 Priloge B3, ne uhaj ajo hlapi goriva.
3.9.9 „Emisij e zaradi izhlapevanja“ v okvir u tega pravilnika pomenijo hlape ogljikovodik ov, ki uhaja jo iz sistem a za 
dovajanje goriva motorn ega vozila v času, ko je parkirano, in tik pred ponovnim polnjenjem zatesnjene posode 
za gorivo.
3.9.10 „Hlapi goriva, sproščeni ob izenačenju tlaka“ pomeni ogljikovodike, ki uhaja jo iz tlačne varnostne naprave 
zapr tega sistema za shranjevanje goriva izključno skozi posodo z aktivnim ogljem, kakor omogoča sistem.
3.9.11 „Presežek hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka“ pomeni hlape ogljikovodik ov, ki uidejo ob znižanju 
tlaka in prehaj ajo skozi posodo z aktivnim ogljem.
3.9.12 „Razbremenilni tlak v posodi za gorivo“ je najnižja raven tlaka, pri kater i se začne zapr ti sistem za shranjevanje 
goriva odzračevati samo v odziv na tlak v posodi za gorivo.
3.9.13 „Preboj pri dveh gramih“ je preboj, ki se doseže, ko skupna količina ogljikovodik ov, oddanih iz posode 
z aktivnim ogljem, doseže dva grama.
3.10 Diagnostika na vozilu (OBD)
3.10.1 „Sist em za diagnostik o na vozilu (OBD)“ v okvir u tega pravilnik a pomeni sistem na vozilu , ki lahk o zazna 
nepra vilno delov anje v nadzorovanih sistemih za uravnavanje emisij, pri čemer prepozna verjetno mesto 
nepra vilnega delov anja s kodami napak , shranjenimi v računalniške m pomnilniku, in osvetli indikator 
nepra vilnega delov anja, da opozor i upravlja vca vozila.
3.10.2 „Skupina OBD“ pomeni skupine vozil, kakor jih je določil proizva jalec, za katere se pričakuje, da imajo zaradi 
medsebojne podobnosti v zasno vi tudi podobne emisi je izpušnih plino v in značilnosti sistemo v OBD. Vsak o 
vozilo iz te skupine izpolnjuje zaht eve iz odsta vka 6.8.1 tega pravi lnika.
3.10.3 „Sist em za uravna vanje emisij“ v zvezi s sistemom OBD pomeni elektronsk o krmilno enoto za upra vljanje 
motorja in druge sesta vne dele, povezane z emisi jami, v sistemu uravna vanja izpušnih plino v ali emisi j zaradi 
izhlapevanja, ki vnaša jo informacije v to enot o ali jih prejema jo iz nje.
3.10.4 „Indikator nepravilneg a delovanja (MI)“ pomeni vidni ali zvočni indikator , ki razločno opozor i voznika 
v primer u nepra vilnega delov anja katereg a koli sestavneg a dela v zvezi z emisijami, povezanega s sistemom 
OBD, ali sistema OBD.
3.10.5 „Nepra vilno delovanje“ pomeni okvaro z emisijami povezanega sestavneg a dela ali sistema, zaradi katere bi 
emisi je preseg le mejne vrednosti za OBD iz odsta vka 6.8.2, ali nezmožnost sistem a OBD, da izpolni osnovne 
zaht eve glede nadzora iz Priloge C5.
3.10.6 „Sekundar ni zrak“ pomeni zrak, ki prihaja v izpušni sistem prek črpalke ali sesalneg a ventila ali kako drugače in 
je namenjen pospeševanju oksidacije HC in CO v toku izpušnih plino v.
3.10.7 „Neuspel vžig motorj a“ pomeni odsotnost zgorevanja v posameznem valju motorja s prisilnim vžigom zaradi 
izpada iskre, premaj hnega odmer janja goriva, prenizke kompresi je ali zaradi kakšnega drugega razlog a. Za 
namene spremljanja sistem a OBD to pomeni tisti odst otek neuspelih vžigov glede na skupno števi lo vžigo v 
(kak or ga navede proizvajalec), zaradi katereg a bi emisije preseg le mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2, ali 
tisti odst otek, ki lahk o povzroči pregrevanje katalizatorjev izpušnih plinov in s tem trajno okvaro.
3.10.8 „Vozni cike l OBD“ je sesta vljen iz zagona, vožnje, pri kater i se odkr ije morebitno nepraviln o delov anje, in 
zausta vitve.SL Uradni list Evropske unij e L 423/16 26.11.2021  
3.10.9 „Ogrevalni cikel“ pomeni dovolj dolgo delov anje vozila, da temperatura hladilne tekočine od zagona motor ja 
narast e za vsaj 22 °K in doseže najmanj 343 °K (70 °C).
3.10.10 „Uravna vanje goriva“ pomeni samodejne prilagoditve osnovni nastav itvi dovoda goriva na podlagi povratnih 
informacij. Kratk oročno uravna vanje goriva se nanaša na dinamične ali takojšnje prilagoditve. Dolgoročno 
uravnavanje goriva pomeni velik o bolj postopn o prilagodit ev nastav itve dovoda goriva kot kratk oročno 
uravnavanje goriva. Ta dolgoročna uravnavanja nadomestij o razlike med vozili in postopn e spremembe, ki se 
poja vijo sčasoma.
3.10.11 „Izračunana vrednost obremenitve“ pomeni navedbo trenutnega toka zraka, deljeneg a z največjim tokom zraka, 
pri čemer je največji tok zraka popravlj en za nadmorsk o višino, če je znana. Ta opredelit ev zagota vlja število 
brez merske enot e, univerzalno za vse motor je, in serviser ju prikaže delež zmog ljivosti mot orja, ki se uporablja 
(pri širok o odpr ti loputi v uplinjaču je to vrednost 100 %).
3.10.12 „Stalni privzeti način emisi j“ pomeni primer , ko se naprava za upra vljanje motorja trajn o preklopi na nastavit ev, 
ki ne zaht eva vnosa informacij iz okvar jenega sesta vnega dela ali sistema, kjer bi takšen okvar jeni del ali sistem 
povzročil povečanje emisi j iz vozila nad mejne vrednosti za OBD iz odsta vka 6.8.2.
3.10.12.1 Stalni v tem kontekstu pomeni, da s privzet ega načina ni mogoče preklopiti na drug način, tj. diagnostika ali 
strateg ija za uravna vanje, ki je povzročila preklop na privzeti način emisi j, se v naslednjem voznem ciklu ne 
more izvesti in ne more potrditi, da pogoji, ki so povzročili preklop na privzeti način emisi j, niso več prisotni. 
Drugi privzeti načini emisi j se ne štejejo za stalne.
3.10.13 „Enota za odjem moči“ pomeni enot o za zagoto vitev potrebne moči za pogon pomožne opreme, vgrajene 
v vozilo, ki jo poganja motor .
3.10.14 „Dost op“ pomeni razpoložljivost vseh podatk ov OBD v zvezi z emisijami, vključno s kodami napak , potrebnimi 
za preg led, diagnostik o, servisiranje ali popra vilo delov vozila, povezanih z emisijami, prek zaporednega 
vmesnika za standardno diagnostično povezav o (v skladu z odsta vkom 6.5.3.5 Dodatka 1 k Prilogi C5).
3.10.15 „Neomejen“ pomeni:
3.10.15.1 dost op, neodvisen od pristopne kode, ki jo je mogoče dobiti le pri proizvajalcu, ali podobne naprav e, ali
3.10.15.2 dost op, ki omogoča oceno danih podatk ov brez uporabe posebneg a dekodir nega sistem a, razen če so podatki 
standardizirani.
3.10.16 „Standardiziran“ pomeni, da so vsi podatki, vključno z vsemi uporabljenimi kodami napak, zapisani samo 
v skladu z industr ijskimi standardi, ki jasno določajo format in dovoljene možnosti ter zagota vljaj o najvišjo 
stopnjo usklaj enosti v industr iji motornih vozil, njiho va uporaba pa je izrecno dovoljena v tem pravi lniku.
3.10.17 Rezer virano.
3.10.18 „Pomanjkljivost“ pri sistemih OBD vozila pomeni, da imajo sestavni deli ali sistemi , ki jih nadzor uje siste m OBD, 
začasne ali trajne delov ne značilnosti, ki škodljivo vplivajo na sicer učink ovit OBD nadzor teh sestavnih delov ali 
sistem ov ali ne izpolnjujejo vseh drugih podrobnih zahtev za sistem OBD.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/17  
3.10.19 „Zasilni postopki “ pomeni kater i koli privzeti način, ki ni privzeti način emisij.
3.10.20 „Koda napake v čakanju“ je koda za diagnozo teža v, shranjena ob prvi zaznav i nepraviln ega delov anja, preden 
zasveti indikator nepraviln ega delov anja.
3.10.21 „Priprav ljenost“ pomeni stanje, ki kaže, ali je monitor ali skupina monitorj ev delovala po zadnjem brisanju 
podatk ov z zunanjo zaht evo ali ukazom (npr . z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD).
3.11 Preizkus s popravk om za temperaturo okolice (Priloga B6a)
3.11.1 „Napra va za aktivno shranjevanje toplot e“ pomeni tehnol ogijo, ki shranjuje topl oto znotraj katere koli naprave 
v vozilu , to topl oto pa nato v določenem času ob zagonu motorja sprosti v katereg a od delov pogonsk ega 
sistem a. Zanjo sta značilna entalpija, shranjena v sistemu, in čas za sprostite v topl ote v katereg a od delov 
pogonsk ega sistema.
3.11.2 „Izolaci jski mat eriali“ pomeni kate ri koli mater ial v prost oru za motor , ki je pritrjen na motor in/ali šasijo in ima 
topl otni izolacijski učinek, zanj pa je značilna največja topl otna prevod nost, ki znaša 0,1 W/(mK).
4. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGA CIJE
4.1 Proizva jalec vozila ali njego v pooblaščeni zastopnik homolog acijsk emu orga nu predloži vlogo za podelitev 
homolog acije tipa vozila glede na zahteve tega pravilnika.
4.1.1 Vloga iz odstavka 4.1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je določen v Prilogi A1 k temu pravilniku.
4.1.2 Poleg tega proizvajalec predloži naslednje informacije:
(a) za vozila z motorjem s prisilnim vžigom izjav o proizva jalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigo v glede 
na skupno število vžigo v, zaradi katereg a lahk o emisije presežejo mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2, 
če je ta odstot ek neuspelih vžigov prisoten od začetka preizkusa tipa 1, kot je opisan v prilogah 
dela B k temu pravilnik u, ali pa bi lahk o povzročil pregretje katalizatorj a ali katalizatorj ev izpušnih plino v 
pred nastank om trajne okvare;
(b) podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo značilnosti delov anja sistem a OBD, vključno s seznamom 
vseh ustreznih delov sistema za uravn avanje emisi j vozila, ki jih nadzor uje sistem OBD;
(c) opis indikatorja nepra vilnega delov anja, s kater im sistem OBD voznika opozar ja na napake pri delov anju;
(d) ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
izjav o proizvajalca, da je sistem OBD skladen z določbami odstavka 7 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu 
pravilniku, ki se nanaša jo na učink ovitost med uporabo v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah;
(e) ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
načr t, ki opisuje podrobna tehnična mer ila in utem eljitve za povečanje števca in imeno valca vsake nadzor ne 
enot e in izpolnjuje zaht eve iz odstavk ov 7.2 in 7.3 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku ter vsebuje 
tudi tehnična mer ila in uteme ljitve za onemogočenje štev cev, imenovalc ev in splošneg a imenovalc a pod 
pogoji iz odsta vka 7.7 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku;
(f) opis ukrepo v, sprejetih za preprečevanje nedov oljenih posegov in sprememb na računalniku sistem a za 
uravn avanje emisi j;SL Uradni list Evropske unij e L 423/18 26.11.2021  
(g) če je ustrezno, podrobnosti o skupini OBD, kot so navedene v odsta vku 6.8.1;
(h) po potrebi kopije drugih homologaci j z ustreznimi podatki, ki omogočajo razšir itev homologaci j in 
določanje faktorj ev poslabšanja.
4.1.3 Za preizkuse iz odstavka 3 Priloge C5 k temu pravilniku se tehnični službi, ki izvaja homologaci jski preizkus, 
predloži vozilo, ki je reprezentativno za tip vozila, ki ga je treba homologirati, ali skupino vozil, opremljenih 
s sistem om OBD. Če tehni čna služba ugoto vi, da predloženo vozilo ne ustreza povsem skupini OBD, opisani 
v odstavku 6.8.1, se predloži drugo in po potrebi dodatno vozilo za preizkus v skladu z odstavk om 3 
Priloge C5 k temu pravilniku.
4.2 Vzorec opisnega lista za emisi je izpušnih plinov , emisije ogljikovega dioks ida, porabo goriva in/ali mer itev 
porabe elektr ične energije in elektr ičneg a dosega, emisi je zaradi izhlapevanja, trajn ost in sistem OBD je 
v Prilogi A1 k temu pravilniku. Informaci je iz točke 3.2.12.2.7.6 Priloge A1 k temu pravilniku je treba vključiti 
v Dodate k 1 „Informaci je v zvezi z OBD“ sporočila o homologaci ji iz Priloge A2 k temu pravilniku.
4.2.1 Po potrebi se predložijo izvodi drugih homologaci j z ustreznimi podatki, ki omogoča jo razšir itve homologaci j 
in določanje faktorjev poslabšanja.
4.3 Za preizkuse iz tabele A v odstavku 6 se tehnični službi, ki izvaja homologaci jske preizkuse, predloži vozilo, ki 
je reprezentativno za tip vozila, ki ga je treba homologirati.
4.3.1 Za namene odstavka 4.1.2(e) homolog acijski organ, ki podeli homologaci jo, drugim homologaci jskim organom 
na zaht evo da na voljo informacije iz navedene točk e.
4.3.2 Za namene odsta vka 4.1.2(d) in (e) homologa cijski organi ne odobr ijo vozila, če so informacije, ki jih je 
predložil proizva jalec, nepr imer ne za izpolnit ev zahte v iz odstavka 7 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku. 
Odsta vki 7.2, 7.3 in 7.7 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku se uporabljaj o v vseh razumno predvidljivih 
voznih razmerah. Homolog acijski organ pri oceni izvajanja zahtev iz odsta vkov 7.2 in 7.3 Dodatka 1 
k Prilogi C5 upošte va stopnjo tehnološkeg a razvoj a.
4.3.3 Za namene odstavka 4.1.2(f) ukrepi, sprejeti za preprečevanje nedov oljenih posego v in sprememb v računalniku 
sistem a za uravna vanje emisij, vključujejo pripomoček za posodabljanje s programom, ki ga je odobr il 
proizva jalec, ali umer janje.
4.3.4 Vloga za podelitev homologaci je za vozila s prilagodljivim tipom goriva, vozila z enogor ivnim motorj em in 
vozila z dvogorivnim motorjem izpolnjuje dodatne zaht eve iz odsta vkov 5.8 in 5.9.
4.3.5 Spremembe znamke siste ma, sestavneg a dela ali samost ojne tehnične enot e, do kater ih pride po homologaci ji, 
homolog acije ne razveljavi jo samodejno, razen če se njihove prvotne tehnične značilnosti ali tehnični 
parametr i spremeni jo tako, da to vpliva na delov anje motorj a ali sistema za uravn avanje onesnaževanja.
4.4 Homolog acijski organ pred podelitvij o homologa cije za tip vozila prever i, ali obstaja jo zado voljivi ukrepi za 
zagot ovitev učink ovitega prever janja skladnosti proizvod nje.
5. HOMOL OGA CIJA
5.1 Če tip vozila, predložen v homologaci jo, izpolnjuje vse ustrezne zaht eve iz odsta vka 6, se homologaci ja 
navedeneg a tipa vozila podeli.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/19  
5.2 Vsake mu homologiranemu tipu se dodeli homologaci jska številka.
5.2.1 Homolog acijsk o številko sestavlja jo štirje deli. Vsak del je ločen z znak om „*“.
Del 1: velika črka „E“, ki ji sledi števi lčna oznaka pogodbenice, ki je podelila homolog acijo (1).
Del 2: števi lka [tega pravilnika], ki ji sledij o črka „R“ in spodaj navedeni znaki v naslednjem 
zaporedju:
(a) dve števki (z ničlama na začetku, če je to ustrezno), ki nava jata spremembe, ki vključujejo 
tehnične določbe pravilnika ZN, ki se uporablja za homologaci jo (00 za pravilnik ZN 
v njegovi izvir ni obliki);
(b) poševnica (/) in dve števki (z ničlama na začetku, če je to ustrezno), ki navajata števi lko 
dopolnila sprememb, ki se uporabljajo za homolog acijo (00 za spremembe v prvotni 
obliki);
(c) poševnica (/) in dva znaka, ki označujeta fazo/raven izvajan ja (npr . 1A, 1B).
Del 3: štirimestna zaporedna številka (z ničlama na začetku, če je to ustrezno). Zaporedje se začne 
z 0001.
Del 4: dvomestna zaporedna števi lka (z ničlama na začetku, če je to ustrezno) za označite v razšir itve. 
Zaporedje se začne z 00.
Vse števk e so arabske števk e.
5.2.2 Primer homologaci jske števi lke v skladu s tem pravi lnikom:
E11*154R01/01/02*0123*01
Prva razšir itev homologaci je, oštevilčena z 0123, ki jo je izdalo Združeno kraljestvo na podlagi dopolnila 01 
sprememb 01, pri čemer gre za homologa cijo na ravni 2.
5.2.3 Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila.
5.3 Obvestilo o podelitvi ali razšir itvi ali zavr nitvi homologaci je tipa vozila skladno s tem pravilnik om se predloži 
pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravi lnik , na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz 
Priloge A2 k temu pravilniku.
5.3.1 V primer u sprememb tega besedila, na primer ob določitvi novih mejnih vrednosti, je treba pogodbenice 
Sporazuma iz leta 1958 obvestiti, kate ri tipi vozila, ki so bili že homologirani, so skladni z novimi določbami.
5.4 Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilnik u, je na vidnem in zlahka 
dost opnem mestu, naved enem na homolog acijsk em obrazcu, nameščena mednarodna homologaci jska oznaka, 
sesta vljena iz:
5.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznak o pogodbenice, ki je podelila homolog acijo;
5.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledij o črka „R“, pomišljaj in homologaci jska številka na desni strani kroga iz 
odsta vka 5.4.1.
(1)Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so naveden e v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstr ukciji vozil (R.E.3), 
dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, Priloga 3 – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp2 9resolutions.html .SL Uradni list Evropske unij e L 423/20 26.11.2021  
5.4.3 Homolog acijska oznaka vključuje dodatno oznak o za homolog acijsk o številk o, ki označuje raven (raven 1A, 1B 
ali 2), za kate ro je bila podeljena homologaci ja. To oznak o je treba izbrati v skladu s tabelo A3/1 Priloge 3 
k temu pravilniku.
5.5 Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi 
Sporazumu iz leta 1958, v drža vi, ki je podelila homolog acijo v skladu s tem pravilnik om, simbola iz 
odsta vka 5.4.1 ni treba ponovi ti; v takem primer u se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz 
odsta vka 5.4.1 naved ejo števi lke pravilnik ov, homolog acijsk e številk e in dodatni simboli vseh pravilnik ov, 
v skladu s katerimi je bila podeljena homolog acija v drža vi, ki je podelila homologaci jo v skladu s tem 
pravilnik om (glej Prilogo A3).
5.6 Homolog acijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbr isna.
5.7 Homolog acijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.
5.7.1 V Prilogi A3 k temu pravi lniku so prikazani primer i namestitve homologaci jske oznak e.
5.8 Dodatne zahteve za homolog acijo vozil s prilagodljivim tipom goriva
Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A.
5.8.1 Za homologaci jo vozila s prilagodljivim tipom goriva na etanol proizva jalec vozila opiše sposobnost vozila, da 
se prilagodi kateri koli mešanici bencina in etanola (z do 85-odstotnim deležem etanola).
5.9 Dodatne zahteve za vozila z enogor ivnim plinskim motorj em in vozila z dvogorivnim plinskim motorjem
5.9.1 Pri UNP ali ZP se gorivo, ki ga je treba uporabiti, navede v opisnem listu iz Priloge A1 k temu pravilniku.
5.10 Zaht eve za homologaci jo glede sistema OBD
5.10.1 Proizva jalec zagot ovi, da so vsa vozila opremljena s sistemom za diagnostik o na vozilu (OBD).
5.10.2 Siste m OBD je zasno van, sestavljen in nameščen na vozilu tako, da lahk o prepoznava vrsto okvare ali 
nepra vilnega delov anja skozi celotno življenjsk o dobo vozila.
5.10.3 Siste m OBD mora biti pod pogoji običajne uporabe skladen z zaht evami tega pravilnika .
5.10.4 Pri preizkusu z okvar jenim sestavnim delom v skladu z Dodatk om 1 k Prilogi C5 k temu pravi lniku se aktivira 
indikat or nepravilneg a delov anja sistema OBD. Indikator nepraviln ega delovanja sistema OBD se lahk o pri tem 
preizkusu aktivira tudi, ko ravn i emisij padejo pod mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.
5.10.5 Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A:
Proizva jalec zagot ovi, da je siste m OBD v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah v skladu z zahte vami za 
učink ovitost med uporabo, ki so določene v odstavku 7 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku.
5.10.6 Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A:
Proizva jalec mora nacionalnim organom in neodvisnim izva jalcem omogočiti preprost dostop brez kakršnega 
koli šifriranja do podatk ov v zvezi z učink ovitostjo med uporabo, ki jih mora sistem OBD vozila shranjevati in 
sporočati v skladu z določbami odstavka 7.6 Dodatka 1 k Prilogi C5 k temu pravilniku.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/21  
5.11 Zaht eve za homologaci jo v zvezi z napravami za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energi je
5.11.1 Proizva jalec zagot ovi, da so naslednja vozila kategor ij M1 in N1 opremljena z naprav o za določanje in 
shranjevanje podatk ov o količini goriva in/ali elektr ične energije, porabljene za delov anje vozila, ter dajanje teh 
podatk ov na voljo:
(a) vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, in hibr idna elektr ična vozila brez 
zunanjeg a polnjenja (NO VC-HEV), ki jih poganja izključno mineralno dizelsk o gorivo, biodizel, bencin, 
etanol ali kakršna koli kombinaci ja teh goriv;
(b) hibr idna elektr ična vozila z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV), ki jih poganjata elektr ična energija in katero 
koli gorivo iz točke (a).
5.11.2 Napra va za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energije izpolnjuje zaht eve iz Dodatka 5.
6. SPECIFIKA CIJE IN PREIZKUSI
6.1 Splošno
6.1.1 Vozilo in njego vi sestavni deli, ki lahk o vplivajo na emisije CO 2, porabo goriva ali elektr ične energije ter emisije 
plinastih spojin, vključno z emisi jami zaradi izhlapevanja, emisije trdnih delcev in število delcev (če se zahte va 
mer jenje števila delcev), morajo biti zasno vani, izdelani in vgra jeni tako, da vozilo pri običajn i uporabi in 
v običa jni pogojih uporabe, kot so vlaga, dež, sneg, vročina, mraz, pesek, umazanija, tresljaji, obraba itd., v času 
svoje življenjske dobe izpolnjuje določbe tega pravilnika. To vključuje zagota vljanje varnosti vseh cevi, spojev in 
priključk ov, ki se uporabljajo v siste mih za uravnavanje emisi j in sistem ih za uravnavanje emisi j zaradi 
izhlapevanja.
Za emisi je izpušnih plino v, emisi je CO 2 in porabo goriva ali elektr ične energi je velja, da so te določbe 
izpolnjene, če so izpolnjene določbe odstavk ov 6.3 in 8.2.
Za emisije zaradi izhlapevanja velja, da so ti pogoji izpolnjeni, če so izpolnjene določbe odstavk ov 6.6 in 8.3.
6.1.2 Preizkusno vozilo mora biti reprezentativno v smislu sesta vnih delov , povezanih z emisijami, in funkcionalnosti 
predvidene serije proizvodnje, ki bo zajeta v homologaci ji. Proizva jalec in pristojni orga n soglasno določita, 
kateri preizkusni model vozila je reprezentativen.
6.1.3 Kar zadeva emisi je zaradi izhlapevanja, pri vozilih z zapr tim sistemom za shranjevanje goriva to vključuje tudi 
opremljenost s sistemom, ki tik pred polnjenjem z gorivom sprosti tlak v posodi za gorivo izključno skozi 
posodo z aktivnim ogljem, katere edina funkcija je shranjevanje hlapov goriva. Ta prezračevalna pot je tudi 
edina, ki se uporablja, kadar tlak v posodi za gorivo preseže varni delov ni tlak.
6.1.4 Stanje vozila med preizkušanjem
6.1.4.1 Vrste in količine maziv ter hladilne tekočine za preizkušanje emisi j so v skladu z navodili proizvajalca za 
normalno delov anje vozil.
6.1.4.2 Vrsta goriva za preizkušanje emisij je določena v Prilogi B3 k temu pravilniku.
6.1.4.3 Vsi sistemi za uravna vanje emisi j, vključno s sistemi za uravn avanje emisi j zaradi izhlapevanja, so v delujočem 
stanju.
6.1.4.4 Moto r mora biti zasno van tako, da ni emisi j iz okrova motorja.
6.1.4.5 Pnevmatik e, uporabljene za preizkušanje emisi j, so opredeljene v odstavku 2.4.5 Priloge B6 k temu pravilniku.
6.1.5 Dovodne odpr tine na posodi za gorivoSL Uradni list Evropske unij e L 423/22 26.11.2021  
6.1.5.1 za raven 1A
V skladu z odsta vkom 6.1.5.2 mora biti dovodna odpr tina na posodi za bencin ali etanol zasnovana tako, da 
preprečuje polnjenje posode s šobo za točenje, ki ima zunanji premer 23,6 mm ali več.
za raven 1B
Ni zaht ev za dovodne odpr tine na posodi za gorivo.
6.1.5.2 Odsta vek 6.1.5.1 se ne uporablja za vozilo, pri katerem sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
6.1.5.2.1 vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvinčeni bencin ne pošk oduje nobene naprave za urav navanje emisi j, ter
6.1.5.2.2 vozilo je razločno, berljivo in neizbr isno označeno s simbolom za neosvinčeni bencin, določenim v standardu 
ISO 2575:2010 „Cestna vozila – Simboli za naprave za upravljanje, kontrolne svetilke in kazalnike“, in sicer na 
takem mestu, da ga lahk o oseba, ki polni posodo za gorivo, takoj opazi. Dov oljene so dodatne oznake.
6.1.6 Sprejmejo se ustrezni ukrepi za preprečevanje prevelikih emisij zaradi izhlapevanja in razlitja goriva zaradi 
manjka jočega pokrova na posodi za gorivo. To se lahk o doseže z enim od naslednjih ukrepo v:
6.1.6.1 s pokrov om posode za gorivo, ki se samodejno odpira in zapira ter ni odstranljiv ;
6.1.6.2 z zasnov o, ki preprečuje prevelike emisije zaradi izhlapevanja v primer u manjka jočega pokrova posode za 
gorivo, ali
6.1.6.3 z drugimi ukrepi, ki imajo enak učinek. Primer i lahk o med drugim vključujejo privezan pokrov posode za 
gorivo, priklenjen pokro v ali pokrov , ki se odklepa s ključem za vžig vozila. V tem primer u se ključ lahk o 
odstrani iz pokrova posode le, ko je pokro v zaklenjen.
6.1.7 Določbe za varnost elektronsk ega sistema
6.1.7.1 Vsa vozila z računalnik om sistema za uravn avanje emisi j, vključno z računalnik om sistem a za uravna vanje 
emisi j zaradi izhlapevanja, tudi če je vgra jen v računalnik sistema za uravna vanje emisij izpušnih plino v, morajo 
biti zaščiten a pred spremembami, ki jih ni odobr il proizvajalec. Proizvajalec odobr i spremembe, če so te 
potrebne zaradi diagnoze, servisiranja, preg leda, dodatnega opremljanja ali popravila vozila. Vse računalniške 
kode ali delov ni parametr i, ki jih je mogoče pono vno programirati, mora jo biti zaščiteni pred nedov oljenimi 
posegi in zagota vljati najmanj stopnjo zaščite iz določb standarda ISO 15031-7:2013. Vsi odstranljivi 
kalibraci jski pomnilniški čipi morajo biti zapr ti v svojem ohišju, ki je zapečate no ali zaščiteno z elektronskimi 
algor itmi, in jih ne sme biti mogoče menjati brez uporabe posebneg a orodja in postopk ov.
6.1.7.1.1 Samo funkci je, ki so neposredno povezane s kalibracijo emisij ali preprečevanjem kraje vozila, so lahk o 
zaščiten e v skladu z odsta vkom 6.1.7.1.
6.1.7.2 Delo vnih parametro v računalnišk o kodiranega motorja ni mogoče spreminjati brez uporabe posebnih orodij in 
post opk ov (npr . spajkane ali zalite računalniške kompon ente ali zapr ta (ali spajkana) ohišja).
6.1.7.3 Proizva jalci lahk o pri pristojnem organu zaprosij o za oprostitev ene od teh zahte v za tista vozila, na kate rih 
zaščita verjetno ni potrebna. Mer ila, ki jih pristojni organ ocenjuje pri odločanju o oprostitvi, med drugim 
vključujejo trenutno razpoložljivost delov nih čipo v, največjo zmog ljivost vozila in predvideni obseg prodaje 
vozila.
6.1.7.4 Proizva jalci, ki uporabljajo sisteme računalniških kod, ki jih je mogoče programirati, morajo preprečiti 
nedov oljeno ponovno programiranje. Vključiti mora jo izboljšane strateg ije za zaščito pred nedov oljenimi 
posegi in funkci je za zaščito pred zapiso vanjem, ki zahteva jo elektronski dostop do računalnika, ki ga vzdržuje 
proizva jalec, na drugem kraju. Pristojn i organ odobr i metod e, ki zagota vljajo ustrezno stopnjo zaščite pred 
nedov oljenimi posegi.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/23  
6.1.8 Zaokroževanje
Če drugje v tem pravilniku ni določeno drugače, odsta vka 6.1.8.1 in 6.1.8.2 določata pravila za zaokroževanje 
za izpolnit ev zahtev tega pravilnika.
6.1.8.1 Če je števka neposredno desno od zadnjeg a mesta, ki ga je treba ohraniti, manjša od 5, navedena zadnja 
ohranjena števka ostane nespremenjena.
Primer:
Če je rezultat 1,234 grama, vendar je treba ohraniti samo dve decimalni mesti, je končni rezultat 1,23 grama.
6.1.8.2 Če je števka neposredno desno od zadnjega mesta, ki ga je treba ohraniti, enaka 5 ali večja, se navedena zadnja 
ohranjena števka poveča za 1.
Primer:
Če je rezultat 1,236 grama, vendar je treba ohraniti samo dve decimalni mesti, je končni rezultat 1,24 grama, 
ker je števka 6 večja od 5.
6.1.9 Uporaba odklopnih naprav , ki zmanjšujejo učink ovitost sistemo v za uravn avanje emisi j, je prepovedana. 
Prepo ved ne velja, kadar :
(a) je potreba po naprav i upravi čena zaradi zaščite motorja pred okvarami ali pošk odbami in zaradi varnega 
delov anja vozila;
(b) naprav a ne deluje po zagonu motorja
ali
(c) so pogoji v bistvu vključeni v preizkuševalne postopk e za potrdit ev emisij zaradi izhlapevanja in povprečnih 
emisi j iz izpušne cevi.
6.2 Preizkuševalni postope k
V tabeli A so določene različne preizkuševalne zahteve za homologa cijo vozila.SL Uradni list Evropske unij e L 423/24 26.11.2021  
Tabela A
Uporaba preizkuševalnih zahtev za homologacijo in razšir itve 
Kategor ija vozila Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vključno s hibr idnimi vozili (1)(2)Vozila z motorji 
s kompresi jskim 
vžigom, vključno 
s hibr idnimi voziliPovsem 
elektr ična 
vozilaVozila na 
vodik ove 
gorivne celice
Vozila z enogor ivnim motorjem Vozila z dvogor ivnim motorjem (3)Vozila 
s prilagodljivim 
tipom 
goriva (3)Vozila z enogor ivnim 
motorjem
Referenčno gorivo Bencin UNP ZP/ 
biometanVodik (ICE) Bencin Bencin Bencin Bencin Dizelsk o 
gorivoBencin – Vodik 
(gor ivne 
celice) UNP ZP/ 
biometanVodik (ICE) (4)Etanol (E85)
Preizkus tipa 1 (za uporabnost 
izmer jenih sestavin za goriva in 
tehnol ogijo vozil ter s tem za postopk e 
mer jenja glej tabelo 1A in tabelo 1B) 
(mejne vrednosti)Da Da (5) Da (5) Da (4) Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da Da – –
ATCT
(preizkus pri 14 °C)Da Da Da Da (4) Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da
(obe gorivi)Da Da – –
Emisije zaradi izhlapevanja
(preizkus tipa 4)Da Da (6) Da (6) – Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)– Da – –
Trajnost
(preizkus tipa 5)Da Da Da Da Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)Da
(samo 
bencin)Da Da – –
OBD Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da – –
OBFCM Da – – – – – – Da
(obe gorivi)Da Da – –SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/25  
(1)Posebni preizkuševalni postopki za vozila na vodik bodo opredeljeni pozneje.
(2)Omejitve za maso delcev in število delcev ter ustrezni postopki mer jenja se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizga vanjem goriva.
(3)Če je vozilo z dvogorivnim motorjem kombinirano z vozilom s prilagodljivim tipom goriva, se uporabljata oba niza preizkuševalnih zahtev .
(4)Pri vozilu s pogonom na vodik se določijo samo emisije NOx.
(5)Samo za raven 1A: omejitve za maso delcev in število delcev ter ustrezni postopki mer jenja se ne uporabljajo. Samo za raven 1B: če ima vozilo z enogor ivnim plinskim motorjem posodo za bencin, se 
preizkusi tudi z ustreznim bencinskim referenčnim gorivom.
(6)Velja, če ima vozilo z enogor ivnim plinskim motorjem posodo za bencin, saj se v nasprotnem primer u in za raven 1A navede „–“.SL Uradni list Evropske unij e L 423/26 26.11.2021  
6.2.6 Vsaki skupini vozil, opredeljeni v nadaljevanju, se dodeli enotna identif ikacij ska oznaka v naslednji obliki:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI,
pri čemer je:
FT identif ikator tipa skupine:
(a) IP = skupina interpolacij, kot je opredeljena v odstavku 6.3.2, z uporabo metode interpolacije ali brez nje;
(b) RL = skupina cestnih obremenitev , kot je opredeljena v odsta vku 6.3.3;
(c) RM = skupina matr ik za cestne obremenitve, kot je opredeljena v odsta vku 6.3.4;
(d) PR = skupina sistemo v s periodično rege neracijo (Ki), kot je opredeljena v odsta vku 6.3.5;
(e) AT = skupina ATCT , kot je opredeljena v odsta vku 2 Priloge B6a;
(f) EV = skupina emisi j zaradi izhlapevanja, kot je opredeljena v odstavku 6.6.3;
(g) DF = skupina za trajn ost, kot je opredeljena v odstavku 6.7.5;
(h) OB = identif ikator skupine OBD, kot je opredeljena v odsta vku 6.8.1;
(i) ER = identif ikator skupine ER (sist em za naknadno obdelav o izpušnih plinov , ki uporablja reage nt), kot je 
opredeljena v odstavku 6.9.2;
(j) GV = identif ikator skupine GFV , kot je opredeljena v odsta vku 6.3.6.3;
nnnnnnnnnnnnnnn je niz največ petnajstih znak ov, pri čemer je uporaba znak ov omejena na številk e 0–9, črke 
A–Z in podčr taj „_“;
WMI (globalni identif ikator proizvajalca) je koda, ki enolično identif icira proizvajalca in je opredeljena 
v standardu ISO 3780:2009.
Lastnik WMI mora zagoto viti, da je kombinaci ja niza nnnnnnnnnnnnnnn in kode WMI edinstvena za skupino 
ter da je niz nnnnnnnnnnnnnnn v okvir u naved ene kode WMI edinstven za homologaci jske preizkuse, 
opra vljene za pridobitev homolog acije.
6.3 Opis preizkusa tipa 1 (WL TP)
Preizkus tipa 1 se izvede na vseh vozilih iz odstavka 1. Preizkuševalni postopki in zahteve iz tega odsta vka in 
prilog dela B se upošteva jo (kot je ustrezno).
6.3.1 Preizkus tipa 1 se izvede v skladu s:
(a) postopki WLTC, opisanimi v Prilogi B1;
(b) izbiranjem prestav in določitvi jo točk e prestav ljanja, kot je opisano v Prilogi B2;
(c) ustreznimi gorivi, kot je opisano v Prilogi B3;
(d) cestno obremenitvi jo in nastav itvami dinamometra, kot je opisano v Prilogi B4;
(e) preizkuševalno opremo, kot je opisano v Prilogi B5;
(f) preizkuševalnimi postopki , kot je opisano v prilogah B6 in B8;
(g) metodami izračuna, kot je opisano v prilogah B7 in B8.
6.3.2 Skupina interpolacij
6.3.2.1 Skupina interpolacij za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem
6.3.2.1.1 Vozila so lahk o del iste skupine interpol acij v katerem koli od naslednjih primerov , vključno s kombinaci jami 
teh primerov:
(a) vozila pripadaj o različnim razredom vozil, kot je opisano v odstavku 2 Priloge B1;
(b) vozila imajo različne ravn i zmanjševanja, kot je opisano v odstavku 8 Priloge B1;
(c) vozila imajo različne omejene hitrosti, kot je opisano v odstavku 9 Priloge B1.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/27  
6.3.2.1.2 Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih značilnosti vozila/pogonsk ega sistema /menjalnika, so lahk o del 
iste skupine interpolacij:
(a) vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva (ali vrste goriv v primer u vozil s prilagodljivim tipom 
goriva ali vozil z dvogorivnim motor jem), proces zgorevanja, delovna prostorn ina motorja, značilnosti pri 
polni obremenitvi, motorn a tehnologija in sistem polnjenja ter tudi drugi motorn i podsistemi ali 
značilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na masne emisi je CO 2 pod pogoji WLTP;
(b) strateg ija delov anja vseh sesta vnih delov pogonske ga siste ma, ki vplivajo na masne emisije CO 2;
(c) vrsta menjalnika (npr . ročni, avtomatsk i, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav , število sklopk itd.);
(d) razmer ja n/v (vrtilna frekvenca motor ja, deljena s hitrostjo vozila). Ta zaht eva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestav na razmer ja z vidika razmer ij n/v najpogosteje vgra jenih tipov menjalnika znotraj 
8 odst otkov;
(e) števi lo pogonskih osi.
6.3.2.1.3 Če se uporabi alternati vni parameter , kot je višja vrtilna frekvenca nmin_dr ive, kot je opredeljena v odsta vku 2(k) 
Priloge B2, ali rezer va ASM, kot je opredeljena v odstavku 3.4 Priloge B2, je ta parameter enak v celotni skupini 
interpolacij.
6.3.2.2 Skupina interpolacij za vozila NOVC-HEV in vozila OVC-HEV
Poleg zahtev iz odstavka 6.3.2.1 so lahk o samo hibr idna elektr ična vozila z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV) in 
hibr idna elektr ična vozila brez zunanjeg a polnjenja (NO VC-HEV), ki so identična glede na naslednje značilnosti, 
del iste skupine interpolacij:
(a) vrsta in število elektr ičnih naprav: vrsta konstr ukcije (asinhrona/sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva 
(zrak, tekočina) in katere koli druge značilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na masne emisi je CO2 in 
porabo elektr ične energi je pod pogoji WLTP;
(b) vrsta pogonskeg a sistema REESS (vrsta celice, kapaciteta , nazivna napetost, nazivna moč, vrsta hladilnega 
sredstva (zrak, tekočina));
(c) vrsta pretvornik a energije med elektr ično naprav o in pogonskim sistemom REESS, med pogonskim 
sistemom REESS in nizk onapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vtičnice in pogonskim sistemom 
REESS, vključno s katerimi koli drugimi značilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na masne emisije CO 2 
in porabo elektr ične energije pod pogoji WLTP. Na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi homologa cijsk ega 
organa se lahk o v skupino vključijo pretv orniki energije med polnjenjem iz vtičnice in pogonskim 
sistemom REESS z manjšimi izgubami pri ponovne m polnjenju;
(d) razlika med števi lom ciklo v praznjenja naboja od začetka preizkusa do prehodnega cikla in vključno z njim 
ne sme biti več kot ena.
6.3.2.3 Skupina interpolacij za vozila PEV
Samo povsem elektr ična vozila (PEV), ki so identična z vidika naslednjih značilnosti elektr ičnega pogonskeg a 
sistem a/menjalnika, so lahk o del iste skupine interpol acij:
(a) vrsta in število elektr ičnih naprav: vrsta konstr ukcije (asinhrona/sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva 
(zrak, tekočina) in katere koli druge značilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektr ične energije 
in doseg pod pogoji WLTP;
(b) vrsta pogonskeg a sistema REESS (vrsta celice, kapaciteta , nazivna napetost, nazivna moč, vrsta hladilnega 
sredstva (zrak, tekočina));
(c) vrsta menjalnika (npr . ročni, avtomatsk i, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav , število sklopk itd.);
(d) števi lo pogonskih osi;SL Uradni list Evropske unij e L 423/28 26.11.2021  
(e) vrsta pretvornik a energije med elektr ično naprav o in pogonskim sistemom REESS, med pogonskim 
sistemom REESS in nizk onapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vtičnice in pogonskim sistemom 
REESS, vključno s kater imi koli drugimi značilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektr ične 
energije in doseg pod pogoji WLTP. Na zaht evo proizvajalca in po odobr itvi homologa cijsk ega organa se 
lahk o v skupino vključi jo pretvorn iki energije med polnjenjem iz vtičnice in pogonskim sistemom REESS 
z manjšimi izgubami pri pono vnem polnjenju;
(f) strateg ija delov anja vseh kompone nt, ki vpliva jo na porabo elektr ične energije znotraj pogonske ga sistema;
(g) razmer ja n/v (vrtilna frekvenca motor ja, deljena s hitrostjo vozila). Ta zaht eva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestav na razmer ja z vidika razmer ij n/v najpogosteje vgra jenih tipov in modelov menjalnika 
znotraj 8 odst otkov.
6.3.2.4 Skupina interpolacij za vozila OVC-FC HV in vozila NOVC-FCHV
Samo hibr idna vozila na gorivne celice z zunanjim polnjenjem (OVC-FC HV) in hibr idna vozila na gorivne celice 
brez zunanjega polnjenja (NO VC-FC HV), ki so identična z vidika naslednjih značilnosti elektr ičneg a pogonske ga 
sistem a/gor ivnih celic/menjalnika, so lahk o del iste skupine interpolacij:
(a) vrsta in število elektr ičnih naprav: vrsta konstr ukci je (asinhrona/sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva 
(zrak, tekočina) in katere koli druge značilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo goriva (ali 
izkoristek goriva) in porabo elektr ične energije pod pogoji WLTP;
(b) tip gorivnih celic (model, nazivna napetost, vrsta hladilnega sredstva (zrak, tekočina)) in tudi drugi 
podsiste mi ali značilnosti gorivnih celic, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo goriva (ali izkoristek 
goriva) pod pogoji WLTP;
(c) vrsta pogonske ga sistema REESS (vrsta celice, kapaciteta, nazivna napetost, nazivna moč, vrsta hladilnega 
sredstva (zrak, tekočina));
(d) vrsta menjalnika (npr . ročni, avtomatsk i, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopn ja navora, število 
prestav , število sklopk itd.);
(e) število pogonskih osi;
(f) vrsta pretv ornika energije med elektr ično naprav o in pogonskim sistemom REESS, med pogonskim 
sistemom REESS in nizk onapeto stnim napa janjem ter med polnjenjem iz vtičnice in pogonskim sistemom 
REESS, vključno s kater imi koli drugimi značilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo goriva (ali 
izkoristek goriva) in porabo elektr ične energije pod pogoji WLTP. Na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi 
homolog acijsk ega organa se lahk o v skupino vključi jo pretv orniki energije med polnjenjem iz vtičnice in 
pogonskim sistemom REESS z manjšimi izgubami pri ponovnem polnjenju;
(g) strateg ija delov anja vseh kompon ent, ki vpliva jo na porabo goriva (ali izkoristek goriva) in porabo 
elektr ične energi je znotraj pogonskeg a sistem a;
(h) razmer ja n/v. Ta zahte va je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna razmer ja z vidika razmer ij n/v 
najpogosteje vgra jenih tipov in modelo v menjalnika znotraj 8 odst otkov.
6.3.3 Skupina cestnih obremenitev
Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih značilnosti, so lahk o del iste skupine cestnih obremenit ev:
(a) vrsta menjalnika (npr . ročni, avtomatsk i, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav , število sklopk itd.). Na zaht evo proizvajalca in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o v skupino 
vključi menjalnik z manjšimi izgubami moči;
(b) razmer ja n/v (vrtilna frekvenca motor ja, deljena s hitrostjo vozila). Ta zaht eva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestavna razmer ja z vidika prestavnih razmer ij najpog osteje vgrajenih tipo v menjalnika 
znotraj 25 odstot kov;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/29  
(c) števi lo pogonskih osi.
Če je vsaj ena elektr ična naprav a sklopljena z menjalnik om v nevtralnem položaju, vozilo pa ni opremljeno 
s sistemom za način iztekanja (odstavek 4.2.1.8.5 Priloge B4), tako da elektr ična naprav a nima vpliva na 
cestno obremenit ev, se uporabljajo mer ila iz odstavka 6.3.2.2(a) in odsta vka 6.3.2.3(a).
Če obstaja razlika, razen v masi vozila, kotalnem upor u in aerodinamiki, ki ima nezanemarljiv vpliv na 
cestno obremenit ev, se to vozilo ne upošteva kot del skupine, razen če to odobr i pristojni organ.
6.3.4 Skupina matr ik za cestno obremenitev
Skupino matr ik za cestno obremenite v je dovoljeno uporabiti za vozila z največjo tehni čno dovoljeno maso 
obremenjeneg a vozila ≥ 3 000 kg.
Vozila z največjo tehnično dovoljeno maso obremenjeneg a vozila ≥ 2 500 kg so lahk o del skupine matr ik za 
cestno obremenitev , če je višina točke R sedeža voznika več kot 850 mm nad tlemi.
„Točka R“ pomeni točk o „R“ ali „refer enčno točk o sedeža“, kot je opredeljena v odstavku 2.4 Priloge 1 
h Konsolidirani resoluci ji o konstr ukciji vozil (R.E.3).
Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih značilnosti, so lahk o del iste skupine matr ik za cestno 
obremenit ev:
(a) vrsta menjalnika (npr. ročni, avtomatski, brezstope njski);
(b) števi lo pogonskih osi.
6.3.5 Skupina siste mov s periodično regener acijo (Ki)
Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih značilnosti, so lahk o del iste skupine sistemo v s periodično 
rege neracijo:
(a) vrsta motorj a z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, proces zgorevanja;
(b) sistem s periodično regeneraci jo (tj. katalizator , filter za delce);
(i) konstr ukcija (tj. vrsta ohišja, vrsta plemenit e kovine, vrsta substrata, gostota celic);
(ii) vrsta in način delovanja;
(iii) prost ornina ± 10 %;
(iv) lega (temperatura ± 100 °C pri drugi najvišji referenčni hitrosti);
(c) preizkuševalna masa vsakeg a vozila v skupini je enaka preizkuševalni masi vozila, uporabljenega za 
demonstracijo Ki, plus 250 kg, ali manjša od nje.
6.3.6 Skupina vozil, ki za gorivo uporabljaj o plin (GFV)
6.3.6.1 Vozila, ki za gorivo uporabljaj o plin (GFV), se lahk o razvrsti jo v skupino tipo v vozil, ki jih poganja UNP ali 
ZP/biometan in jih nato opredeljuje matično vozilo. Za vozila, ki jih lahk o poga njajo tudi tekoča goriva, se ta 
razvrstit ev uporablja le, kadar vozilo deluje v načinu na plin.
6.3.6.2 Matično vozilo GFV je vozilo, ki je izbrano za vozilo, na kate rem se dokazuje samopr ilagodljiv ost sistema za 
dovajanje goriva, in na katerem teme ljijo člani skupine GFV . V eni skupini GFV je lahk o več kot eno matično 
vozilo.
6.3.6.3 Član skupine GFV
6.3.6.3.1 V skupino GFV se lahk o razvrstijo le vozila, katerih naslednje bistvene značilnosti so enake kot pri matičnih 
vozilih GFV :
(a) proizva ja ga isti proizva jalec;
(b) za vozilo velja jo iste mejne vrednosti emisij;SL Uradni list Evropske unij e L 423/30 26.11.2021  
(c) če je na sistem u napa janja motorja s plinom osrednja mer ilno-dozir na enota za celoten motor , ima potr jeno 
izhodno moč med 0,7- in 1,15-kratno močjo matičnega vozila GFV ;
(d) če je na sistemu napa janja motorja s plinom ločena mer ilno-dozir na enota za vsak valj, ima potr jeno 
izhodno moč za vsak valj med 0,7- in 1,15-kratno močjo na valj matičnega vozila GFV ;
(e) če je vozilo opremljeno s katalizatorjem, ima isti tip katalizatorj a, tj. tristezni, oksidacijski, redukci jski;
(f) ima siste m za dovajanje plina (vključno z regulatorjem tlaka) isteg a proizva jalca in isteg a tipa: sesanje, 
vbrizga vanje v plinaste m stanju (enotočk ovno, večt očkovno), vbrizga vanje v tekočem stanju (enotočk ovno, 
večt očkovno);
(g) ta siste m za dovajanje plina krmili elektronska krmilna enota istega tipa in z enakimi tehničnimi 
specifikacijami, ki ima enaka načela programsk e opreme in krmilno strateg ijo. Vozilo ima lahk o 
v primer javi z matičnim vozilo m GFV še dodatno elektronsk o krmilno enot o, če ta elektronska krmilna 
enota krmili samo vbrizgaln e šobe in dodatne zapor ne ventile ter pridobiva podatk e iz dodatnih tipal.
6.3.6.3.2 V zvezi z zaht evami iz odstavka 6.3.6.3.1(c) in (d):
če predstavit ev pokaže, da sta lahk o dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste skupine, vendar imata 
različno potr jeno izhodno moč P1 oziroma P2 (P1 < P2), in sta obe preizkušeni, kot bi bili matični vozili, se 
vez z drugimi vozili v skupini šteje za veljavno za vsak o vozilo, ki ima potr jeno izhodno moč med 0,7 P1 
in 1,15 P2.
6.3.7 Dodatne zahteve za vozila, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin (UNP) ali zemeljski plin 
(ZP)/biometan
6.3.7.1 Dodatne zahteve za vozila, ki za gorivo uporabljajo UNP ali ZP/biometan, so navedene v Prilogi B6.
6.3.7.2 Za preizkus tipa 1 iz prilog dela B se vozila z enogor ivnim plinskim motorjem preizkusijo s preizkusom tipa 1, 
s katerim se ugotavlja, ali obstaja jo razlike v sestavi UNP ali ZP/biometana, kot je določeno v Prilogi B6 za 
emisi je onesnaževal, pri čemer se gorivo uporabi za mer jenje neto moči v skladu s Pravilnik om ZN št. 85.
6.3.7.3 Vozila z dvogorivnim plinskim motorj em se preizkusijo z bencinom in UNP ali ZP/biometanom. Preizkusi 
z UNP ali ZP/biometanom se izvedejo za ugoto vitev , ali obstaja jo razlike v sesta vi UNP ali ZP/biometana, kot je 
določeno v Prilogi B6 za emisi je onesnaževal, pri čemer se gorivo uporabi za mer jenje neto moči v skladu 
s Praviln ikom ZN št. 85.
6.3.7.4 Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A.
Ne glede na zahtev o iz odsta vka 6.3.7.2 se bodo vozila z enogor ivnim plinskim motorjem za preizkus tipa 1 
štela za vozila, ki jih lahk o poganj a le plinast o gorivo.
6.3.8 Dodatne zahteve za vozila s prilagodljivim tipom goriva
6.3.8.1 Za vozila s prilagodljivim tipom goriva prehod z enega referenčneg a goriva na drugo med preizkusi poteka brez 
ročnih prilagodit ev nastav itev motor ja.
6.3.9 Napra va OBFCM
Samo za raven 1A
naprav a OBFCM v skladu z Dodatk om 5 določa parametre in shranjuje vrednosti za življenjsk o dobo v sistem 
v vozilu.
6.3.10 Mejne vrednosti za plinaste emisi je, maso delcev in število delcev (če se zahteva mer jenje PN)
Končne mase plinastih emisij ter dobljena masa in število delcev (če se zahteva mer jenje PN) morajo biti manjši 
od mejnih vrednosti iz tabele 1A (za raven 1A) ali tabele 1B (za raven 1B).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/31  
Tabela 1A
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
Mejne vrednost i emisij za preizkus tipa 1 
Referenčna masa
(RM) (kg)Mejne vrednosti
Masa ogljikoveg a 
monoksida (CO)Masa skupnih 
ogljikovodik ov
(THC)Masa 
nemetanskih 
ogljikovodik ov
(NMHC)Masa dušik ovih 
oksidov
(NO x)Skupna masa 
ogljikovodik ov 
in dušik ovih 
oksidov
(THC + NO x)Masa trdnih 
delcev
(PM)Število delcev
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Kategor ijaRazre -
dPV KV PV KV PV KV PV KV PV KV PV (1) KV PV (1) KV
M – Vse 1 000 500 100 – 68 – 60 80 – 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I RM ≤ 1 305 1 000 500 100 – 68 – 60 80 – 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < RM ≤ 1 760 1 810 630 130 – 90 – 75 105 – 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < RM 2 270 740 160 – 108 – 82 125 – 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 – Vse 2 270 740 160 – 108 – 82 125 – 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PV prisilni vžig
KV kompresijski vžig
(1)Mejne vrednosti za maso in števi lo delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem goriva.SL Uradni list Evropske unij e L 423/32 26.11.2021  
Tabela 1B
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
Mejne vrednost i emisij za preizkus tipa 1 
Najv ečja tehnično dovoljena 
masa obremenjenega vozila
(GVW) (kg)Mejne vrednosti
Masa ogljikoveg a 
monoksida (CO)Masa 
nemetanskih 
ogljikovodik ov
(NMHC)Masa dušik ovih oksidov
(NO x)Masa trdnih delcev
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kategor ija Razred G, O D G, O D G D O G*(1), O D
M – Vse 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 –*(2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
– 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
–*(3) Vse 4 020 – 100 – 50 – 150 5 –
Gbencin, UNP
Ddizelsk o gorivo
Odrugo gorivo
(1)Pri bencinu ali UNP se mejne vrednosti za maso delcev uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem goriva.
(2)Razen vozil, katerih delov na prost ornina motorja je enaka 0,660 litra ali manjša, katerih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih širina je enaka 1,48 m ali manjša in katerih višina je enaka 2,00 m ali 
manjša ter ki imajo poleg voznik ovega sedeža še največ tri sedeže in katerih obremenitev ne presega 350 kg.
(3)Vozila, katerih delov na prostor nina motorja je enaka 0,660 litra ali manjša, katerih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih širina je enaka 1,48 m ali manjša in katerih višina je enaka 2,00 m ali manjša ter 
ki imajo poleg voznik oveg a sedeža še največ tri sedeže in katerih obremenitev ne preseg a 350 kg.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/33  
6.3.11. Samo za raven 1A
Skupina korekcij skih faktorj ev KCO2 za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV
V isto skupino korekcijskih faktorj ev KCO2 je dovoljeno združiti dve ali več skupin interpolacij, pri čemer se KCO2 
določi z vozilom H iz ene od vključenih skupin interpolaci j. Skupina interpolacij, ki se uporabi za izbiro vozila 
H, se dogo vori s pristojnim organom.
Proizva jalec na zaht evo pristojneg a organa predloži dokaze glede utem eljitve in tehni čnih mer il za združitev teh 
skupin interpolaci j, na primer v naslednjih primer ih:
združita se dve ali več skupin interpolacij:
(a) ki so bile razdeljene, ker je bil presežen največji interpolacijski razpon 20 g/km CO 2 (v primer u mer jenja pri 
vozilu M: 30g/km);
(b) ki so bile razdeljene zaradi različnih nazivnih moči enakeg a motorja z notranjim zgorevanjem
(različne moči so povezane izključno s programsk o opremo);
(c) ki so bile razdeljene, ker razmer ja n/v nekoliko preseg ajo mejo toleranco 8 %;
(d) ki so bile razdeljene, vendar še vedno izpolnjujejo vsa mer ila za posamezno skupino interpolacij;
(e) ki so bile razdeljene zaradi različnega števila pogonskih osi.
Različni pretvornik i elektr ične energi je med priključnim sistemom za polnjenje in pogonskim sistem om REESS 
se ne upošte vajo kot mer ilo v okvir u skupine korekcij skih faktorj ev.
6.4 [Rezer virano]
6.5 [Rezer virano]
6.6 Preizkus tipa 4 (določanje emisi j zaradi izhlapevanja)
6.6.1 Preizkus tipa 4 se na vseh vozilih s posodo za bencin izvede v skladu z zahtevami iz odsta vkov 6.6.2 do 6.6.4 in 
Priloge C3.
za raven 1A
Vozila z enogor ivnim plinskim motorjem so izvzeta.
6.6.2 Pri preizkušanju v skladu s Prilogo C3 k temu pravilniku morajo biti emisije zaradi izhlapevanja manjše od tistih 
iz tabele 2.
Tabela 2
Mejna vrednost emisij za preizkus emisij zaradi izhlapevanja 
Masa emisij zaradi izhlapevanja (g/preizkus)
2,0
6.6.3 Skupina emisi j zaradi izhlapevanja
6.6.3.1 Samo vozila, ki so identična glede na značilnosti iz točk (a), (d) in (e), tehnično enak ovredna glede na značilnosti 
iz točk (b) in (c) ter podobna glede na značilnosti iz točk (f) in (g) ali, kjer je ustrezno, ne preseg ajo naved enih 
toleranc za značilnosti iz točk (f) in (g), so lahk o del iste skupine emisi j zaradi izhlapevanja:
(a) mate rial in konstr ukci ja sistema za shranjevanje goriva;
(b) mate rial cevi za hlape;SL Uradni list Evropske unij e L 423/34 26.11.2021  
(c) mate rial cevi za gorivo in tehnika povezovanja;
(d) zapr t ali nezapr t sistem za shranjevanje goriva;
(e) nastav itev varnostnega ventila posode za gorivo (dova janje in izpust zraka);
(f) zmog ljivost absor pcije butana (BWC300) posode z aktivnim ogljem v območju 10 % najvišje vrednosti (za 
posode z aktivnim ogljem z enak o vrsto oglja je prost ornina oglja znotraj 10 % vrednosti, za katero je bila 
določena zmog ljivost BWC300);
(g) sistem za uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja (npr. vrsta ventila, strateg ija za uravna vanje emisij).
Proizva jalec pristojnemu organu dokaže tehnično enak ovrednost glede na značilnosti iz točk (b) in (c).
6.6.3.2 Za vozilo se šteje, da ustvar ja najbolj neugodne emisije zaradi izhlapevanja, in se uporabi za preizkušanje, če ima 
največje razmer je med prostorni no posode za gorivo in zmog ljivostjo BWC300 v skupini. O izbir i vozila se je 
treba vnaprej dogov oriti s pristojnim organom.
6.6.3.3 Kadar se uporabi morebitno inovativno umer janje sistem a, konfiguracija ali strojna oprema, povezana 
s sistemom za uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja, se model vozila vključi v drugo skupino.
6.6.4 Pristojni organ ne podeli homologaci je, če so predložene informaci je nezadostne, da bi pokazale, da se emisije 
zaradi izhlapevanja pri običajni uporabi vozila učink ovito omejujejo.
6.7 Preizkus tipa 5 (opis preizkusa vzdržljiv osti za prever janje trajnosti naprav za uravna vanje onesnaževanja)
6.7.1 Ta preizkus se izvede na vseh vozilih iz odstavka 1, za katera se uporablja preizkus iz odstavka 6.3. Preizkus 
pomeni preizkus staranja do ciljne življenjske dobe, pri katerem se vozilo vozi na preizkuševalni stezi, cesti ali 
dinamometr u z valji v skladu s programom iz Priloge C4 k temu pravilniku.
za raven 1A
Ciljna življenjska doba je 160 000 km.
za raven 1B
Ciljna življenjska doba je 80 000 km. Ciljna življenjska doba za vozila, kater ih delov na prost ornina motorja je 
enaka 0,660 litra ali manjša, kater ih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih širina je enaka 1,48 m ali 
manjša in kater ih višina je enaka 2,00 m ali manjša ter ki imajo poleg voznišk ega sedeža še največ tri sedeže in 
katerih obremenitev ne presega 350 kg, je 60 000 km.
6.7.1.1 Na vozilih, ki lahk o za gorivo uporabljajo bencin ali UNP ali ZP, se preizkus tipa 5 izvede le z bencinom. V tem 
primer u se faktor poslabšanja, ugoto vljen pri neosvinčenem bencinu, uporabi tudi za UNP ali ZP.
6.7.1.2 Posebne zahteve za hibr idna vozila so navedene v Dodatku 4 k Prilogi C4.
6.7.2 Ne glede na zaht evo iz odsta vka 6.7.1 lahk o proizvajalec namesto preizkušanja v skladu z odstavk om 6.7.1 
uporabi faktorje poslabšanja iz tabele 3a ali 3b (kot je ustrezno).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/35  
Tabela 3a
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
Multiplikativni faktorj i poslabšanja 
Kategor ija motorjaDoločeni multiplikativni faktorji poslabšanja
CO THC NMHC NO x HC + NO xTrdni
delci (PM)Delci (PN)
Prisilni vžig 1,5 1,3 1,3 1,6 – 1,0 1,0
Kompresi jski vžig Ker določeni faktor ji poslabšanja za vozila z motorjem s kompres ijskim vžigom niso 
na voljo, proizvajalci faktorje poslabšanja določi jo s postopki za preizkus vzdržljivosti 
celotnega vozila ali preizkus vzdržljivosti s staranjem na preizkuševalni naprav i.
Tabela 3b
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
Aditivni faktor ji poslabšanja 
Kategor ija motorjaDoločeni aditivni faktorji poslabšanja
CO NMHC NO x PM
Bencinsk o gorivo in 
UNP0,11 0,12 0,21 0,00
Kompresi jski vžig Ker določeni faktor ji poslabšanja za vozila z motorjem s kompres ijskim vžigom niso 
na voljo, proizvajalci faktorje poslabšanja določi jo s postopki za preizkus vzdržljivosti 
celotnega vozila s staranjem.
6.7.3 Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A
Na zahte vo proizva jalca lahk o tehnična služba izvede preizkus tipa 1 pred končanim preizkusom tipa 5 
z uporabo faktorjev poslabšanja iz zgor nje tabele. Po koncu preizkusa tipa 5 lahk o homologa cijski organ 
spremeni rezultate homologaci je, zapisane v Prilogi A2 k temu pravi lniku, tako da faktorj e poslabšanja iz 
zgor nje tabele nadomesti s tistimi, izmer jenimi pri preizkusu tipa 5.
6.7.4 Faktorji poslabšanja se določijo z enim od postopk ov iz odsta vka 1.1 Priloge C4 (kot je ustrezno). Fakt orji se 
uporabljaj o za ugotavlj anje skladnosti z zaht evami iz odstavk ov 6.3 in 8.2.
6.7.5 Skupina za trajnost
Samo vozila, kater ih parametr i motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja so enaki ali ostanejo v okvir u 
predpisanih omejite v glede na vozilo, uporabljeno za določitev faktorj a poslabšanja, so lahk o del iste skupine za 
trajnost:
(a) motor:
(i) razmer je med prost ornino valjev motorj a in prostorn ino vsake katalitsk e kompon ente in/ali filtra (od 
–10 % do +5 %);SL Uradni list Evropske unij e L 423/36 26.11.2021  
(ii) razlika v delov ni prostorni ni motorj a ni večja od ± 15 % delov ne prost ornine pri preizkušenem vozilu 
ali 820 cm3, pri čemer se upošte va nižja od teh vrednosti;
(iii) konfiguraci ja valjev (število valjev , oblika, razdalja med vrtinami in druge konfiguraci je);
(iv) število ventilov , krmiljenje ventilo v in metod a z odmično gredjo;
(v) vrsta goriva in sistem za dova janje goriva;
(vi) proces zgorevanja;
(b) parametr i sistema za uravna vanje onesnaževanja:
(i) katalizatorji in filtri za delce:
število in razporedite v katalizatorj ev, filtrov in elemento v,
vrsta katalitičneg a procesa (oksidacijski, tristezni, redukcijski lovilnik NOx, selektivni redukci jski 
katalizator , redukci jski katalizator NOx ali drugo) in značilnosti filtriranja,
delež plemenit e kovine (enak ali večji),
vrsta in razmer je plemenite kovine (± 15 %),
podlag a (sesta va in mat erial),
gost ota celic;
(ii) vpiha vanje zraka:
z ali brez,
tip (pulziranje zraka, zračne črpalke, drugo);
(iii) vračanje izpušnih plinov v valj (EGR):
z ali brez,
tip (hlajeno ali nehlajeno, aktivni ali pasivni nadzor , visok otlačno/nizk otlačno/k ombiniran tlak);
(iv) druge naprav e, ki vpliva jo na trajnost.
6.8 Preizkus diagnostike na vozilu (OBD)
Ta preizkus se izvede na tipih vozil, kot je navedeno v tabeli A. Uporabi se preizkuševalni postopek, opisan 
v odsta vku 3 Priloge C5 k temu pravi lniku.
6.8.1 Skupina OBD
6.8.1.1 Parametr i za opredelitev skupine OBD
Skupina OBD pomeni skupine vozil, kakor jih je določil proizvajalec, za katere se pričakuje, da imajo zaradi 
medsebojne podobnosti v zasno vi tudi podobne emisije izpušnih plinov in značilnosti sistemo v OBD. Vsak 
motor iz te skupine mora izpolnjevati zahte ve iz tega pravilnik a.
Skupina OBD se lahk o opredeli po osno vnih konstr ukcijskih parametr ih, skupnih vozilom v skupini. 
V nekaterih primer ih lahk o obstaja medsebojni vpliv parametrov . Ti učinki se upošteva jo tudi zaradi 
zagot ovitve, da so v določeno skupino OBD vključena le vozila s podobnimi značilnostmi emisi j izpušnih 
plino v.
6.8.1.2 V ta namen se lahk o za tista vozila, kate rih spodaj opisani parametr i so enaki, šteje, da spada jo v isto skupino 
OBD.
Moto r:
(a) proces zgorevanja (tj. s prisilnim vžigom, s kompre sijskim vžigom, dvotaktni, štiritaktni/rotaci jski);
(b) način dovajanja goriva v motor (tj. enot očkovno ali večt očkovno vbrizga vanje) in
(c) tip goriva (tj. bencin, dizelsk o gorivo, prilagodljiv tip goriva – bencin/etanol, prilagodljiv tip goriva – 
dizelsk o gorivo/b iodizel, ZP/biometan, UNP , dvogorivni motor – bencin/ZP/biometan, dvogorivni motor – 
bencin/UNP).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/37  
Siste m za uravna vanje emisij:
(a) tip katalizatorja (tj. oksidacijski, tristezni, ogrevani, selektivni redukci jski katalizator , drugo);
(b) tip filtra za delce;
(c) vpihavan je sekundar nega zraka (tj. z vpiha vanjem ali brez njega) in
(d) vračanje izpušnih plinov (tj. z vračanjem ali brez njega).
Deli in delo vanje OBD:
načini funkcionalnega spremljanja OBD, prijava nepravilneg a delov anja in opozar janje voznika na nepraviln o 
delo vanje.
6.8.2 Mejne vrednosti za OBD
Mejne vrednosti za OBD iz Priloge C5 so določene v tabelah 4A in 4B.
Tabela 4A
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
Mejne vrednosti za OBD 
Referenčna masa
(RM)
(kg)Masa ogljikoveg a 
monoksi daMasa nemetanskih 
ogljikovodik ovMasa dušik ovih 
oksidovMasa trdnih 
delcev (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Razred PV KV PV KV PV KV KV PV
M – Vse 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < RM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 – Vse 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PV prisilni vžig
KV kompresijski vžig
(1)Mejne vrednosti za OBD za maso delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem 
goriva.
Tabela 4B
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
Mejne vrednosti za OBD 
Referenčna masa
(RM)
(kg)Masa ogljikoveg a 
monoksi daMasa nemetanskih 
ogljikovodik ovMasa dušik ovih 
oksidovMasa trdnih 
delcev1
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Razred G D G D G D G D
M – Vse 4 060 – 320 – 300 – – –SL Uradni list Evropske unij e L 423/38 26.11.2021  
N1, N2 –*(1) GVW ≤ 1 700 4 060 – 320 – 300 – – –
– 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 – 460 – 410 – – –
–*(2) Vse 14 120 – 320 – 300 – – –
Gbencin, UNP
Ddizelsk o gorivo
(1)Razen vozil, katerih delo vna prostor nina motorja je enaka 0,660 litra ali manjša, katerih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih 
širina je enaka 1,48 m ali manjša in katerih višina je enaka 2,00 m ali manjša ter ki imajo poleg voznik oveg a sedeža še največ tri sedeže 
in katerih obremenitev ne presega 350 kg.
(2)Vozila, katerih delov na prost ornina motorja je enaka 0,660 litra ali manjša, katerih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih širina je 
enaka 1,48 m ali manjša in katerih višina je enaka 2,00 m ali manjša ter ki imajo poleg voznik oveg a sedeža še največ tri sedeže in 
katerih obremenitev ne presega 350 kg.
6.9 Vozila, ki uporabljaj o reagent v sistem ih za naknadno obdelav o izpušnih plinov
6.9.1 Vozila, ki uporabljaj o reagent v sistemih za naknadno obdela vo izpušnih plino v, izpolnjujejo zahteve iz 
Dodatka 6 k temu pravilniku.
6.9.2 Opredelit ev skupine siste mov za naknadno obdelav o izpušnih plino v, ki uporabljaj o reagent (ER)
Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih značilnosti, so lahk o del iste skupine ER:
(a) vbrizgalnik reage nta (način delov anja, konstr ukcija);
(b) položa j vbrizgalnika reage nta;
(c) strateg ije zaznavanja (za raven reag enta, doziranje in kakovost reagenta ali za raven reagenta in spremljanje 
emisi j NO x);
(d) opozor ilni prikaz: sporočila, zaporedja prižiganja kontrolnih svetilk in zaporedja zvočnih opozor il, če 
obstaja jo;
(e) možnost za prisilo voznika;
(f) tipalo za NO x (uporaba možnosti, opisane v odsta vku 6 Dodatka 6) ali tipalo za kakovost reagenta (uporaba 
možnosti, opisane v odsta vkih 4 in 5 Dodatka 6).
Proizva jalec in homolog acijski organ soglasno določita, kate ri model vozila je reprezentativen za skupino ER.
7. SPREMEMB A IN RAZŠIRITEV HOMOL OGA CIJE
7.1 Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči homolog acijsk emu organu, ki je homologiral tip vozila. 
Homolog acijski organ lahk o nato:
7.1.1 meni, da so izvedene spremembe zajete v skupinah, za katere velja homologaci ja, ali verjetno ne bodo znatno 
škodljiv o vplivale na vrednosti CO 2 in porabo goriva ali elektr ične energi je ter da bo v tem primer u prvotna 
homolog acija veljala za spremenjeni tip vozila, ali
7.1.2 od tehni čne službe, ki izvaja preizkuse, zahte va dodatno poročilo o preizkusu.
7.2 Potrditev ali zavrnitev homolog acije z naved bo sprememb se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljaj o 
ta pravi lnik , po postopku iz odstavka 5.3.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/39  
7.3 Homolog acijski organ, ki izda razšir itev homologaci je, dodeli serijsko številk o za tako razšir itev in o tem obvesti 
druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljaj o ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu 
z vzorcem iz Priloge A2 k temu pravilniku.
7.4 Razšir itve za emisije iz izpušne cevi (preizkus tipa 1) in OBFCM
7.4.1 Če vozila izpolnjujejo mer ila iz odstavka 3.0.1(a) in (c), se homolog acija razšir i nanje, ne da bi bilo treba izvesti 
dodatne preizkuse.
Kadar se visoka in/ali nizka vrednost za vozilo iz skupine interpolacij spremenita, poleg zgor njih mer il velja 
zaht eva, da se nova visoka in/ali nizka vrednost za vozilo preizkusita, emisi je CO 2 preizkusnega vozila, ki so 
rezultat koraka 9 iz tabele A7/1 v Prilogi B7 in koraka 8 iz tabele A8/5 v Prilogi B8, pa so manjše od ali enake 
vrednosti emisi j CO 2, ki leži na premici, ki teče skozi vrednosti CO 2 prvotne nizke in visoke vrednosti za vozilo 
ter je izrisana glede na energijo cikla in ustreza potrebi po energiji cikla za preizkusno vozilo .
Izmer jena mer ila za emisi je so v skladu z mejnimi vrednostmi iz odstavka 6.3.10.
Točnost naprav e OBFCM se izračuna za vsak preizkus tipa 1, izveden za pridobit ev razšir itve, pri čemer se 
upošte vajo mer ila iz odsta vka 4.2 Dodatka 5.
7.4.1.1 Če je bila homologaci ja podeljena samo v zvezi z visok o vrednostjo za vozilo, se razšir i samo v primer ih iz 
točk (a), (b) ali (c):
(a) za vključitev dodatnih vozil, ki izpolnjujejo mer ila iz odstavka 3.0.1(a) in (c) ter pri kate rih je energija cikla 
manjša od visoke vrednosti za vozilo;
(b) za oblik ovanje skupine interpolaci j s preizkušanjem nizke vrednosti za vozilo (po možnosti z uporabo 
vozila, ki je bilo za prvotno homolog acijo preizkušeno kot visoka vrednost za vozilo). V tem primer u vsa 
vozila, zajeta v razšir jeni homologaci ji, izpolnjujejo mer ila iz odstavka 3.0.1(a), (b) in (c);
(c) za oblik ovanje skupine interpolacij s preimenov anjem visoke vrednosti za vozilo v nizk o vrednost za vozilo 
ter preizkušanjem visok e vrednosti za vozilo (po možnosti z uporabo vozila, ki je bilo za prvotno 
homologa cijo preizkušeno kot visoka vrednost za vozilo). V tem primer u vsa vozila, zajeta v razšir jeni 
homologa ciji, izpolnjujejo mer ila iz odsta vka 3.0.1(a), (b) in (c).
7.4.2 Vozila s sistemi s periodično regener acijo
Za preizkuse Ki, izvedene v skladu z Dodatk om 1 k Prilogi B6, se homologaci ja razšir i na vozila, če izpolnjujejo 
mer ila iz odstavka 6.3.5.
7.5 Razšir itve za emisije zaradi izhlapevanja (preizkus tipa 4)
7.5.1 Za preizkuse, izvedene v skladu s Prilogo C3, se homologaci ja razšir i na vozila, ki pripadaj o homologirani 
skupini emisij zaradi izhlapevanja, kot je opredeljena v odsta vku 6.6.3.
7.6 Razšir itve glede trajnosti naprav za uravna vanje onesnaževanja (preizkus tipa 5)
7.6.1 Za preizkuse, izvedene v skladu s Prilogo C4, se faktorj i poslabšanja razšir ijo na različna vozila in tipe vozil, če 
sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a) vozila pripadaj o isti skupini za trajn ost, kot je opredeljena v odstavku 6.7.5;
(b) uporabi se najslabši faktor poslabšanja, pridobljen v okvir u skupine za trajn ost. Če je treba v razšir itev 
vključiti vozila, kater ih potreba po energiji cikla je večja kot pri vozilu, za katereg a so bili določeni faktorji 
poslabšanja, se na vozilu z najv išjo temperaturo na vstopu v sistem za uravna vanje onesnaževanja, 
izmer jeno v skladu z odsta vkom 7.6.2, določi najslabši faktor poslabšanja.SL Uradni list Evropske unij e L 423/40 26.11.2021  
7.6.2 Temperatura na vstopu v naprav o za uravna vanje onesnaževanja mora biti nižja od temperature pri vozilu, 
preizkušenem za določitev faktorjev poslabšanja, plus 50 °C. Prever i se pri naslednjih stabiliziranih pogojih. 
Vozilo, ki izpolnjuje zaht eve iz odstavka 1.2 Priloge C4 za razšir jeno skupino za trajnost, pospešuje do najvišje 
hitrosti vozila minus 10 km/h ali do 120 km/h, pri čemer se upošteva nižja od teh hitrosti, nato pa se vsaj 
15 minut neprekinjeno vozi pri navedeni konstantni hitrosti in pri nastavitvi obremenitve za preizkus tipa 1. 
Kadar koli po tem obdobju se temperatura na vstopu v katalizator neprekinjeno mer i najmanj dve minuti, 
medt em ko vozilo vozi pri naved eni konstantni hitrosti, povprečna vrednost temperature pa se obravn ava kot 
reprezentativna vrednost.
7.7 Razšir itev za OBD
Za OBD se lahk o homolog acija razšir i na vozila, ki pripadaj o homologirani skupini OBD, kot je opredeljena 
v odsta vku 6.8.1.
8. SKL ADNOST PROIZV ODNJE (COP )
8.1 Vsak o vozilo, izdelano na podlagi homologaci je, podeljene v skladu s tem pravilnik om, mora biti skladno 
s homologiranim tipom vozila. Postopki prever janja skladnosti proizvod nje morajo biti v skladu s postopki iz 
Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3), ob upoštevanju naslednjih zahte v:
8.1.1 Proizva jalec izvede primer ne ukrepe in pisno določene načr te kontrole, po katerih je mogoče v časov nih 
presledkih, določenih v tem pravilnik u, opravi ti potrebne preizkuse za zagoto vitev stalne skladnosti 
s homologiranim tipom. Proizva jalec od pristojneg a orga na pridobi soglasje glede teh ukrepo v in načr tov 
kontrole. Pristojn i organ v določenih časovnih presledkih izvaja presoje. V okvir u te presoje, ki je del uredit ev 
ugota vljanja skladnosti proizvod nje in stalnega prever janja, se obravna vajo tudi proizvod ne in preizkuševalne 
lokaci je. Pristojni organ lahk o po potrebi zahteva, da se opra vijo dodatni preizkusi.
8.1.2 Proizva jalec prever i skladnost proizvodnje z izvedbo ustrezneg a preizkusa v skladu s tabelama 8/1 in 8/2 ter 
zaht evami za OBD v skladu s tabelo A iz odsta vka 6, če je ustrezno. Proizva jalec v skladu z Dodatk om 5 
ugot ovi točnost naprav e OBFCM in poroča o njej, če je to ustrezno in če se to zahteva v skladu s tabelo A.
Določeni post opki za ugotavl janje skladnosti proizv odnje so navedeni v odstavkih 8.2 do 8.4 in dodatkih 1 do 4.
Tabela 8/1
Zahtev e za skladnost proizv odnje za preizkus tipa 1 za različne tipe vozil, ki se uporabljajo za tip 1 
Tip vozila Mer ila za emisije Emisije CO2 Izkoristek goriva Poraba elektr ične energije
Vozila, ki jih poga nja 
izključno ICERaven 1A in raven 1B Raven 1A Raven 1B Se ne uporablja
NOVC-HEV Raven 1A in raven 1B Raven 1A Raven 1B Se ne uporablja
OVC-HEV Raven 1A in raven 1B
CD (1)in CSRaven 1A: samo CS Raven 1B: samo CS Raven 1A in raven 1B
pri obeh samo CD
Vozila PEV Se ne uporablja Se ne uporablja Se ne uporablja Raven 1A in raven 1B
NOVC-FCHV Se ne uporablja Se ne uporablja Izvzet o Se ne uporablja
OVC-FCHV Se ne uporablja Se ne uporablja Izvzet o Izvzet o
(1)Samo če med velja vnim preizkusom tipa 1 za CD za potrditev skladnosti proizvodnj e deluje motor z notranjim zgorevanjem.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/41  
Tabela 8/2
Zahtev e za skladnost proizv odnje za preizkus tipa 4 za različne tipe vozil, ki se uporabljajo za tip 4 
Tip vozila Emisij e zaradi izhlapevanja
ICE Raven 1A(1)
Raven 1B(2)
NOVC-HEV Raven 1A(1)
Raven 1B(2)
OVC-HEV Raven 1A(1)
Raven 1B(2)
PEV Se ne uporablja
NOVC-FC HV Se ne uporablja
OVC-FC HV Se ne uporablja
(1)Samo za vozila, ki za gorivo uporabljajo bencin, razen vozil z enogor ivnim plinskim motorjem.
(2)Samo za vozila, ki za gorivo uporabljajo bencin.
8.1.3 Skupina COP
Proizva jalec lahk o skupino COP razdeli na manjše skupine COP.
Če se vozila proizva jajo v različnih proizvod nih obratih, se za vsak obrat ustvar ijo ločene skupine COP. Skupina 
interpolacij je lahk o zast opana v eni ali več skupinah COP.
za raven 1A
Proizva jalec lahk o zahteva združitev teh skupin COP . Pristojni organ na podlagi dokazil, ki jih je predložil 
proizva jalec, oceni, ali je taka združitev upra vičena.
za raven 1B
Na zahtev o proizvajalca se lahk o združijo skupine COP iz različnih proizvodnih obrato v. Za preizkuse tipa 1 je 
to dovoljeno le, če je načr tovani letni obseg proizvod nje vsakeg a proizv odnega obrata manjši od 1 000 .
8.1.3.1 Skupina COP za preizkus tipa 1
Za namene prever janja skladnosti proizvod nje proizva jalca glede preizkusa tipa 1, po potrebi in če se zahteva, 
vključno z določitvijo točnosti naprave za mer jenje porabe goriva na vozilu (OBFCM), skupina pomeni skupino 
skladnosti proizvodnje (COP), kot je določena v odsta vkih 8.1.3.1.1 in 8.1.3.1.2.
8.1.3.1.1 Pri skupinah interpolacij, kot so opisane v odsta vku 6.3.2, z načr tovanim obsegom proizvodnje vozil, večjim od 
1 000 vozil na 12 mesecev , je skupina COP za preizkus tipa 1 enaka skupini interpolacij.
8.1.3.1.2 Pri skupinah interpolacij, kot so opisane v odsta vku 6.3.2, z načr tovanim obsegom proizvod nje najv eč 1 000
vozil na 12 mesecev se lahk o v isto skupino COP vključijo druge skupine interpolacij, pri čemer je največji 
skupni obseg proizvod nje 5 000 vozil na 12 mesecev . Proizva jalec na zahte vo pristojnega organa predloži 
dokaze glede uteme ljitve in tehničnih mer il za združitev teh skupin interpolaci j, pri čemer zagot ovi, da so si 
navedene skupine zelo podobne, na primer v naslednjih primer ih:
(a) združijo se skupine interpolacij, ki so bile razdeljene, ker je presežen največji interpolacijski razpon 30 g/km 
CO2;
(b) skupine interpolacij, ki so bile razdeljene zaradi različnih nazivnih moči enakeg a motorja z notranjim 
zgorevanjem;SL Uradni list Evropske unij e L 423/42 26.11.2021  
(c) skupine interpolacij, ki so bile razdeljene, ker razmer ja n/v nekoliko preseg ajo toleranco 8 %;
(d) skupine interpolacij, ki so bile razdeljene, vendar še vedno izpolnjujejo vsa mer ila za posamezno skupino 
interpolacij.
8.1.3.2 Skupina COP za preizkus tipa 4
Za namene prever janja skladnosti proizv odnje proizva jalca glede preizkusa tipa 4 skupina pomeni skupino 
skladnosti proizvodnje (COP), ki je enaka skupini emisij zaradi izhlapevanja, kot je opisana v odsta vku 6.6.3.
8.1.3.3 Skupina COP za OBD
Za namene prever janja skladnosti proizv odnje proizva jalca glede diagnostike na vozilu (OBD) skupina pomeni 
skupino skladnosti proizvodnje (COP), ki je enaka skupini OBD, kot je opisana v odsta vku 6.8.1.
8.1.4 Pogostost preizkušanja za preizkus tipa 1
8.1.4.1 za raven 1A
Pogostost prever janja izdelk ov glede preizkusa tipa 1, ki ga opravi proizvajalec, temelji na metodologi ji ocene 
tveg anj v skladu z mednarodnim standardom ISO 31000:2018 – Upravljanje tveganj – Načela in smer nice, pri 
čemer je najmanjša pogostos t eno prever janje na skupino COP na 12 mesecev .
za raven 1B
Najmanjša pogostost prever janja izdelk ov glede preizkusa tipa 1, ki ga opravi proizva jalec, je eno prever janje na 
skupino COP na 12 mesecev .
8.1.4.2 Če število proizvedenih vozil v skupini COP presega 7 500 vozil na 12 mesecev , se najmanjša pogost ost 
prever janja na skupino COP določi tako, da se načr tovani obseg proizv odnje za 12 mesecev deli s 5 000 , nato 
pa se dobljena števi lka mate matično zaokroži na najbli žje celo število.
8.1.4.3 za raven 1A
Če število proizvedenih vozil v skupini COP presega 17 500 vozil na 12 mesecev , je pogostost na skupino COP 
vsaj eno prever janje na tri mesece.
za raven 1B
Če število proizvedenih vozil v skupini COP presega 5 000 vozil na mesec, je pogost ost na skupino COP vsaj 
eno prever janje na mesec.
8.1.4.4 Prever janja izdelk ov se enak omer no porazdelijo v 12-mesečnem obdobju ali v obdobju proizv odnje, če je krajše 
od 12 mesecev . Odločite v na podlagi zadnjega prever janja izdelk ov se sprejme v 12 mesecih, razen če lahk o 
proizva jalec uteme lji, da je potrebno podaljšanje za najv eč en mesec.
8.1.4.5 Proizva jalec vsak mesec spremlja načr tovani obseg proizv odnje skupine COP za 12-mesečno obdobje in obvesti 
pristojni organ, če morebitna sprememba načr tovanega obsega proizv odnje povzroči spremembe velik osti 
skupine COP ali pogostos ti preizkusa tipa 1.
8.1.5 Pogostost preizkušanja za preizkus tipa 4
Enkrat na leto se iz skupine COP, opisane v odstavku 8.1.3.2, naključno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
trije preizkusi, opisani v Dodatku 4.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/43  
8.1.6 Presoje s strani pristojneg a organa
Pristojni organ izvaja presoje za prever janje ukrepov in pisno določenih načr tov kontrole proizva jalca na 
njego vi lokaciji, pri čemer je najmanjša pogost ost presoj v vseh primer ih ena presoja na 12 mesecev .
Če se uporablja metoda interpolacije, lahk o pristojni organ v okvir u postopka presoje prever i izračun 
interpolacije ali pa se ta prever i na njego vo zahtev o.
Če pristojni orga n ni zado voljen z rezultati presoje, se na vozilih iz proizvod nje neposredno izvedejo fizični 
preizkusi, kot so opisani v odstavkih 8.2 do 8.4, da se prever i skladnost proizvodnje vozil.
Samo za raven 1A
Ukrepi in pisno določeni načr ti kontrole proizvajalca temelji jo na metodologi ji ocene tveganj , ki je v skladu 
z mednarodnim standardom ISO 31000:2018 – Uprav ljanje tveg anj – Načela in smer nice.
8.1.7 Prever janja s fizičnimi preizkusi s strani pristojneg a organa
za raven 1A
Nor malna pogostost prever janj s fizičnimi preizkusi s strani pristojneg a organa temelji na rezultatih 
proizva jalčevega postopk a presoje po metod ologiji ocene tveganj, pri čemer je najmanjša pogostost en preizkus 
prever janja na tri leta. Pristojni organ te fizične preizkuse emisi j izvede na vozilih iz proizv odnje, kot je opisano 
v odsta vkih 8.2 do 8.4.
Če fizične preizkuse izvaja proizva jalec, je pristojni organ med njiho vim izvajanjem prisoten na lokaciji 
proizva jalca.
za raven 1B
Nor malna pogost ost prever janj s fizičnimi preizkusi s strani pristojneg a organa je najmanj en preizkus 
prever janja na tri leta. Pristojni organ te fizične preizkuse emisi j izvede na vozilih iz proizv odnje, kot je opisano 
v odsta vkih 8.2 do 8.4.
Če fizične preizkuse izvaja proizva jalec, je pristojni organ med njiho vim izvajanjem prisoten na lokaciji 
proizva jalca.
8.1.8 Poročanje
Pristojni organ poroča o rezultatih vseh presoj in fizičnih preizkusov , izvedenih za potr jevanje skladnosti 
proizva jalcev , in jih hrani najmanj deset let. Ta poročila bi morala biti na voljo drugim pristojn im organom.
8.1.9 Neskladnost
Če se ugoto vi neskladnost, se uporablja člen 4 Sporazuma iz leta 1958.
8.2 Prever janje skladnosti pri preizkusu tipa 1
8.2.1 Preizkus tipa 1 se izvede na najmanj treh vozilih iz proizv odnje, ki so veljavn i člani skupine COP, kot je opisana 
v odsta vku 8.1.3.1.
8.2.2 Vozila se naključno izberejo iz skupine COP. Proizvajalec ne sme opra viti nobenih prilagodit ev izbranih vozil.
Če se vozila v skupini COP sesta vijo v različnih proizvod nih obratih, proizvajalec na zahte vo pristojnega organa 
prilagodi izbiro vozil iz različnih proizvodnih obrato v brez poseg anja v načelo naključne izbire znotraj 
proizv odnega obrata.SL Uradni list Evropske unij e L 423/44 26.11.2021  
Če je v skupino COP vključenih več skupin interpolacij, proizva jalec na zaht evo pristojneg a organa prilagodi 
izbiro vozil iz različnih skupin interpolacij brez poseg anja v načelo naključne izbire znotraj skupine interpolacij.
8.2.3 Preizkuševalni postope k tipa 1
8.2.3.1 Kadar je ustrezno, se v skladu s tabelo 8/1 prever ijo mer ila za emisi je, emisije CO2, izkoristek goriva in poraba 
elektr ične energije v skladu s posebnimi zahtevami in postopki iz Dodatka 1. Proizvajalec v skladu 
z Dodatk om 5 po potrebi ugot ovi točnost naprav e OBFCM in poroča o njej, če je to ustrezno.
8.2.3.2 Statistični postope k za izračun preizkuševalnih mer il in sprejetje odločitve o ustreznosti ali neustreznosti je 
opisan v Dodatku 2 in diagramu poteka na sliki 8/1.
Če je ustrezno, se proizv odnja skupine COP v skladu s tabelo 8/1 šteje za neskladno, če se na podlagi 
preizkuševalnih mer il iz Dodatka 2 za eno ali več mer il za emisi je, emisije CO2, izkoristek goriva ali porabo 
elektr ične energije sprejme odločitev o neustreznosti.
Kadar je ustrezno, se proizvod nja skupine COP v skladu s tabelo 8/1 šteje za skladno, ko se na podlagi 
preizkuševalnih mer il iz Dodatka 2 za vse vrednosti za mer ila za emisije, emisi je CO 2, izkoristek goriva ali 
porabo elektr ične energi je sprejme odločitev o ustreznosti.
Kadar je ustrezno, se v skladu s tabelo 8/1 odločit ev o ustreznosti, sprejeta za eno mer ilo za emisije, ne spremeni 
zaradi morebitnih dodatnih preizkuso v, opravl jenih za sprejetje odločitve za druga mer ila za emisije, emisije 
CO2, izkoristek goriva ali porabo elektr ične energi je.
Kadar je ustrezno, če se v skladu s tabelo 8/1 odločitev o ustreznosti ne sprejme za vse vrednosti za mer ila za 
emisi je, emisije CO2, izkoristek goriva ali porabo elektr ične energije, se vzorcu doda drugo vozilo, tako da se to 
izbere v skladu z odsta vkom 8.2.2 in zanj izvede preizkus tipa 1. Statistični postopek, opisan v Dodatku 2, se 
pona vlja, dokler se ne sprejme odločite v o ustreznosti za vse vrednosti za mer ila za emisije, emisi je CO 2, 
izkoristek goriva ali porabo elektr ične energije.
Največja velik ost vzorca je:
za raven 1A: 16 vozil;
za raven 1B: 32 vozil za mer ila za emisi je, 11 vozil za izkoristek goriva in porabo elektr ične energije.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/45  
Slika 8/1
Diag ram potek a preizkuševalnega pos topk a za COP za preizkus tipa 1
8.2.4 Faktorji utekanja
8.2.4.1 za raven 1A
Na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi pristojneg a orga na se lahk o na vozilu iz skupine COP v skladu 
s preizkuševalnim postopk om iz Dodatka 3 izvede preizkuševalni postope k utek anja za določitev izpeljanih 
faktorjev utekanj a za mer ila za emisi je, emisi je CO2 in/ali porabo elektr ične energije.
za raven 1B
Na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi pristojneg a orga na se lahk o na vozilu iz skupine COP v skladu 
s preizkuševalnim postopk om iz Dodatka 3 izvede preizkuševalni postope k utek anja za določitev izpeljanih 
faktorjev utekanj a za izkoristek goriva in/ali porabo elektr ične energi je.
8.2.4.2 Za uporabo izpeljanih faktor jev utekanj a število prevoženi h kilometrov na števcu prevožene poti sistema 
preizkusnega vozila COP Dj po možnosti ne odstopa za več kot –10 km od števila prevože nih kilometrov ob 
začetku prvega preizkusa, poleg tega pa ne odstopa za več kot +10 km od števi la prevoženih kilometrov ob 
začetku drugeg a preizkusa na preizkusnem vozilu Di za utekanj e, preden se ta uteče.SL Uradni list Evropske unij e L 423/46 26.11.2021  
8.2.4.3 za raven 1A
Po izbir i proizvajalca se lahk o za emisije CO2 v g/km uporabi dodeljeni faktor utekanj a 0,98, če je nastav itev 
števca prevože ne poti sistema na začetku preizkusa COP enaka 80 km ali manjša. Če se uporabi dodeljeni 
faktor utekanja za emisi je CO2, se za mer ila za emisije in porabo elektr ične energi je ne uporabljaj o faktorji 
utekanja.
za raven 1B
Po izbir i proizva jalca se lahk o za izkoristek goriva v km/l uporabi dodeljeni faktor utekanja 1,02, če je nastav itev 
števca prevože ne poti sistema na začetku preizkusa COP enaka 80 km ali manjša. Če se uporabi dodeljeni faktor 
utekanja za izkoristek goriva, se za porabo elektr ične energije ne uporabljaj o faktorj i utek anja.
8.2.4.4 Faktor uteka nja se uporabi za rezultat preizkusa COP , izračunan v skladu s korak om 4c iz tabele A7/1 
v Prilogi B7 ali korak om 4c iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
8.2.4.5 Popravek za preizkuševalno celico
Samo za raven 1B
Če se opazi jasna tehnična razlika, se lahk o med preizkuševalno opremo, uporabljeno za homologaci jo, in 
preizkuševalno opremo, uporabljeno za skladnost proizv odnje, uporabi popravek za preizkuševalno celico. 
Popravek za preizkuševalno celico se zabeleži v poročilu o preizkusu.
8.2.5 Preizkuševalno gorivo
8.2.5.1 Za preizkus tipa 4 se uporabi referenčno gorivo v skladu s specifi kaci jami iz odstavka 7 Priloge B3.
za raven 1A
Vsi ostali preizkusi se izvedejo s komercialnim gorivom. Vendar se lahk o na zahtev o proizvajalca za preizkus 
tipa 1 uporabijo referenčna goriva v skladu s specifikacijami iz Priloge B3.
za raven 1B
Vsi ostali preizkusi se izvedejo z referen čnimi gorivi v skladu s specifi kaci jami iz Priloge B3 za preizkus tipa 1. 
Vendar se lahk o vožnj a za doseganje števila prev oženih kilometrov za utek anje iz odstavka 1.7 Dodatka 3 na 
zaht evo proizvajalca izvede s komercialnim gorivom.
8.2.5.2 Preizkusi za skladnost proizv odnje vozil, ki jih poganj a UNP ali ZP/biometan, se lahk o izvedejo s komercialnim 
gorivom, katereg a razmer je C3/C4 leži med vrednostmi tega razmer ja za referen čna goriva v primer u UNP ali 
med vrednostmi tega razmer ja za visok o- ali nizk okalor ična goriva v primer u ZP/biometana. V vseh primer ih 
je treba pristojnemu organu predložiti analizo goriva.
8.2.6 Mer ila za veljavnost toleranc za sled hitrosti in indeks ov sledi vožnje preizkusa tipa 1 za skladnost proizvodnje
Tolerance za sled hitrosti in indeks i sledi vožnje izpolnjujejo mer ila iz odsta vka 2.6.8.3 Priloge B6.
8.3 Prever janje skladnosti pri preizkusu tipa 4
8.3.1 Proizv odnja se šteje za skladno, če vozilo, izbrano in preizkušeno v skladu z odstavk om 8.1.5, izpolnjuje 
zaht eve vseh naved enih preizkusov .
8.3.2 Če preizkusno vozilo ne izpolnjuje zahte v iz odstavka 8.3.1, se iz iste skupine brez neupravičenih zamud izbere 
dodatni naključni vzorec štirih vozil, na kater ih se izvedejo preizkusi, opisani v Dodatku 4.
Proizv odnja se šteje za skladno, če v šestih mesecih po ugoto vitvi prvotnega neustreznega rezultata preizkusa 
vsaj tri od navedenih vozil izpolnjujejo zahte ve.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/47  
8.3.3 Če preizkusna vozila ne izpolnjujejo zahtev iz odsta vka 8.3.2, se iz iste skupine brez neuprav ičenih zamud 
izbere dodatni naključni vzorec, na katerem se izvedejo preizkusi, opisani v Prilogi C3.
Če preizkusno vozilo ne izpolnjuje zaht ev iz Priloge C3, se iz iste skupine izbere dodatni naključni vzorec štirih 
vozil, na kater ih se prav tako brez neuprav ičenih zamud izvedejo preizkusi, opisani v Prilogi C3.
Na zahtev o proizvajalca se lahk o za preizkuse za skladnost proizv odnje, opisane v Prilogi C3, uporabi faktor 
prepustnosti (PF), izpeljan ob homolog aciji, ali dodeljeni faktor prepustnosti (APF).
Proizv odnja se šteje za skladno, če v 24 mesecih po ugoto vitvi prvotnega neustreznega rezultata preizkusa vsaj 
tri od naved enih vozil izpolnjujejo zaht eve.
8.3.3.1 Za preizkuse za skladnost proizvodnje, opisane v Prilogi C3, ki se izvedejo na vozilu, ki je prev ozilo manj kot 
20 000 km, se uporabi posoda, starana v skladu z odsta vkom 5.1 Priloge C3. To je lahk o originalna posoda iz 
preizkusnega vozila ali druga posoda z enakimi specifikacijami. Na zahtev o proizvajalca se za te preizkuse 
uporabi faktor prepustnosti (PF), kot je opredeljen v odsta vku 5.2 Priloge C3 in je bil določen v okvir u 
homolog acije za skupino emisi j zaradi izhlapevanja, ali dodeljeni faktor prepustnosti (APF), ki je prav tako 
opredeljen v odstavku 5.2 Priloge C3.
8.3.3.2 Na zahte vo proizva jalca se lahk o preizkusi za skladnost proizvod nje, opisani v Prilogi C3, izvedejo na vozilu , ki 
je prevozi lo najmanj 20 000 km do najv eč 30 000 km, pri čemer na vozilu niso bile izvedene nobene 
spremembe, razen tistih, opisanih v preizkuševalnem postopku. Če se preizkus izvede na vozilu , ki je prevozilo 
med 20 000 in 30 000 km, se staranje posode izpusti, faktor prepustnosti ali dodeljeni faktor prepustnosti pa se 
ne uporabi.
Ne glede na število prevoženih kilometrov vozila se lahk o viri emisij iz ozadja, ki niso povezani z gorivi (npr. 
barva, lepila, plastika, cevi za gorivo/hlape , pnevmatik e in drugi sestavni deli iz gume ali polimerov ), izloči jo 
v skladu z odstavk om 6.1 Priloge C3.
8.4 Prever janje skladnosti diagnostike na vozilu (OBD)
8.4.1 Če homologaci jski organ ugoto vi, da kakovost proizvodnje ni zadov oljiva, se iz skupine naključno izbere vozilo , 
na katerem se izvedejo preizkusi, opisani v Dodatku 1 k Prilogi C5.
8.4.2 Proizv odnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjuje zaht eve preizkusov , opisanih v Dodatku 1 k Prilogi C5.
8.4.3 Če preizkusno vozilo ne izpolnjuje zahtev iz odsta vka 8.4.1, se iz iste skupine izbere dodatni naključni vzorec 
štirih vozil, na katerih se izvedejo preizkusi, opisani v Dodatku 1 k Prilogi C5. Preizkusi se lahk o opra vijo na 
vozilih, ki so prevozi la največ 15 000 km in niso bila spremenjena.
8.4.4 Proizv odnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve preizkusov , opisanih v Dodatku 1 
k Prilogi C5.
9. KAZNI ZA NESKL ADNOST PROIZV ODNJE
9.1 Homolog acija, podeljena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnik om, se lahk o prekliče, če zahteve iz 
odsta vka 8.1 niso izpolnjene ali če vozilo ali vozila ne prestanejo uspešno preizkuso v iz odstavka 8.1.2.SL Uradni list Evropske unij e L 423/48 26.11.2021  
9.2 Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologaci jo, ki jo je predhodno 
podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljaj o ta pravilnik , s sporočilom na 
obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge A2 k temu pravilniku.
10. DOK ONČNO PRENEHANJE PROIZV ODNJE
Če imetnik homologaci je povsem preneha proizva jati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnik om, o tem 
obvesti homologaci jski organ, ki je podelil homologaci jo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem 
obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljaj o ta pravilnik, z izvod om sporočila na 
obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge A2 k temu pravilniku.
11. UVODNE DOLOČ BE
11.1 Pogodbenice, ki uporabljaj o ta pravilnik, homologaci jo v skladu s tem pravilnik om podeli jo šele osem mesecev 
po začetku veljavnost i Pravilnika.
12. PREHODNE DOLOČ BE
12.1 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika in z odstopanjem od obveznosti 
pogodbenic lahk o pogodbenice, ki uporabljaj o ta pravi lnik in tudi spremembe 08 ali poznejše spremembe 
Pravilnika ZN št. 83, zavrnejo priznanje homologa cij, podeljenih na podlagi tega pravi lnika, ki jim ni priložena 
homolog acija na podlagi sprememb 08 ali poznejših sprememb Pravilnika ZN št. 83.
12.2 Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A.
Samo za homolog acije na ravni 1A lahk o pogodbenice do 1. sept embra 2022 pri vozilih kate gorije M in 
kategor ije N1 razreda I ter do 1. sept embra 2023 pri vozilih kategorije N1 razredo v II in III in kate gorije N2 
sprejmejo homologaci je, podeljene v skladu z zakonoda jo EU, kot dokaz o skladnosti z določbami tega 
pravilnika, kot je podrobno opisano v spodnjih točkah (a) do (d):
(a) homologa cijski organ za namene predložitve pošk odov anih ali pokvar jenih sesta vnih delov za simuliranje 
okvar za ocenjevanje izpolnjevanja zahte v iz Priloge C5 k temu pravilniku prizna preizkuse tipa 1/I, 
izvedene v skladu s Prilogo 4a k spremembam 07 Praviln ika ZN št. 83 pred 1. septembrom 2017 pri 
vozilih kate gorije M in kategorije N1 razreda I ter pred 1. septembrom 2018 pri vozilih kategor ije N1 
razredov II in III in kategorije N2;
(b) kar zadeva vozila iz skupine interpolacij WLTP, ki izpolnjujejo pravi la o razšir itvi iz odstavka 2 Priloge 13 
k spremembam 07 Pravi lnika ZN št. 83, homolog acijski organ za namene izpolnjevanja zaht ev iz 
Dodatka 1 k Prilogi B6 k temu pravilnik u sprejme postopk e, izvedene v skladu z oddelk om 3 Priloge 13 
k spremembam 07 Pravilnika ZN št. 83 pred 1. sept embrom 2017 pri vozilih kate gorije M in kategorije N1 
razreda I ter pred 1. sept embrom 2018 pri vozilih kategor ije N1 razredo v II in III in kate gorije N2;
(c) če je bil prvi preizkus tipa 1/I izveden in zaključen v skladu s Prilogo 9 k spremembam 07 Pravilnika ZN 
št. 83, in sicer pred 1. sept embrom 2017 pri vozilih kategor ije M in kategorije N1 razreda I ter pred 
1. sept embrom 2018 pri vozilih kategor ije N1 razredov II in III in kategorije N2, homolog acijski organi 
sprejmejo prikaze trajnosti za namene izpolnjevanja zahtev iz Priloge C4 k temu pravilniku;
(d) homologa cijski organi za namene izpolnjevanja zaht ev iz Priloge C3 k temu pravilniku sprejmejo preizkuse 
emisi j zaradi izhlapevanja, izvedene na podlagi preizkuševalneg a postopka iz Priloge VI k Uredbi (ES) 
št. 692/2008, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2016/646, ki so se pred 31. avgust om 2019
v Evropski unij i uporabljali za homolog acijo skupin emisij zaradi izhlapevanja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/49  
13. NAZIVI IN NASLO VI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGA CIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOL OGA CIJSKIH 
ORGANO V
Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretar iatu Združenih narodov sporoči jo 
nazive in naslove tehničnih služb, ki izvaja jo homologaci jske preizkuse, ter homologa cijskih organo v, ki 
podeljujejo homologaci je in ki se jim pošljejo obrazci, ki potr jujejo podelite v, razšir itev, zavr nitev ali preklic 
homolog acije v drugih drža vah.SL Uradni list Evropske unij e L 423/50 26.11.2021  
Dodatek 1 
Potrditev skladnosti proizv odnje za preizkus tipa 1 za določene tipe vozil 
1. POTRDITEV SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE GLEDE MERIL ZA EMISIJE ZA VOZIL A, KI JIH POGANJA IZKLJUČNO MOTOR 
Z NOTRANJIM ZGOREV ANJEM, TER VOZIL A NOVC-HEV IN OVC-HEV
1.1. Vsak o vozilo se preizkusi na dinamometr u z valji z določeno nastav itvijo vztra jnostne mase in parametr i cestne 
obremenitve za posamezno vozilo. Dinamometer z valji se v skladu s postopk om iz odstavka 7 Priloge B4 
nastav i na ciljno cestno obremenitev za preizkusno vozilo .
Samo za raven 1B:
Postope k za ciljne nastavitve (iz odstavka 7 Priloge B4) je prepoved an, če se izpeljani faktor utekanja razvije 
v skladu z odsta vkom 1.5.2 Dodatka 3. V tem primer u se uporabijo enake vrednosti nastav itev dinamometra 
kot med homolog acijo.
1.2. Veljavni preizkuševalni cikel je enak tistemu, uporabljenemu za homologaci jo skupine interpolacij, ki ji pripada 
vozilo .
1.3 Preizkus s predk ondicioniranjem se izvede v skladu z določbami odstavka 2.6 Priloge B6 ali Dodatka 4 
k Prilogi B8, kot je ustrezno.
1.4 Rezultati preizkusa so vrednosti, ki se za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, 
izračunajo v skladu s korak om 9 iz tabele A7/1 v Prilogi B7, za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV pa v skladu 
s korak om 8 iz tabele A8/5 v Prilogi B8 za mer ila za emisi je pri ohranjanju naboja in v skladu s korak om 6 iz 
tabele A8/8 v Prilogi B8 za mer ila za emisi je pri praznjenju naboja. Skladnost z veljavnimi omejitvami mer il za 
emisije se prever i na podlagi mer il ustreznosti/neustreznosti iz odsta vka 6.3.10 tega pravilnika .
Samo za raven 1B
Mer ila za emisi je vsakeg a veljavn ega preizkuševalneg a cikla v okvir u preizkusa pri praznjenju naboja za vozila 
OVC-HEV so v skladu z mejnimi vrednostmi, opredeljenimi v tabeli 1B v odsta vku 6.3.10 tega pravilnika, 
vendar se ne prever jajo glede na mer ila ustreznosti/neustreznosti.
2. POTRDITEV SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE GLEDE MASNIH EMISIJ CO 2/IZK ORISTKA GORIV A PRI VOZILIH, KI JIH 
POGANJA IZKLJUČNO MOTOR Z NOTRANJIM ZGOREV ANJEM
2.1 Vozila je treba preizkusiti v skladu s preizkuševalnim postopk om tipa 1, opisanim v Prilogi B6.
2.2 za raven 1A
Med tem preizkusom se masne emisi je CO 2 MCO2,c,6 določijo v skladu s korak om 6 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
za raven 1B
Med tem preizkusom se izkoristek goriva FEc,5 določi v skladu s korak om 5 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
2.3 za raven 1A
Skladnost proizvodnje glede masnih emisij CO2 se potrdi na podlagi vrednosti za preizkusno vozilo, kot so 
opisane v odstavku 2.3.1, in z uporabo faktorja utekanja, kot je opredeljen v odstavku 8.2.4 tega pravilnika.
za raven 1B
Skladnost proizvodnje glede izkoristka goriva se potrdi na podlagi vrednosti za preizkusno vozilo , kot so opisane 
v odstavku 1.3.1, in z uporabo faktorja utekanja, kot je opredeljen v odstavku 8.2.4 tega pravilnika.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/51  
2.3.1 Vrednosti masnih emisij CO2 za COP/vrednosti izkoristka goriva za COP
za raven 1A
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j 
CO 2 MCo2,c,7 v skladu s korak om 7 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
Če se metoda interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j CO2 
MCO2,c,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 10 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
za raven 1B
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost izkoristka 
goriva FEc,8 v skladu s korak om 8 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
Če se metoda interpolaci je uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost izkoristka goriva 
FEc,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 10 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
3. POTRDITEV SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE GLEDE MASNIH EMISIJ CO2/IZK ORISTKA GORIV A PRI VOZILIH NOVC-HEV
3.1 Vozilo se preizkusi, kot je opisano v odsta vku 3.3 Priloge B8.
3.2 za raven 1A
Med tem preizkusom se masne emisije CO2 MCO2 ,CS,c,6 za vozila NOVC-HEV določi jo v skladu s korak om 6 iz 
tabele A8/5 v Prilogi B8.
za raven 1B
Med tem preizkusom se izkoristek goriva FECS,c,4c za vozila NOVC-HEV določi v skladu s korak om 4c iz 
tabele A8/5 v Prilogi B8.
3.3 Skladnost proizv odnje glede masnih emisi j CO2 ali izkoristka goriva, kot je ustrezno, se potrdi na podlagi 
vrednosti za preizkusno vozilo, kot so opisane v odsta vku 3.3.1, in z uporabo faktorja utekanja, kot je 
opredeljen v odsta vku 8.2.4 tega pravilnika.
3.3.1 Vrednosti masnih emisij CO2 za COP/vrednosti izkoristka goriva za COP
za raven 1A
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j 
CO 2 pri ohranjanju naboja MCO2 ,CS,c,7 v skladu s korak om 7 iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
Če se metoda interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j CO2 
pri ohranjanju naboja MCO2,CS,c,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 9 iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
za raven 1B
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost izkoristka 
goriva pri ohranjanju naboja FECS,c,1 v skladu s korak om 2 iz tabele A8/6 v Prilogi B8.
Če se metoda interpolaci je uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost izkoristka goriva 
pri ohranjanju naboja FECS,c,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 3 iz tabele A8/6 v Prilogi B8.
4. POTRDITEV SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE GLEDE PORABE ELEK TRIČNE ENER GIJE PRI VOZILIH PEV
4.1 Vozilo se preizkusi, kot je opisano v odstavku 3.4 Priloge B8. Med prever janjem skladnosti proizv odnje se mer ilo 
za prekinit ev za preizkuševalni postope k tipa 1 v skladu z odsta vkom 3.4.4.1.3 Priloge B8 (posto pek 
z zaporednimi cikli) in odstavk om 3.4.4.2.3 Priloge B8 (skrajšani preizkuševalni postopek ) šteje za doseženo, ko 
se zaključi prvi veljavn i preizkuševalni cikel WLTP.SL Uradni list Evropske unij e L 423/52 26.11.2021  
Med tem preizkuševalnim ciklom se poraba elektr ične energi je v obliki enosmer nega toka iz sistemo v REESS 
EC DC,first,i določi v skladu z odstavk om 4.3 Priloge B8, pri čemer je ΔE REESS,j sprememba elektr ične energije v vseh 
sistemi h REESS, dj pa dejanska prevožena razdalja med tem preizkuševalnim ciklom.
4.2 Skladnost proizv odnje glede porabe elektr ične energije (EC) se potrdi na podlagi vrednosti za preizkusno vozilo , 
kot so opisane v odsta vku 4.2.1, če se je pri homologa ciji uporabil preizkuševalni postopek tipa 1 z zaporednimi 
cikli, in v odstavku 4.2.2, če se je pri homolog aciji uporabil skrajšani preizkuševalni postopek tipa 1.
4.2.1 Vrednosti za preizkuševalni postope k tipa 1 z zaporednimi cikli za skladnost proizv odnje
Če se metoda interpol acije ne uporablja, se za potrdite v skladnosti proizv odnje uporabi vrednost porabe 
elektr ične energi je EC DC,COP ,final v skladu s korak om 9 iz tabele A8/10 v Prilogi B8.
Če se metod a interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost porabe elektr ične 
energije EC DC,COP ,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 10 iz tabele A8/10 v Prilogi B8.
4.2.2 Vrednosti za skra jšani preizkuševalni postope k tipa 1 za skladnost proizvod nje
Če se metoda interpol acije ne uporablja, se za potrdite v skladnosti proizv odnje uporabi vrednost porabe 
elektr ične energi je EC DC,COP ,final v skladu s korak om 8 iz tabele A8/11 v Prilogi B8.
Če se metod a interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost porabe elektr ične 
energije EC DC,COP ,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 9 iz tabele A8/11 v Prilogi B8.
5. POTRDITEV SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE GLEDE MASNIH EMISIJ CO2/IZK ORISTKA GORIV A IN PORABE ELEK TRIČNE 
ENER GIJE PRI VOZILIH OVC-HEV
5.1 Na zahte vo proizvajalca se lahk o za preizkus pri ohranjanju naboja in preizkus pri praznjenju naboja uporabita 
različni preizkusni vozili.
5.2 Prever janje masnih emisi j CO 2/izkoristka goriva, kot je ustrezno, pri ohranjanju naboja za skladnost 
proizvod nje.
5.2.1 Vozilo se preizkusi v skladu s preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je opisano v odstavku 3.2.5 
Priloge B8.
5.2.2 za raven 1A
Med tem preizkusom se masne emisije CO 2 pri ohranjanju naboja MCO2,CS,c,6 določijo v skladu s korak om 6 iz 
tabele A8/5 v Prilogi B8.
za raven 1B
Med tem preizkusom se izkoristek goriva pri ohranjanju naboja FECS,c,4c določi v skladu s korak om 4c iz 
tabele A8/5 v Prilogi B8.
5.2.3 za raven 1A
Skladnost proizvodnje glede masnih emisij CO 2 pri ohranjanju naboja se potrdi na podlagi vrednosti za 
preizkusno vozilo, kot so opisane v odstavku 5.2.3.1 za masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja, in z uporabo 
faktor ja utekanja, kot je opredeljen v odstavku 8.2.4 tega pravilnika .
za raven 1B
Skladnost proizvodnje glede izkoristka goriva pri ohranjanju naboja se potrdi na podlagi vrednosti za 
preizkusno vozilo, kot so opisane v odstavku 5.2.3.1 za izkoristek goriva pri ohranjanju naboja, in z uporabo 
faktor ja utekanja, kot je opredeljen v odstavku 8.2.4 tega pravilnika .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/53  
5.2.3.1 Vrednosti masnih emisij CO2/izkoristka goriva pri ohranjanju naboja za skladnost proizvodnje
za raven 1A
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j 
CO 2 pri ohranjanju naboja MCO2 ,CS,c,7 v skladu s korak om 7 iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
Če se metoda interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost masnih emisi j CO2 
pri ohranjanju naboja MCO2,CS,c,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 9 iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
za raven 1B
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se za potrdit ev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost izkoristka 
goriva pri ohranjanju naboja FECS,c v skladu s korak om 2 iz tabele A8/6 v Prilogi B8.
Če se metoda interpolaci je uporablja, se za potrditev skladnosti proizv odnje uporabi vrednost izkoristka goriva 
pri ohranjanju naboja FECS,c,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 3 iz tabele A8/6 v Prilogi B8.
5.3 Potrdit ev skladnosti proizv odnje glede porabe elektr ične energi je pri praznjenju naboja pri vozilih OVC-HEV
5.3.1 Vozilo se med ugotavljanjem skladnosti proizv odnje preizkusi v skladu z odstavk om 5.3.1.1. Če se med prvim 
ciklom postopka homolog acije motor pri tem vozilu ne zažene, se lahk o vozilo po izbir i proizva jalca preizkusi 
v skladu z odstavk om 5.3.1.2.
5.3.1.1 Preizkuševalni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja
Vozilo se preizkusi v skladu s preizkuševalnim postopk om tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je opisano 
v odstavku 3.2.4 Priloge B8. Med tem preizkusom se poraba elektr ične energije EC AC,CD določi v skladu 
s korak om 9 iz tabele A8/8 v Prilogi B8.
Po potrebi proizvajalec dokaže, da je treba pogonski sistem REESS pred postopk om ugota vljanja skladnosti 
proizvod nje predk ondicionirati. V tem primer u se na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo homolog acijsk ega 
organa pogonski sistem REESS pred postopk om ugotavljanja skladnosti proizv odnje predk ondicionira v skladu 
s priporočili proizva jalca.
5.3.1.2 Prvi cikel preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja
5.3.1.2.1 Vozilo se preizkusi v skladu s preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je opisano v odsta vku 3.2.4 
Priloge B8, pri čemer se mer ilo za prekinitev za preizkuševalni postope k tipa 1 pri praznjenju naboja šteje za 
doseženo, ko se zaključi prvi velja vni preizkuševalni cikel WLTP, in nadomesti mer ilo za prekinitev za 
preizkuševalni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavk om 3.2.4.4 Priloge B8.
Med tem preizkuševalnim ciklom se poraba elektr ične energi je v obliki enosmer nega toka iz sistemo v REESS 
EC DC,first,i določi v skladu z odstavk om 4.3 Priloge B8, pri čemer je ΔE REESS,j sprememba elektr ične energije v vseh 
sistemi h REESS, dj pa dejanska prevožena razdalja med tem preizkuševalnim ciklom.
5.3.1.2.2 V tem ciklu motor ne sme delov ati. Če motor deluje, se preizkus med ugota vljanjem skladnosti proizv odnje šteje 
za neveljaven.
5.3.2 Skladnost proizvodnje glede porabe elektr ične energije pri praznjenju naboja se potrdi na podlagi vrednosti za 
preizkusno vozilo iz odstavka 5.3.2.1, če se vozilo preizkusi v skladu z odstavk om 5.3.1.1, in na podlagi 
vrednosti za preizkusno vozilo iz odsta vka 5.3.2.2, če se vozilo preizkusi v skladu z odsta vkom 5.3.1.2.SL Uradni list Evropske unij e L 423/54 26.11.2021  
5.3.2.1 Skladnost proizvod nje za preizkus v skladu z odstavk om 5.3.1.1
Če se metoda interpol acije ne uporablja, se za potrdite v skladnosti proizv odnje uporabi vrednost porabe 
elektr ične energi je pri praznjenju naboja EC AC,CD,final v skladu s korak om 16 iz tabele A8/8 v Prilogi B8.
Če se metod a interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost porabe elektr ične 
energije pri praznjenju naboja EC AC,CD,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 17 iz tabele A8/8 v Prilogi B8.
5.3.2.2 Skladnost proizvod nje za preizkus v skladu z odstavk om 5.3.1.2
Če se metoda interpol acije ne uporablja, se za potrdite v skladnosti proizv odnje uporabi vrednost porabe 
elektr ične energi je pri praznjenju naboja EC DC,CD,COP ,final v skladu s korak om 16 iz tabele A8/8 v Prilogi B8.
Če se metod a interpolacije uporablja, se za potrditev skladnosti proizvodnje uporabi vrednost porabe elektr ične 
energije pri praznjenju naboja EC DC,CD,COP ,ind za posamezno vozilo v skladu s korak om 17 iz tabele A8/8 
v Prilogi B8.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/55  
Dodatek 2 
Potrditev skladnosti proizv odnje za preizkus tipa 1 – statistična meto da 
1. V tem dodatku je opisan postopek, ki se uporablja za prever janje izpolnjevanja zahte v glede skladnosti proizvodnje 
za preizkus tipa 1 za mer ila za emisije, emisije CO 2, izkoristek goriva in porabo elektr ične energi je, kot je ustrezno 
in v skladu s tabelo 8/1 tega pravilnika, in sicer za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, 
vozila NOVC-HEV , PEV in OVC-HEV ter po potrebi za določit ev točnosti naprav e OBFCM.
Kot je ustrezno in v skladu s tabelo 8/1 tega pravilnika, se mer itve mer il za emisi je, emisij CO2, izkoristka goriva in 
porabe elektr ične energije izvedejo na najmanj treh vozilih in se zaporedoma povečujejo, dokler ni sprejeta 
odločite v o ustreznosti ali neustreznosti. Če je ustrezno, se točnost naprave OBFCM določi za vsakeg a od 
N preizkuso v.
2. MERIL A ZA EMISIJE
2.1 Statistični postope k in mer ila ustreznosti/neustreznosti
za raven 1A
Za skupno število preizkuso v N in rezultate mer itev za preizkusna vozila x1, x2, … xN se določita povprečje Xtests in 
varianca VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
in
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Za vozila OVC-HEV se v primer u celotnega preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja povprečne emisi je v celotnem 
preizkusu posameznega vozila štejejo za eno vrednost xi.
Za vsak o števi lo preizkuso v se lahk o na podlagi mejne vrednosti mer il za emisije L v skladu s tabelo 1A 
v odstavku 6.3.10 tega pravilnika sprejme ena od naslednjih treh odločitev:
(i) skupina je ustrezna, če je Xtests<A•L – VAR
L;
(ii) skupina je neustrezna, če je Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
;
(iii) opravi se še ena mer itev, če je:
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Za mer jenje mer il za emisi je je faktor A enak 1,05.
za raven 1B
Primer A: standardni odklon pri proizv odnji proizva jalca je zadov oljiv .
Pri najmanj ši velik osti vzorca 3 je postopek vzorčenja določen tako, da je verjetnost, da bo serija uspešno opravila 
preizkus pri 40 % pomanjkljive proizv odnje, enaka 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %) in da je verjetnost, da bo 
serija sprejeta pri 65 % pomanjkljive proizvod nje, enaka 0,1 (tveganje potrošnika = 10 %).
Za vsak o mer ilo za emisi je iz tabele 1B v odsta vku 6.3.10 tega pravilnika se uporablja naslednji postopek (glej 
sliko 8/1 v odsta vku 8.2.3.2 tega pravilnika), pri čemer je:SL Uradni list Evropske unij e L 423/56 26.11.2021  
L= narav ni logaritem mejne vrednosti za mer ilo za emisi je;
xi= narav ni logaritem mer itve za i-to vozilo iz vzorca;
s= ocena standardneg a odklona pri proizvod nji (ko se določi narav ni logaritem mer itve);
n= trenutna številka vzorca.
Za vzorec se izračuna statistični rezultat preizkusa, ki izraža vsot o standardnih odklono v od mejne vrednosti in je 
opredeljen kot:
če je statistični rezultat preizkusa višji od vrednosti za odločitev o ustreznosti za velik ost vzorca iz tabele A2/1, se 
mer ilo za emisije sprejme;
če je statistični rezultat preizkusa nižji od vrednosti za odločitev o ustreznosti za velik ost vzorca iz tabele A2/1, se 
onesnaževalo zavrne; v nasprotnem primer u se preizkusi dodatno vozilo, izračuni pa se ponovno uporabijo za 
vzorec, povečan za eno vzorčno enoto.
Tabela A2/1
Vrednost za odločitev o ustreznos ti/neustreznos ti za velik ost vzorca 
Kumulativno štev ilo 
preizkušenih vozil 
(trenutna velik ost vzorca)Prag za odločitev 
o ustreznostiPrag za odločit ev 
o neustreznosti
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
Primer B: dokazila proizvajalca o standardnem odklonu pri proizv odnji niso zadov oljiva ali niso na voljo.
Pri najmanj ši velik osti vzorca 3 je postopek vzorčenja določen tako, da je verjetnost, da bo serija uspešno opravila 
preizkus pri 40 % pomanjkljive proizv odnje, enaka 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %) in da je verjetnost, da bo 
serija sprejeta pri 65 % pomanjkljive proizvod nje, enaka 0,1 (tveganje potrošnika = 10 %).
Mer itve mer il za emisi je iz tabele 1B iz odstavka 6.3.10 tega pravilnika se štejejo za loga ritemsk o normalno 
porazdeljene in se najprej pretvorijo na podlagi svojih narav nih logaritmov . Oznaki m0 in m označujeta 
najmanj šo oziroma največjo velik ost vzorca (m 0 = 3 in m = 32), n pa označuje trenutno številk o vzorca.
Če so narav ni logari tmi mer itev v serijah x1, x2 ..., xi in če je L narav ni logaritem mejne vrednosti onesnaževala, 
potem velja:
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
in
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi – d¯
nÞ2
Tabela A2/2
Najmanjša velik ost vzorca = 3 
Velikost vzorca (n)Prag za odločitev 
o ustreznosti (An)Prag za odločit ev 
o neustreznosti (Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970SL Uradni list Evropske unij e L 423/58 26.11.2021  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Tabela A2/2 prikazuje vrednosti za odločitev o ustreznosti (An) in odločitev o neustreznosti (Bn) glede na trenutno 
velik ost vzorca. Statistični rezultat preizkusa je razmer je d¯
n/Vn in se uporablja pri odločanju, ali je serija ustrezna 
ali neustrezna, kot sledi:
za mo ≤ n ≤ m:
(i) serija je ustrezna, če je d¯
n
Vn≤An;
(ii) serija je neustrezna, če je d¯
n
Vn≥Bn;
(iii) opravi se še ena mer itev, če je An<d¯
n
Vn<Bn
Pripombe:
Naslednje rekurzivne formule se uporabljajo za izračun zaporednih statističnih rezultato v preizkusa:
3. EMISIJE CO 2, IZKORISTEK GORIV A IN PORAB A ELEK TRIČNE ENER GIJESL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/59  
3.1 Statistični postope k
za raven 1A
Za skupno število preizkuso v N in rezultate mer itev za preizkusna vozila x1, x2, … xN se določita povprečje Xtests in 
standardni odklon s:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
in
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
za raven 1B
Za skupno število preizkuso v N in rezultate mer itev za preizkusna vozila x1, x2, … xN se določita povprečje Xtests in 
standardni odklon σ:
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
in
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2 Statistično vrednotenje
za raven 1A
Za vrednotenj e emisi j CO 2 se normalizirane vrednosti izračuna jo na naslednji način:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
pri čemer je:
CO 2 test-i emisija CO 2, izmer jena za posamezno vozilo i;
CO 2 declared-i naved ena vrednost CO 2 za posamezno vozilo i.
Za vrednotenj e porabe elektr ične energije EC se normalizirane vrednosti izračunajo na naslednji način:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
pri čemer je:
EC test-i poraba elektr ične energi je, izmer jena za posamezno vozilo i. Če je bil uporabljen celotni 
preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja, se EC test-i določi v skladu z odsta vkom 5.3.1.1 Dodatka 1. 
Če se preizkus za potrdit ev skladnosti proizvodnje izvede samo v prvem ciklu, se EC test-i določi 
v skladu z odstavk om 5.3.1.2 Dodatka 1;
EC DC, COP -i naved ena poraba elektr ične energije za posamezno vozilo i v skladu z Dodatk om 8 k Prilogi B8. 
Če je bil uporabljen celotni preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja, se EC DC,COP ,i določi v skladu 
z odstavk om 5.3.2.1 Dodatka 1. Če se preizkus za potrditev skladnosti proizv odnje izvede 
samo v prvem ciklu, se EC COP ,i določi v skladu z odsta vkom 5.3.2.2 Dodatka 1.
Za določit ev parametrov Xtests in s v skladu z odstavk om 3.1 se uporabij o normalizirane vrednosti xi.SL Uradni list Evropske unij e L 423/60 26.11.2021  
za raven 1B
Za vrednotenj e izkoristka goriva se normalizirane vrednosti izračuna jo na naslednji način:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
pri čemer je:
FEtest-i izkoristek goriva, izmer jen za posamezno vozilo i;
FEdeclared-i naved ena vrednost izkoristka goriva za posamezno vozilo.
Za vrednotenj e porabe elektr ične energije EC se normalizirane vrednosti izračunajo na naslednji način:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
pri čemer je:
EC test-i poraba elektr ične energi je, izmer jena za posamezno vozilo i. Če je bil uporabljen celotni 
preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja, se EC test-i določi v skladu z odsta vkom 5.3.1.1 Dodatka 1. 
Če se preizkus za potrdit ev skladnosti proizvodnje izvede samo v prvem ciklu, se EC test-i določi 
v skladu z odstavk om 5.3.1.2 Dodatka 1;
EC DC, COP -i naved ena poraba elektr ične energije za posamezno vozilo i v skladu z Dodatk om 8 k Prilogi B8. 
Če je bil uporabljen celotni preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja, se EC DC,COP ,i določi v skladu 
z odstavk om 5.3.2.1 Dodatka 1. Če se preizkus za potrditev skladnosti proizv odnje izvede 
samo v prvem ciklu, se EC COP ,i določi v skladu z odsta vkom 5.3.2.2 Dodatka 1.
Za določit ev parametrov Xtests in s v skladu z odstavk om 3.1 se uporabij o normalizirane vrednosti xi.
3.3 Mer ila ustreznosti/neustreznosti
3.3.1 Ocenjevanje emisi j CO 2 in porabe elektr ične energije
Samo za raven 1A
Za vsak o števi lo preizkusov se lahk o sprejme ena od naslednjih treh odločit ev, pri čemer faktor A znaša 1,01:
(i) skupina je ustrezna, če je Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s;
(ii) skupina je neustrezna, če je Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s;
(iii) opravi se še ena mer itev, če je:
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
pri čemer so:
parametr i tP1,i, tP2,i, tF1,i in tF2 vzeti iz tabele A2/3.
Tabela A2/3
Vrednost za odločitev o ustreznos ti/neustreznos ti za velik ost vzorca 
USTREZEN NEUSTREZEN
Preizkusi (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2 Ocenjevanje izkoristka goriva in porabe elektr ične energi je
Samo za raven 1B
3.3.2.1 Za ocenjevanje izkoristka goriva v km/L (FE) se uporabljaj o naslednje določbe:
(a) če je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10:
(i) je skupina ustrezna, če je XtestsN Evaluation ≥1000 ;
(ii) se opravi še ena mer itev, če je XtestsN Evaluation <1000 ;
(b) če je N = 11:
(i) je skupina ustrezna, če je mogoče sprejeti vse naslednje odločitve:
a.XtestsN Evaluation ≥1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ,
b.XtestsN CoPfamily ≥1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ,
c.xi≥1000 – 3�σ ;
(ii) je skupina neustrezna, če je mogoče sprejeti eno od naslednjih odločite v:
a.XtestsN Evaluation <1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ,
b.XtestsN CoPfamily <1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ,
c.xi<1000 – 3�σ ,
pri čemer je:
N_Evaluation skupno število vozil, preizkušenih med veljavnim ocenjevanjem;
N_CoP family skupno število preizkušenih vozil v skupini COP med letom
(npr . če je pri prvem ocenjevanju preizkušenih 11 vozil, pri drugem ocenjevanju pa štiri vozila, je N_Evaluation = 
4 in N_CoP family = 15).
Če je N_CoP family > 10, mora biti vsekak or izpolnjen pogoj xi≥1000 – 3�σ .
3.3.2.2 Za ocenjevanje porabe elektr ične energije (EC v Wh/km) se uporabljajo naslednje določbe:
(a) če je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10:
(i) je skupina ustrezna, če je XtestsN Evaluation ≤1000 ;
(ii) se opravi še ena mer itev, če je XtestsN Evaluation >1000 ;SL Uradni list Evropske unij e L 423/62 26.11.2021  
(b) če je N = 11:
(i) je skupina ustrezna, če je mogoče sprejeti vse naslednje odločitve:
a.XtestsN Evaluation ≤1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ,
b.XtestsN CoPfamily ≤1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ,
c.xi≤1000 þ3�σ,
(ii) je skupina neustrezna, če je mogoče sprejeti eno od naslednjih odločite v:
a.XtestsN Evaluation >1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ,
b.XtestsN CoPfamily >1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ,
c.xi>1000 þ3�σ,
pri čemer je:
N_Evaluation skupno število vozil, preizkušenih med veljavnim ocenjevanjem;
N_CoP family skupno število preizkušenih vozil v skupini COP med letom
(npr . če je pri prvem ocenjevanju preizkušenih 11 vozil, pri drugem ocenjevanju pa štiri vozila, je N_Evaluation = 
4 in N_CoP family = 15).
Če je N_CoP family > 10, mora biti vsekak or izpolnjen pogoj xi≤1000 þ3�σ.
3.3.2.3 Če števi lo proizvedenih vozil v skupini COP presega 7 500 vozil na 12 mesecev , se lahk o pri drugem ali poznejšem 
ocenjevanju „(a) če je 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10“ nadomesti z „(a) če je N_Evaluation = 3“, „(b) če je N_Evaluation = 
11“ pa z „(b) če je N_Evaluation = 4“. V drugem ali poznejšem letu se ta določba ne uporablja za prvo ocenjevanje 
za skupino COP v letu.
σ se določi na podlagi rezultato v preizkušanja prvih desetih preizkušenih vozil po začetku proizv odnje za vsak o 
skupino COP. σ se ne spremeni, ko se določi σ za skupino COP , kar velja tudi za drugo leto ali poznejša leta. σ se 
lahk o spremeni na zahtev o proizvajalca in z odobr itvijo pristojneg a organa ter ob predložitvi razumnih dokazo v 
in ustreznih podatk ov.
3.4 Samo za raven 1A
Za vozila iz odsta vka 5.11 tega pravilnika se točnost xi,OBFCM naprav e OBFCM določi za vsak posamezen preizkus 
i v skladu s formulami iz odstavka 4.2 Dodatka 5.
Homolog acijski organ vodi evidenco določenih točnosti za vsak o preizkušeno skupino COP .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/63  
Dodatek 3 
Preizkuševalni postopek utek anja za določitev faktorj ev utekanja 
1. OPIS PREIZKUŠEV ALNEGA POSTOPKA ZA DOLOČITEV FAKTORJEV UTEKANJA
1.1 Proizvajalec izvede preizkuševalni postopek utekanja, na preizkusnih vozilih pa ne izvede nobenih prilagodit ev, ki 
vplivajo na mer ila za emisi je, emisi je CO2, izkoristek goriva in porabo elektr ične energije. Strojna oprema in 
ustrezna umer jenost elektronsk e krmilne enote preizkusnega vozila sta v skladu s homologiranim vozilom. Pred 
preizkuševalnim postopk om utek anja ne sme delov ati nobena ustrezna strojna oprema, ki vpliva na mer ila za 
emisije, emisije CO 2, izkoristek goriva in porabo elektr ične energije.
1.2 Preizkusno vozilo je konfigur irano kot vozilo H v skupini COP .
Če ima skupina COP več skupin interpolacij, je preizkusno vozilo konfigur irano kot vozilo H iz skupine interpolacij 
z največjim pričak ovanim obsegom proizv odnje v skupini COP . Na zahte vo proizvajalca in z odobr itvijo pristojneg a 
orga na se lahk o izbere drugo preizkusno vozilo .
1.2.1 Samo za raven 1B
Razšir itev faktorja utek anja
Na zaht evo proizva jalca vozila, ki mora zahte vi priložiti tehnične dokaze, in z odobr itvijo pristojneg a organa se 
lahk o izpeljani faktor utekanj a razšir i na druge skupine interpolacij.
1.3 Preizkusno vozilo je novo vozilo ali rabljeno preizkusno vozilo, pri katerem so hkrati na novo nameščeni vsaj vsi 
naslednji sesta vni deli:
(a) motor z notranjim zgorevanjem;
(b) sestavni deli sistema za prenos moči (med drugim tudi menjalnik, pnevmatike, osi itd.);
(c) sestavni deli zavor;
(d) samo za raven 1A: sistemi REESS pri elektr ičnih vozilih;
(e) samo za raven 1A: izpušni sistem
in kater i koli drug sestavni del, ki ima nezanemarljiv vpliv na mer ila za emisi je, emisije CO 2, izkoristek goriva in 
porabo elektr ične energije.
Za novo vozilo ali rabljeno vozilo, pri katerem so bili zamenjani zgoraj navedeni sesta vni deli, se zabeleži vrednost 
na štev cu prevožene poti sistema preizkusnega vozila Ds v km.
1.4 Na zaht evo proizvajalca in po odobr itvi pristojnega orga na se lahk o postopek utekanja izvede na več preizkusnih 
vozilih. V tem primer u se za določite v faktorjev utekanja upošteva jo velja vni rezultati preizkusov za vsa preizkusna 
vozila.
1.5 Nastavit ev dinamometra z valji
1.5.1 Dinamometer z valji se v skladu s postopk om iz odstavka 7 Priloge B4 nastavi na ciljno cestno obremenitev za 
preizkusno vozilo.
Dinamometer z valji se pred vsakim preizkusom pred dosegan jem števila prevože nih kilometrov za uteka nje 
neodvisno nastav i, poleg tega pa se za preizkuse po utekanju po doseženem številu prevoženih kilometrov za 
utekanj e nastav i enkrat.
1.5.2 Samo za raven 1B:
Pri vseh preizkusih je dovoljeno uporabiti enak o vrednost nastav itve dinamometra, kot je bila ustvar jena med 
homologaci jskim preizkušanjem.SL Uradni list Evropske unij e L 423/64 26.11.2021  
1.6 Preizkusno vozilo se pred utekanj em preizkusi v skladu s preizkuševalnim postopk om tipa 1, določenim 
v prilogah B6 in B8. Preizkus se pona vlja, dokler se ne pridobijo trije veljavni rezultati preizkusa. Indeks i sledi 
vožnj e se izračunajo v skladu z odstavk om 7 Priloge B7 in izpolnjujejo mer ila iz odstavka 2.6.8.3.1.4 Priloge B6. 
Pred vsakim preizkusom se zabeleži nastav itev štev ca prevožene poti sistema Di. Izmer jena mer ila za emisije, emisije 
CO 2, izkoristek goriva in poraba elektr ične energi je se izračuna jo v skladu s korak om 4a iz tabele A7/1 v Prilogi B7 
ali korak om 4a iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
Samo za raven 1A
Signal položa ja stopalk e za plin se zabeleži med vsemi preizkusi pri frekvenci vzorčenja 10 Hz. V ta namen je 
dovoljeno uporabiti signal položa ja stopalk e za plin v sistemu OBD. Pristojni orga n lahk o od proizva jalca zahteva, 
naj oceni ta signal, da se zagoto vi pravilna pridobitev rezultato v preizkusa.
1.7 Po prvih preizkusih se preizkusno vozilo uteče v normalnih pogojih vožnje. Vozila OVC-HEV se vozi jo predvsem 
v stanju delov anja pri ohranjanju naboja. Vozni vzorec, preizkuševalni pogoji in gorivo med utekanjem so v skladu 
z inženirsk o presojo proizvajalca. Razdalja utekanja je enaka razdalji, prevoženi pri utekanju vozila, preizkušenega 
za homologaci jo skupine interpolacij, v skladu z odstavk om 2.3.3 Priloge B6 ali odsta vkom 2 Priloge B8, ali manjša 
od nje.
1.8 Preizkusno vozilo se po uteka nju preizkusi v skladu s preizkuševalnim postopk om tipa 1, določenim v prilogah B6 
in B8. Preizkus se ponavlja, dokler se ne pridobi naslednje število veljavnih rezultato v preizkusa:
za raven 1A: trije preizkusi;
za raven 1B: dva preizkusa.
Indeks i sledi vožnj e se izračuna jo v skladu z odstavk om 7 Priloge B7 in izpolnjujejo mer ila iz odstavka 2.6.8.3.1.4 
Priloge B6.
Ti preizkusi se izvedejo v isti preizkuševalni celici, ki je bila uporabljena za preizkuse pred uteka njem, in z isto 
metod o nastavitve dinamometra z valji. Če to ni mogoče, proizva jalec uteme lji razlog za uporabo druge 
preizkuševalne celice. Pred vsakim preizkusom se zabeleži nastav itev štev ca prevožene poti sistema Di v km. 
V skladu z odstavk om 8.2.4.1 tega pravilnika se izmer jena mer ila za emisi je, emisi je CO 2, izkoristek goriva in 
poraba elektr ične energije, kot je ustrezno, izračuna jo v skladu s korak om 4a iz tabele A7/1 v Prilogi B7 ali 
korak om 4a iz tabele A8/5 v Prilogi B8.
1.9 Samo za raven 1A
Za določitev faktorja utek anja za emisi je CO2 se koeficienta CRI in Cconst v naslednji enačbi za vse veljavne preizkuse 
pred utekanjem in po njem izračunata z analizo regresi je najmanjših kvadrat ov kot vrednosti, ki vključujeta štiri 
pomembne števk e:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
pri čemer je:
MCO2,i izmer jena masna emisi ja CO 2 za preizkus i (v g/km);
CRI naklon logari tems ke regresi jske premice,
Cconst konstantna vrednost logaritemske regresijsk e premice.
Če je bilo preizkušenih več vozil, se CRI izračuna za vsak o vozilo, za dobljene vrednosti pa se izračuna povprečje. 
Proizvajalec pristojn emu orga nu predloži statistične dokaze, da je najbolj prilega joča se krivulja dovolj statistično 
utemeljena.
1.9.1 Samo za raven 1A
Na podlagi odstopanja mer itev od najbolj prilega joče se krivulje bi bilo treba naklon CRI popraviti navzdol 
s standardnim odklonom napak pri najbolj prilega joči se krivulji:SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i  – M CO2,i – fit Þ2
N – 2s
pri čemer je:
MCO2,i-fit rezultat uporabe enačbe za vsak o od razdalj Di.
Naklon CRI se na naslednji način popravi za negoto vost pri najbolj prilega joči se krivulji:
CRI → CRI – σfit
1.10 Samo za raven 1A
Fakt or utekanj a RICO2(j) za emisi je CO 2 preizkusnega vozila COP j se določi z naslednjo enačbo:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
pri čemer je:
Dk povprečna razdalja za veljavne preizkuse po utek anju (v km);
Dj nastav itev števca prev ožene poti sistema preizkusnega vozila COP (v km);
MCO2,j masa emisij CO2, izmer jena pri preizkusnem vozilu COP (v g/km).
Če je vrednost Dj manjša od najmanj še razdalje Di, se Dj nadomesti z najmanjšo razdaljo Di.
1.11 Samo za raven 1A
Za določite v faktorja utekanja za vsa velja vna mer ila za emisi je se koeficie nta CRI,c in Cconst, c za vse veljavn e preizkuse 
pred utekanjem in po njem izračunata z analizo regresi je najmanjših kvadrat ov kot vrednosti, ki vključujeta štiri 
pomembne števk e:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
pri čemer je:
MC,i komponenta C mer il za emisi je za izmer jeno maso;
CRI,c naklon linear ne regresijsk e premice (v g/km2);
Cconst,c konstantna vrednost linear ne regresi jske premice (v g/km).
Proizvajalec bo pristojnemu organu predložil statistične dokaze o tem, da je najbolj prilega joča se krivulja dovolj 
statistično uteme ljena in da je treba upoštevati pribite k zaradi negoto vosti na podlagi razlik med podatki, da se 
prepreči precenitev učinka utekanj a.
1.12 Samo za raven 1A
Fakt or utekanj a RIC(j) za kompone nto C mer il za emisije preizkusnega vozila COP j se določi z naslednjo enačbo:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
pri čemer je:
Dk povprečna razdalja za veljavne preizkuse po utek anju (v km);
Dj nastav itev števca prev ožene poti sistema preizkusnega vozila COP (v km);
MC,j masne emisije kompon ente C pri preizkusnem vozilu COP (v g/km).
Če je vrednost Dj manjša od najmanj še razdalje Di, se Dj nadomesti z najmanjšo razdaljo Di.SL Uradni list Evropske unij e L 423/66 26.11.2021  
1.13 Samo za raven 1A
Fakt or utekanja RIEC(j) za porabo elektr ične energije se določi v skladu s postopk om iz odstavk ov 1.9, 1.9.1 in 1.10 
tega dodatka, pri čemer se CO 2 v formulah nadomesti z EC.
Samo za raven 1B
Fakt orja utekanja RIFE(j) za izkoristek goriva in RIEC(j) za porabo elektr ične energije se določita v skladu s postopk om 
iz odstavk ov 1.9 (razen odstavka 1.9.1) in 1.10 tega dodatka, pri čemer se CO 2 v formulah nadomesti s FE oziroma 
EC.
2. SAMO ZA RAVEN 1B
Proizvajalec pred uporabo izpeljanega faktor ja utekanja pristojnemu organu predloži naslednje informacije:
(a) dokaze o izpeljanem faktorj u utekanja, vključno z obstojem statistične značilnosti glede prilegan ja naklona;
(b) razlago metode za validaci jo, ki jo je treba uporabiti po začetku proizv odnje in vključuje na primer mer jenje 
faktorja utek anja pri izbranih vozilih iz obrata in nato ocenjevanje, ali je faktor utekanja ustrezen ali ne.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/67  
Dodatek 4 
Skladnos t proizv odnje za preizkus tipa 4 
1. Pri rednem končnem preizkušanju proizv odnje lahk o imetnik homolog acije skladnost dokaže z vzorčenjem vozil, ki 
izpolnjujejo zaht eve iz odsta vkov 2 do 4 tega dodatka.
1.1 V primer u vozil z zapr tim sistem om za shranjevanje goriva se lahk o na zahte vo proizva jalca in ob soglasju 
pristojn ega organa uporabij o alternativni postopki tistim iz odstavk ov 2 do 4 tega dodatka.
1.2 Če se proizvajalec odloči uporabiti kater i koli altern ativni postopek, se vse podrobnosti o preizkuševalnem postopku 
za ugota vljanje skladnosti zabeleži jo v homolog acijski dokumentaciji.
2. PREIZKUS PUŠČANJA
2.1 Šobe za izpuh zraka v ozračje iz sistem ov za uravna vanje emisij se izolirajo .
2.2 Za sistem za dovajanje goriva se uporabi tlak 3,70 kPa ± 0,10 kPa. Na zaht evo proizvajalca in po odobr itvi 
pristojn ega organa se lahk o uporabi tudi altern ativni tlak, pri čemer se upošteva območje tlaka, ki se uporablja 
v sistemu za dovajanje goriva.
2.3 Tlak se lahk o pred izolacijo sistem a za dova janje goriva od vira tlaka stabilizira.
2.4 Po izolaciji sistema za dovajanje goriva tlak ne pade za več kot 0,50 kPa v petih minutah.
2.5 Na zaht evo proizva jalca in v dogov oru s pristojn im organom se lahk o funkcija za puščanje dokaže z enak ovrednim 
altern ativnim postopk om.
3. PREIZKUS ZRAČENJA
3.1 Šobe za izpust zraka v ozračje iz sistem a za uravna vanje emisij se izolirajo .
3.2 Za sistem za dovajanje goriva se uporabi tlak 3,70 kPa ± 0,10 kPa. Na zaht evo proizvajalca in po odobr itvi 
pristojn ega organa se lahk o uporabi tudi altern ativni tlak, pri čemer se upošteva območje tlaka, ki se uporablja 
v sistemu za dovajanje goriva.
3.3 Tlak se lahk o pred izolacijo sistem a za dova janje goriva od vira tlaka stabilizira.
3.4 Odpr tine šob za izpust zraka v ozračje iz sistemo v za uravn avanje emisij se ponovn o postavi jo v stanje delov anja.
3.5 Tlak sistem a za dova janje goriva v eni minuti pade pod raven, ki je manj kot 2,5 kPa višja od tlaka okolice.
3.6 Na zaht evo proizvajalca in v dogo voru s pristojnim orga nom se lahk o delovna zmog ljivost zračenja dokaže 
z enak ovrednim alternati vnim postopk om, če je ustrezno.
4. PREIZKUS SPLAKOVANJA
4.1 Oprema, ki lahk o zaznav a stopnjo zračneg a toka 1,0 litra na minuto, se pritrdi na dovod splak ovanja, tlačna posoda, 
ki je dovolj velika, da je njen vpliv na sistem za splak ovanje zanemarljiv , pa se s preklopnim ventilom poveže 
z dovodom splak ovanja, ali kako drugače.SL Uradni list Evropske unij e L 423/68 26.11.2021  
4.2 Proizvajalec lahk o uporabi mer ilnik pret oka po lastni izbir i, če ga pristojni organ oceni kot sprejemljiveg a.
4.3 Vozilo deluje tako, da se odkr ije vsaka posebnost sistema za splak ovanje, ki lahk o omejuje postopek splak ovanja, in 
ugoto vijo okoliščine.
4.4 Med delovanjem motorja v mejah iz odsta vka 4.3 tega dodatka se pret ok zraka določi na enega od naslednjih 
načinov:
4.4.1 vklopi se naprav a iz odstavka 4.1 tega dodatka. Opazuje se padec tlaka z atmosfer ske ravni na raven , ki kaže, da je 
pret ok zraka v sistem za uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja 1,0 litra na minuto, ali
4.4.2 če se uporabi nadomestna naprav a za mer jenje pret oka, se zazna odčit ek najmanj 1,0 litra na minuto.
4.4.3 Na zahte vo proizva jalca in v dogov oru s pristojnim organom se lahk o uporabi enak ovreden alternativni 
preizkuševalni postopek splak ovanja .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/69  
Dodatek 5 
Naprav e za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energije na vozilu 
Velja samo za raven 1A.
1. UVOD
V tem dodatku so navedene opredelitve in zahteve, ki se uporabljaj o za naprav e za spremljanje porabe goriva in/ali 
elektr ične energije na vozilu.
2. OPREDELITEV POJMO V
2.1 „Naprava za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energije na vozilu “ (v nadaljnjem besedilu: naprav a OBFCM) 
pomeni kater i koli element sestave, tj. programsk o in/ali strojno opremo, ki zaznav a parametre vozila, motorja, 
goriva in/ali elektr ične energije ter jih uporablja za določite v in dajanje na voljo vsaj informacij iz odstavka 3 tega 
dodatka, vrednosti za življenjsk o dobo pa shranjuje v sistem v vozilu.
2.2 Vrednost za „življenjsk o dobo“ za količino, določeno in shranjeno v času t, so vrednosti za to količino, ki so se 
nabrale od zaključka proizvodnje vozila do časa t.
2.3 „Hitrost vbrizga vanja goriva v motor“ pomeni količino goriva, vbrizgan o v motor v posamezni enoti časa. To ne 
vključuje goriva, vbrizgan ega neposredno v naprav o za uravna vanje onesnaževanja.
2.4 „Hitrost vbrizga vanja goriva v vozilu“ pomeni količino goriva, vbrizgan o v motor in neposredno v naprav o za 
uravna vanje onesnaževanja v posamezni enoti časa. To ne vključuje goriva, ki ga porabi grelnik , ki deluje na gorivo.
2.5 „Skupno porabljeno gorivo (v življenjski dobi)“ pomeni vsot o izračunanih količin goriva, vbrizgan ih v motor , in 
izračunanih količin goriva, vbrizgan ih neposredno v naprav o za uravn avanje onesnaževanja. To ne vključuje goriva, 
ki ga porabi grelnik, ki deluje na gorivo.
2.6 „Skupna prevožena razdalja (v življenjski dobi)“ pomeni vsot o prevože nih razdalj, za katero se uporablja isti vir 
podatk ov kot za števec prevože ne poti.
2.7 „Elektr ična energi ja iz omrežja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni elektr ično energi jo, ki teče v akumulator , ko je 
vozilo priključeno na zunanjo napa jalno enot o in ko je motor izklopljen. Ne vključuje izgub elektr ične energi je med 
zunanjo napa jalno enot o in akumulatorj em.
2.8 „Delov anje pri ohranjanju naboja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni stanje delo vanja vozila, ko lahk o stanje 
napolnjenosti (SOC) sistema REESS niha, vendar je nalog a krmilneg a sistema v povprečju ohraniti trenutno stanje 
napolnjenosti.
2.9 „Delov anje pri praznjenju naboja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni stanje delov anja vozila, ko je trenutno stanje 
napolnjenosti sistem a REESS večje od ciljne vrednosti SOC za ohranjanje naboja in ko je naloga krmilnega sistema 
vozila znižati visok o raven SOC na ciljno vrednost SOC za ohranjanje naboja, čeprav lahk o ta raven niha.
2.10 „Delov anje za povečanje naboja, ki ga izbere voznik“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni stanje delov anja, za katereg a 
je voznik izbral način delov anja, da bi povečal SOC sistema REESS.
3. INFORMA CIJE, KI JIH JE TREBA DOLOČ ITI, SHRANITI IN DATI NA VOLJO
Naprava OBFCM določa vsaj naslednje parametre, vrednosti za življenjsk o dobo pa shranjuje v sistemu v vozilu . 
Parametr i se izračuna jo in prilagodijo v skladu s standardi iz odstavka 6.5.3.2(a) Dodatka 1 k Prilogi C5.
Informaci je iz odsta vkov 3.1 in 3.2 se dajo na voljo kot signali prek zaporednih vrat na priključku iz 
odstavka 6.5.3.2(c) Dodatka 1 k Prilogi C5.SL Uradni list Evropske unij e L 423/70 26.11.2021  
3.1 Za vsa vozila iz odsta vka 5.11 tega pravi lnika, razen vozila OVC-HEV :
(a) skupna količina porabljeneg a goriva (v življenjski dobi) (v litrih);
(b) skupna prevožena razdalja (v življenjski dobi) (v kilometr ih);
(c) hitrost vbrizga vanja goriva v motor (v gramih/sekundo);
(d) hitrost vbrizga vanja goriva v motor (v litrih/uro);
(e) hitrost vbrizga vanja goriva v vozilu (v gramih/sekundo);
(f) hitrost vozila (v kilometr ih/uro).
3.2 Za vozila OVC-HEV :
(a) skupna količina porabljenega goriva (v življenjski dobi) (v litrih);
(b) skupna količina goriva, porabljenega pri delovanju pri praznjenju naboja (v življenjski dobi) (v litrih);
(c) skupna količina goriva (v življenjski dobi), porabljenega pri delo vanju za povečanje naboja, ki ga izbere voznik 
(v litrih);
(d) skupna prevože na razdalja (v življenjski dobi) (v kilometr ih);
(e) skupna razdalja, prevožena pri delov anju pri praznjenju naboja z izklopljenim motorjem (v življenjski dobi) 
(v kilometr ih);
(f) skupna razdalja, prevožena pri delov anju pri praznjenju naboja z vklopljenim motorj em (v življenjski dobi) 
(v kilometr ih);
(g) skupna razdalja (v življenjski dobi), prevožena pri delovanju za povečanje naboja, ki ga izbere voznik 
(v kilometr ih);
(h) hitrost vbrizga vanja goriva v motor (v gramih/sekundo);
(i) hitrost vbrizga vanja goriva v motor (v litrih/uro);
(j) hitrost vbrizga vanja goriva v vozilu (v gramih/sekundo);
(k) hitrost vozila (v kilometr ih/uro);
(l) skupna količina elektr ične energije, dovedena iz omrežja v akumulator (v življenjski dobi) (v kWh).
4. TOČNOST
4.1 Kar zadeva informacije iz odsta vka 3, proizva jalec zagot ovi, da naprav a OBFCM zagota vlja najtočnejše vrednosti, ki 
jih je mogoče pridobiti s sistemom za mer jenje in izračunavanje v krmilni enoti motorj a.
4.2 Ne glede na odstavek 4.1 proizva jalec zagot ovi, da je točnost, izračunana na tri decimalna mesta z naslednjo 
formulo, večja od –0,05 in manjša od 0,05:
pri čemer je:
Fuel_Consumed WLTP (v litrih) poraba goriva, določena v prvem preizkusu, opra vljenem v skladu 
z odstavk om 1.2 Priloge B6, in izračunana v skladu z odstavk om 6 Priloge B7 
z uporabo rezultato v emisij za celotni cikel pred popra vki (rezultat koraka 2 v 
tabeli A7/1 Priloge B7) ter pomnožena z dejansk o prevoženo razdaljo in deljena 
s 100;
Fuel_Consumed OBFCM (v litrih) poraba goriva, določena za isti preizkus z uporabo razlik v parametr u „skupna 
količina porabljenega goriva (v življenjski dobi)“, kot ga zagot ovi naprava 
OBFCM.
Za vozila OVC-HEV se uporabi preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/71  
4.2.1 Če zaht eve glede točnosti iz odstavka 4.2 niso izpolnjene, se točnost pono vno izračuna za naknadne preizkuse 
tipa 1, opravl jene v skladu z odsta vkom 1.2 Priloge B6, v skladu s formulami iz odstavka 4.2, pri čemer se uporabi 
količina porabljenega goriva, določena in sešteta za vse opravl jene preizkuse. Za zahtev o glede točnosti se šteje, da 
je izpolnjena, ko je točnost večja od –0,05 in manjša od 0,05.
4.2.2 Če zaht eve glede točnosti iz odstavka 4.2.1 po naknadnih preizkusih iz te točk e niso izpolnjene, se lahk o opravi jo 
dodatni preizkusi za določit ev točnosti, vendar skupno število preizkusov ne preseg a treh preizkusov za vozilo, 
preizkušeno brez metode interpolacije (vozilo H), ter šestih preizkusov za vozilo, preizkušeno z uporabo metode 
interpolacije (trije preizkusi za vozilo H in trije preizkusi za vozilo L). Točnost se za dodatne naknadne preizkuse 
tipa 1 ponovn o izračuna v skladu s formulami iz odsta vka 4.2, pri čemer se uporabi količina porabljeneg a goriva, 
določena in sešteta za vse opravl jene preizkuse. Za navedeno zahtev o se šteje, da je izpolnjena, ko je točnost večja 
od –0,05 in manjša od 0,05. Če so bili preizkusi opravl jeni samo za določite v točnosti naprav e OBFCM, se rezultati 
dodatnih preizkuso v ne upošteva jo za nobene druge namene.
5. DOSTOP DO INFORMA CIJ, ZAGOTO VLJENIH Z NAPRA VO OBFCM
5.1 Naprava OBFCM omogoča standardiziran in neomejen dostop do informaci j iz odstavka 3 ter je v skladu s standardi 
iz odstavk ov 6.5.3.1(a) in 6.5.3.2(a) Dodatka 1 k Prilogi C5.
5.2 Z odst opanjem od pogojev za ponastavit ev iz standardov v odstavku 5.1 ter ne glede na odstavka 5.3 in 5.4 se 
vrednosti na števcih za življenjsk o dobo po tem, ko je vozilo dano v uporabo, ohranijo.
5.3 Vrednosti na števcih za življenjsk o dobo se lahk o ponastavi jo samo pri vozilih, ki imajo tip pomnilnika krmilne 
enot e motorj a, ki ne more ohraniti podatk ov, če nima napa janja z elektr ično energijo. Pri teh vozilih se lahk o 
vrednosti hkrati ponastavi jo le, če se akumulator odklopi z vozila. Obveznost ohranitve vrednosti na štev cih za 
življenjsk o dobo se v tem primer u uporablja za nove homologaci je najpoznej e od 1. januar ja 2022 in za nova 
vozila od 1. januar ja 2023 .
5.4 V primer u vpliva nepravi lnega delo vanja na vrednosti na štev cih za življenjsk o dobo ali zamenjave krmilne enot e 
motorj a se lahk o štev ci hkrati ponastav ijo, da se zagot ovi, da vrednosti ostanejo popolnoma sinhronizirane.SL Uradni list Evropske unij e L 423/72 26.11.2021  
Dodatek 6 
Zahtev e za vozila, ki uporabljajo reagent v siste mih za naknadno obdelav o izpušnih plino v 
1. V tem dodatku so določene zahte ve za vozila, ki se za zmanjšanje emisij opira jo na uporabo reagenta v sistemu za 
naknadno obdelav o izpušnih plino v. Vsak o sklicevanje na „posodo z reagent om“ v tem dodatku se razume tako, da 
se nanaša tudi na druge posode, v kater ih je shranjen reagent.
1.1 Prostornina posode z reagent om je taka, da v polno posodo med vožnjo, ki ustreza povprečnemu dosegu vozila 
s petimi polnimi posodami za gorivo, ni treba doliti reagenta, če je mogoče reage nt enostavno doliti v posodo 
z reagent om (npr. brez orodij in brez odstranitve notranje opreme. Odpr tje notranje lopute za dost op za namene 
dolitja reagenta se ne razume kot odstranitev notranje opreme). Če se za posodo z reagent om ne šteje, da je vanjo 
enostavno doliti reagent, kot je opisano zgoraj, je najmanj ša prostorn ina posode z reagent om vsaj enaka količini 
reagenta, ki se porabi na povprečni prevoženi razdalji s 15 polnimi posodami za gorivo. Vendar se zgoraj 
naved ene omejitve najmanjše prost ornine posode z reagent om ne uporabljajo v primer u možnosti iz 
odstavka 3.5, pri kate ri se proizva jalec odloči, da se bo opozor ilni sistem sprožil na razdalji najmanj 2 400 km 
pred izpraznitvi jo posode z reage ntom.
1.2 V tem dodatku se za pojem „povprečna prevožena razdalja“ šteje, da izha ja iz porabe goriva ali reagenta med 
preizkusom tipa 1 za razdaljo, prevoženo s polno posodo goriva, oziroma razdaljo, prev oženo s polno posodo 
z reag entom.
2. PRIKAZO VALNIK KOLIČINE REA GENT A
2.1 Vozilo ima na armatur ni plošči poseben prikazovaln ik, ki voznik a obvesti, ko so ravn i reagenta pod mejnimi 
ravnm i iz odstavka 3.5.
3. SISTEM ZA OPOZARJANJE VOZNIKA
3.1 Vozilo ima opozor ilni sistem z vidnimi opozor ili, ki voznik a opozor i, ko odkr ije nepraviln osti pri odmer janju 
reagenta, na primer ko so emisije previsoke, ko je raven reage nta nizka, ko je odmer janje reage nta prekinjeno ali 
ko kakovost reagenta ni taka, kot jo je določil proizva jalec. Opozor ilni sistem lahk o poleg tega voznika opozar ja 
tudi zvočno.
3.2 Intenzivn ost opozar janja narašča z zmanjševanjem količine reage nta. Opozar janja pri največji intenzivnosti ne 
sme biti mogoče preprosto odklopiti ali prezreti. Sistem a ne sme biti mogoče izključiti, dokler se reagent ne dotoči .
3.3 Vidno opozor ilo prikazuje sporočilo, ki označuje nizk o raven reagenta. Opozor ilo ne sme biti enak o opozor ilom, 
ki se uporabljaj o za sisteme OBD ali vzdrževanje mot orja. Opozor ilo je dovolj jasno, da voznik razume, da je raven 
reagenta nizka (npr. „nizka raven sečnine“, „nizka raven AdBlue“ ali „nizka raven reagenta“) .
3.4 Ni nujno, da opozor ilni sistem na začetku deluje neprekinjeno, vendar se opozor ilo stopn juje, tako da postane 
neprekinjeno, ko se raven reage nta približa točki, na kate ri se vklopi sistem za prisilo vozni ka iz odstavka 8. 
Prikaže se izrecno opozor ilo (npr . „dolijt e sečnino“, „dolijt e AdBlue“ ali „dolijt e reage nt“). Neprekinjeni opozor ilni 
sistem se lahk o začasno prekine zaradi drugih opozor ilnih signalov , če ti sporoča jo pomembna varnostna 
sporočila.
3.5 Opozor ilni sistem se aktivira na razdalji, ki je enak ovredna dosegu vozila najmanj 2 400 km pred izpraznitvi jo 
posode z reagent om, ali, na izbiro proizvajalca, najpoznej e takrat, ko raven reage nta v posodi doseže eno od 
naslednjih ravni:
(a) raven, ki naj bi po pričak ovanjih zadost ovala za 150 % povprečneg a dosega s polno posodo goriva, ali
(b) 10 % prostorn ine posode z reagent om,
kar koli od tega nasto pi prej.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/73  
4. PREPOZNA VANJE NEUSTREZNEGA REA GENT A
4.1 Vozilo ima sredstvo za prepoznavan je, ali je v vozilu reag ent, ki ustreza značilnostim, ki jih je navedel proizvajalec 
in so naved ene v Prilogi A1.
4.2 Če reagent v posodi za shranjevanje ne ustreza minimalnim zahte vam, ki jih je naved el proizvajalec, se vklopi 
sistem za opozar janje voznika iz odsta vka 3 in prikaže se sporočilo z ustreznim opozor ilom (npr . „zaznana 
neustrezna sečnina“, „zaznan neustrezen AdBlue“ ali „zaznan neustrezen reage nt“). Če se kakovost reagenta ne 
popravi v 50 km od vklopa opozor ilnega sistema, veljajo zaht eve za prisilo voznika iz odstavka 8.
5. SPREMLJANJE PORABE REA GENT A
5.1 Vozilo ima sredstvo za prepoznavanje porabe reagenta in zagota vljanje dostopa do podatk ov o porabi z zunanjo 
naprav o.
5.2 Povprečna poraba reage nta in povprečna potreba sistema motorj a po reagentu sta na voljo prek zaporednih vrat 
standardnega diagnostičnega priključka. Podatki so na voljo za celotnih pret eklih 2 400 km delovanja vozila.
5.3 Za spremljanje porabe reagenta se spremlja jo vsaj naslednji parametr i na vozilu:
(a) raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu in
(b) pretok reagenta ali vbrizga vanje reagenta čim bližje, kolikor je to tehni čno mogoče, točki vbrizga vanja v sistem 
za naknadno obdelav o izpušnih plinov .
5.4 Pri odstopanju za več kot 50 % med povprečno porabo reagenta in povprečno potrebo sistem a motorja po 
reagentu med 30-minutnim delov anjem vozila se aktivira sistem za opozar janje vozni ka iz odstavka 3, ki prikaže 
sporočilo z ustreznim opozor ilom (npr. „napaka pri odmer janju sečnine“, „napaka pri odmer janju AdBlue“ ali 
„napaka pri odmer janju reagenta“) . Če se poraba reagenta ne popravi v 50 km od vklopa opozor ilnega sistema, 
veljajo zaht eve za prisilo voznika iz odstavka 8.
5.5 Če pride do prekinitve pri odmer janju reagenta, se aktivira sistem za opozar janje voznika iz odstavka 3, ki prikaže 
sporočilo z ustreznim opozor ilom. Če sistem motorj a prekine odmer janje reagenta, ker so pogoji delov anja vozila 
taki, da emisi je vozila ne zaht evajo odmer janja reagenta, se lahk o vklop sistema za opozar janje voznika iz 
odstavka 3 opusti, če je proizvajalec homologaci jskemu organu jasno sporočil, kdaj se uporabljajo taki pogoji 
delov anja. Če se odmer janje reage nta ne popra vi v 50 km od vklopa opozor ilnega sistema, veljajo zaht eve za 
prisilo voznik a iz odsta vka 8.
6. SPREMLJANJE EMISIJ NO x
6.1 Namest o zaht ev za spremljanje iz odstavk ov 4 in 5 lahk o proizva jalci neposredno uporabij o tipala za izpušne 
pline, s katerimi zaznaj o prek omer no raven dušik ovih oksido v (NO x) v izpušnih plinih.
6.2 Proizvajalec dokaže, da se pri uporabi tipal iz odsta vka 6.1 in drugih tipal v vozilu vklopi sistem za opozar janje 
voznik a iz odstavka 3, prikaže sporočilo z ustreznim opozor ilom (npr . „prevelik e emisije – prever ite sečnino“, 
„prevelik e emisi je – prever ite AdBlue“, „prevelik e emisi je – prever ite reagent“) in vklopi siste m za prisilo voznika iz 
odstavka 8.3, če se pojavi jo razmere iz odsta vka 4.2, 5.4 ali 5.5.SL Uradni list Evropske unij e L 423/74 26.11.2021  
Za namene tega odstavka se domneva, da se te razmere pojavi jo, če je presežena veljavna mejna vrednost NO x za 
OBD iz tabele 4 v odsta vku 6.8.2.
Emisije NO x med preizkusom za dokazo vanje skladnosti s temi zahte vami lahk o mejne vrednosti za OBD 
presega jo za najv eč 20 %.
7. SHRANJEV ANJE INFORMA CIJ O NAP AKAH
7.1 Pri sklicevanju na ta odsta vek se shrani jo neizbr isljivi identif ikatorji parametrov (PID), ki določajo razlog za vklop 
sistema za prisilo in razdaljo, ki jo je vozilo prevozilo med vklopom sistema za prisilo. Vozilo ohrani zapis o PID 
vsaj 800 dni ali 30 000 km delov anja vozila. PID je na zahtev o univerzalneg a orodja za preg ledov anje na voljo 
prek zaporednih vrat standardneg a diagnostičnega priključka v skladu z določbami iz odstavka 6.5.3.1 Dodatka 1 
k Prilogi C5. Informacije, shranjene v PID, se povežejo z obdobjem skupnega delovanja vozila, med kate rim so 
nastale, z natančnostjo najmanj 300 dni ali 10 000 km.
7.2 Za nepravilno delov anje sistema za odmer janje reage nta, ki je posledica tehničnih napak (npr . mehanskih ali 
elektr ičnih napak), se prav tako uporabljajo zaht eve za OBD iz odsta vka 6.8 tega pravi lnika in Priloge C5.
8. SISTEM ZA PRISILO VOZNIKA
8.1 Vozilo ima sistem za prisilo voznika, s kater im se zagot ovi, da vozilo vedno deluje z delujočim sistemom za 
uravna vanje emisi j. Sistem za prisilo voznika je zasno van tako, da zagotavlja, da vozila ni mogoče upravlja ti, 
kadar je posoda za reagent prazna.
8.1.1 Zahteva za sistem za prisilo voznika se ne uporablja pri vozilih, zasnovanih in izdelanih za potrebe reševalnih 
služb, oboroženih sil, civilne zaščite, gasilskih enot ter enot za ohranjanje javneg a reda in miru. Sistem za prisilo 
voznik a lahk o pri teh vozilih stalno deaktivira samo proizva jalec vozila.
8.2 Sistem za prisilo voznika se vklopi najpozneje takrat, ko raven reagenta v posodi doseže:
(a) raven, ki po pričak ovanjih zadostuje za povprečni doseg vozila s polno posodo goriva, če se je opozor ilni 
sistem vklopil vsaj 2 400 km pred tem, ko naj bi se posoda z reagent om izpraznila;
(b) raven, ki po pričak ovanjih zadostuje za 75 % povprečnega dosega vozila s polno posodo goriva, če se je 
opozor ilni sistem vklopil, ko je bila dosežena raven iz odstavka 3.5(a) ali
(c) raven, ki ustreza 5 % prostorni ne posode z reagent om, če se je opozor ilni sistem vklopil, ko je bila dosežena 
raven iz odstavka 3.5(b);
(d) katero koli raven iz točk e (b) ali (c) tega odstavka, ki se doseže prej, če se je opozor ilni sistem vklopil, preden 
sta bili doseženi ravn i iz odstavka 3.5(a) in (b), vendar manj kot 2 400 km pred izpraznitvijo posode 
z reagent om.
Če se uporabi druga možnost iz odstavka 6.1, se sistem vklopi, ko se poja vijo nepraviln osti iz odsta vka 4 ali 5 ali 
ko se dosežejo ravni NO x iz odsta vka 6.2.
Če sistem zazna prazno posodo z reagent om in nepra vilnosti iz odsta vka 4, 5 ali 6, začnejo veljati zahte ve glede 
shranjevanja informacij o napakah iz odsta vka 7.
8.3 Proizvajalec izbere tip sistema za prisilo, ki ga bo namestil. Različice sistemo v so opisane v odstavkih 8.3.1, 8.3.2, 
8.3.3 in 8.3.4 (kot je ustrezno).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/75  
8.3.1 Način „ni zagona mot orja po odštevanju“ dovoljuje odštevanje ponovnih zagonov ali preostale razdalje po 
aktiviranju sistema za prisilo. Zagoni motorja, ki jih sproži sistem za krmiljenje vozila, na primer sistemi zagon- 
zaustavi tev, niso vključeni v to odšt evanje.
8.3.1.1 Če se je opozor ilni sistem vklopil najmanj 2 400 km pred tem, ko naj bi se posoda z reagent om izpraznila, ali če so 
se poja vile nepraviln osti iz odstavka 4 ali 5 ali če so bile dosežene ravn i NO x iz odsta vka 6.2, je zagon motorj a 
onemogočen takoj po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza 
povprečnemu dosegu vozila s polno posodo goriva.
8.3.1.2 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz odstavka 8.2(b), je zagon motorj a onemogočen takoj 
po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevoz i razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza 75 % povprečnega 
dosega vozila s polno posodo goriva.
8.3.1.3 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz odstavka 8.2(c), je zagon motor ja onemogočen takoj 
po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza povprečnemu dosegu 
vozila, katereg a posoda z reagent om je napolnjena do 5 % prost ornine.
8.3.1.4 Poleg tega je zagon motor ja onemogočen takoj po izpraznitvi posode z reagent om, če to stanje nasto pi pred stanji 
iz odstavka 8.3.1.1, 8.3.1.2 ali 8.3.1.3.
8.3.2 Sistem „ni zagona po dolivanju goriva“ povzroči, da vozila po dolivanju goriva ni mogoče zagnati, če se je vklopil 
sistem za prisilo.
8.3.3 Način „zaklepanje posode za gorivo“ preprečuje dolivanje goriva v vozilo, tako da se sistem odpr tine za dolivanje 
goriva zaklene po vključitvi sistema za prisilo. Sistem za zaklepanje mora biti robusten, da se prepreči jo 
nedov oljeni posegi.
8.3.4 Ta odstavek in pododstavki se uporabljaj o samo za raven 1A.
Način „omejitev zmog ljivost i“ omeji hitrost vozila po aktivacij i sistema za prisilo. Hitrost se zmanjša toliko, da 
lahk o voznik to opazi, občutno pa se zmanjša tudi najvišja hitrost vozila. Ta omejitev začne delovati postopoma 
ali po zagonu motorja. Malo pred preprečitvijo pono vnega zagona motorja hitrost vozila ne sme presegat i 
50 km/h.
8.3.4.1 Če se je opozor ilni sistem vklopil najmanj 2 400 km pred tem, ko naj bi se posoda z reagent om izpraznila, ali če so 
se poja vile nepraviln osti iz odstavka 4 ali 5 ali če so bile dosežene ravn i NO x iz odsta vka 6.2, je zagon motorj a 
onemogočen takoj po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza 
povprečnemu dosegu vozila s polno posodo goriva.
8.3.4.2 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz odstavka 8.2(b), je zagon motorj a onemogočen takoj 
po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevoz i razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza 75 % povprečnega 
dosega vozila s polno posodo goriva.
8.3.4.3 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz odstavka 8.2(c), je zagon motor ja onemogočen takoj 
po tem, ko vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pričak ovanjih ustreza povprečnemu dosegu 
vozila, katereg a posoda z reagent om je napolnjena do 5 % prost ornine.SL Uradni list Evropske unij e L 423/76 26.11.2021  
8.3.4.4 Poleg tega je zagon motor ja onemogočen takoj po izpraznitvi posode z reagent om, če to stanje nasto pi pred stanji 
iz odstavka 8.3.4.1, 8.3.4.2 ali 8.3.4.3.
8.4 Ko sistem za prisilo onemogoči zagon motorja, se izklopi šele, ko se odpra vijo nepravilnosti iz odsta vka 4, 5 ali 6 
ali če količina reagenta, dolita v vozilo, izpolnjuje vsaj eno od naslednjih mer il:
(a) količina reagenta po pričak ovanjih zadostuje za 150 % povprečneg a dosega vozila s polno posodo goriva ali
(b) količina reagenta ustreza najmanj 10 % prost ornine posode z reage ntom.
Po popra vilu, s katerim se odpra vi napaka, pri kater i se je sprožil vgrajeni sistem OBD v skladu z odsta vkom 7.2, se 
lahk o siste m za prisilo nastav i na začetno vrednost prek serijskega vmesnika vgra jene naprav e OBD (npr . 
s splošnim preg ledov alnik om), kar omogoči ponovni zagon vozila, da se lahk o izvede samodiagnoza. Za potrditev 
uspešnega popravila vozilo prevozi največ 50 km. Siste m za prisilo se znova popolnoma aktivira, če se po tej 
potrditvi napaka še naprej ponavlja.
8.5 Sistem za opozar janje voznik a iz odsta vka 3 prikaže sporočilo, ki jasno navaja:
(a) število preostalih ponovn ih zagonov vozila in/ali preostalo razdaljo ter
(b) pogoje, pod katerimi je vozilo mogoče ponovno zagnati.
8.6 Ob homologaci ji se homolog acijsk emu organu predložijo podrobne informaci je v pisni obliki, ki v celoti opisujejo 
delov ne značilnosti sistema za prisilo vozni ka.
8.7 Proizvajalec kot del vloge za podelitev homolog acije v skladu s tem pravilnik om prikaže delo vanje sistem a za 
opozar janje voznika in sistema za prisilo.
9. ZAHTEV ANE INFORMA CIJE
9.1 Proizvajalec vsem lastnik om novih vozil v pisni obliki predloži jasne informacije o vseh sistemih za naknadno 
obdelav o izpušnih plino v, ki uporabljaj o reagent. V teh informacijah je navedeno, da bo sistem za opozar janje 
voznik a obvestil o težavi, če tak sistem za naknadno obdela vo izpušnih plino v ne deluje pravilno, in da zaradi 
aktivacij e sistema za prisilo voznika vozila ne bo mogoče zagnati.
9.2 V navodilih so navedene zahte ve za pravilno uporabo in vzdrževanje vozil, vključno s pravilno uporabo potrošnih 
reagent ov.
9.3 V navodilih je navedeno, ali mora voznik potrošne reagent e doliti med običa jnimi inter vali vzdrževanja. Nav edeno 
mora biti tudi, kako naj voznik dolije reagent v posodo. Informacije vključujejo tudi informaci je o verjetni porabi 
reagenta za zadevni tip vozila in pogostosti dolivanja reag enta.
9.4 V navodilih je naved eno, da sta uporaba in dolivanje potrebnega reage nta z ustreznimi specifikacijami nujno 
potrebna za skladnost vozila s certifikatom o skladnosti.
9.5 Nav odila vsebujejo opozor ilo, da je lahk o uporaba vozila, ki ne porablja reagenta, če je ta potreben za zmanjšanje 
emisij, kaznivo dejanje.
9.6 V navodilih je pojasnjeno delov anje sistema za opozar janje vozni ka in sistem a za prisilo vozni ka. Poleg tega so 
pojasnjene posledice, če se sistem za opozar janje ne upošteva ali če se reagent ne dolije.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/77  
10. POGOJI DELO VANJA SISTEMA ZA NAKNADNO OBDEL AVO IZPUŠNIH PLINO V
Proizvajalci zagot ovijo, da vsi sistemi za naknadno obdela vo izpušnih plino v, ki uporabljaj o reage nt, izpolnjujejo 
svojo funkcijo uravna vanja emisij v vseh okoljskih pogojih, zlasti pri nizkih temperaturah okolice. To vključuje 
ukrepe za preprečevanje popolne zamrznitve reagenta med parkiranjem za največ sedem dni pri temperatur i 
258 K (–15 °C), ko je posoda z reagent om 50 % polna. Če reagent zmrzne, proizva jalec zagoto vi, da se bo reagent 
utek očinil in bo pripravljen za uporabo v 20 minutah od zagona vozila pri temperatur i 258 K (–15 °C), izmer jeni 
v posodi z reagent om.SL Uradni list Evropske unij e L 423/78 26.11.2021  
PRILOGE, DEL A 
Zahteve za homolog acijo in dokumentacij a iz prilog dela A so skupne spremembam tega pravilnika, ki vključujejo 
ravni 1A/1B, in spremembam tega pravilnik a, ki vključujejo raven 2. To pomeni, da se nekateri elementi za želeno raven 
homologaci je morda ne zaht evajo ali pa se zahteva jo dvakrat. V takem primer u se lahk o element izpusti oziroma ponovi.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/79  
PRILOGA A1 
Lastnos ti mot orja in vozila ter informacije v zvezi z izvajanjem preizkuso v 
Če je ustrezno, se naslednji podatki predložijo v treh izvodih, ki vsebujejo tudi seznam vsebine.
Morebitne risbe morajo biti v ustreznem mer ilu in dovolj podrobne; predložene mora jo biti v formatu A4 ali zložene na ta 
format. Morebitne fotografije mora jo biti dovolj podrobne.
Če imajo sistemi , sesta vni deli ali samost ojne tehnične enote elektronsk o krmiljenje, se predložijo informacije o njego vem 
delov anju.
Raven homologaci je, za katero se vloži vlog a (raven 1A, raven 1B): …
0. SPLO ŠNO
0.1 Znamka (blago vno ime proizva jalca): …
0.2 Tip: …
0.2.1 Trgovska imena (če obstaja jo): …
0.2.3 Identif ikatorji skupin (če je ustrezno):
0.2.3.1 Skupina interpolacij: …
0.2.3.2 Skupine ATCT : …
0.2.3.4 Skupina cestnih obremenite v
0.2.3.4.1 Skupina cestnih obremenite v za VH: …
0.2.3.4.2 Skupina cestnih obremenite v za VL: …
0.2.3.4.3 Skupine cestnih obremenite v, ki se uporabljajo v skupini interpolacij: …
0.2.3.5 Skupine matr ik za cestno obremenitev: …
0.2.3.6 Skupine periodične regeneraci je: …
0.2.3.7 Skupine preizkusov emisij zaradi izhlapevanja: …
0.2.3.8 Skupine OBD: …
0.2.3.9 Skupine za trajnost: …
0.2.3.10 Skupine ER: …
0.2.3.11 Skupine vozil, ki za gorivo uporabljajo plin: …
0.2.3.12 Druge skupine: …
0.4 Kategor ija vozila (c): …
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obrato v: …
0.9 Ime in naslov zast opnika proizva jalca (če obstaja): …
1. SPLO ŠNI KONSTR UKCIJSKI POD ATKI
1.1 Foto grafije in/ali risbe reprezentativnega vozila/sestavneg a dela/samostojn e 
tehnične enote (1):
1.3.3 Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava): …
2. MASE IN MERE (f) (g) (7)
(v kg in mm) (navedit e poveza vo z risbo, če je ustrezno)SL Uradni list Evropske unij e L 423/80 26.11.2021  
2.6 Masa v stanju, pripravljenem za vožnj o
(a) največja in najmanjša za vsak o varianto: …
2.6.3 Rotaci jska masa: 3 % vsot e mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in 25 kg ali 
vrednost na os (v kg): …
2.8 Največja tehnično dovoljena masa obremenjeneg a vozila po podatkih 
proizvajalca (i) (3): …
3. PRET VORNIK POGONSKE ENER GIJE (k)
3.1 Proizvajalec pretvorn ikov pogonske energije: …
3.1.1 Proizvajalčeva oznaka (kot je označena na pretvorn iku pogonsk e energi je, ali drugi 
podatki za identifikacijo): …
3.2 Moto r z notranjim zgorevanjem
3.2.1.1 Način delo vanja: prisilni vžig/k ompresi jski vžig/k ombinirano gorivo (1)
Cikel: štiritaktni/dvotaktni/rotaci jski (1)
3.2.1.2 Števi lo in razporeditev valjev: …
3.2.1.2.1 Vrtina (1): ... mm
3.2.1.2.2 Gib (1): ... mm
3.2.1.2.3 Zaporedje vžig a: …
3.2.1.3 Delovna prostorni na motorja (m): ... cm3
3.2.1.4 Kompr esijsk o razmer je (2): …
3.2.1.5 Risbe zgorevalnega prostor a, čela bata in, pri motorjih s prisilnim vžigom, risbe 
batnih obročk ov: …
3.2.1.6 Običajn a vrtilna frekvenca prosteg a teka (2): … min–1
3.2.1.6.1 Visoka vrtilna frekvenca prost ega teka (2): … min–1
3.2.1.8 Nazivna moč motorj a (n): … kW pri … min–1 (po navedbi proizva jalca)
3.2.1.9 Najvi šja dovoljena vrtilna frekvenca motor ja po podatkih proizvajalca: … min–1
3.2.1.10 Največji neto navor (n): … Nm pri … min–1 (po navedbi proizva jalca)
3.2.2 Gor ivo
3.2.2.1 Dizelsk o gorivo/bencin/UNP/ZP ali biometan/etanol (E 85)/biodizel/vo dik (1)
3.2.2.1.1 RON (razisk ovalno oktansk o število), neosvinčeni: …
3.2.2.4 Vozilo glede na tip goriva: enogor ivno, dvogorivno, vozilo s prilagodljivim tipom 
goriva (1)
3.2.2.5 Največja sprejemljiva količina biogor iva v gorivu (po navedbi proizvajalca): … % na 
prostorni no
3.2.4 Dov od goriva
3.2.4.1 Z uplinjači: da/ne (1)
3.2.4.2 Z vbrizga vanjem goriva (samo za motorj e s kompr esijskim vžigom ali dvogori vne 
motorj e): da/ne (1)
3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sist em tlačilka-šoba/razdelilna tlačilka za gorivo itd.): …SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/81  
3.2.4.2.2 Način delo vanja: neposredni vbrizg/predk omora/vr tinčna komora (1)
3.2.4.2.3 Tlačilka za vbrizga vanje/do vod goriva
3.2.4.2.3.1 Znamk e: …
3.2.4.2.3.2 Tipi: …
3.2.4.2.3.3 Največja količina dovoda goriva (1) (2): … mm3/gib ali takt pri vrtilni frekvenci 
motorj a: … min–1 ali, namest o tega, karakteristika vbrizga: … (če ima motor 
samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, naved ite 
značilno količino dovoda goriva in tlak glede na vrtilno frekvenco motorj a)
3.2.4.2.4 Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorj a
3.2.4.2.4.2.1 Vrtilna frekvenca, pri kater i se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: 
… min–1
3.2.4.2.4.2.2 Najvi šja vrtilna frekvenca brez obremenitve: … min–1
3.2.4.2.6 Vbrizgalne šobe
3.2.4.2.6.1 Znamk e: …
3.2.4.2.6.2 Tipi: …
3.2.4.2.8 Pomožna naprava za pomoč pri zagonu
3.2.4.2.8.1 Znamk e: …
3.2.4.2.8.2 Tipi: …
3.2.4.2.8.3 Opis sistema: …
3.2.4.2.9 Elektronsk o nadzoro vano vbrizga vanje: da/ne (1)
3.2.4.2.9.1 Znamk e: …
3.2.4.2.9.2 Tipi:
3.2.4.2.9.3 Opis sistema: …
3.2.4.2.9.3.1 Znamka in tip krmilne enote (ECU): …
3.2.4.2.9.3.1.1 Različica programske opreme krmilne enot e: …
3.2.4.2.9.3.2 Znamka in tip regulatorja goriva: …
3.2.4.2.9.3.3 Znamka in tip tipala pret oka zraka: …
3.2.4.2.9.3.4 Znamka in tip naprav e za razdeljevanje goriva: …
3.2.4.2.9.3.5 Znamka in tip ohišja loput e za zrak: …
3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali način delov anja tipala temperature vode: …
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali način delov anja tipala temperature zraka: …
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali način delov anja tipala zračnega tlaka: …
3.2.4.3 Z vbrizga vanjem goriva (samo za motorj e s prisilnim vžigom): da/ne (1)
3.2.4.3.1 Način delo vanja: vbrizga vanje v sesalno cev (eno-/večtočk ovno/neposredno 
vbrizga vanje (1)/drugo (navedit e)): …
3.2.4.3.2 Znamk e: …
3.2.4.3.3 Tipi: …
3.2.4.3.4 Opis sistema (pri siste mih, ki nimajo neprekinjenega vbrizga vanja, navedit e 
enak ovredne podrobnosti): …SL Uradni list Evropske unij e L 423/82 26.11.2021  
3.2.4.3.4.1 Znamka in tip krmilne enote (ECU): …
3.2.4.3.4.1.1 Različica programske opreme krmilne enot e: …
3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali način delov anja tipala pretoka zraka: …
3.2.4.3.4.8 Znamka in tip ohišja loput e za zrak: …
3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali način delov anja tipala temperature vode: …
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali način delov anja tipala temperature zraka: …
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali način delov anja tipala zračnega tlaka: …
3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe
3.2.4.3.5.1 Znamka: …
3.2.4.3.5.2 Tip: …
3.2.4.3.7 Sistem za zagon hladneg a motorja
3.2.4.3.7.1 Načini delov anja: …
3.2.4.3.7.2 Delovno območje/nastavitve (1) (2): …
3.2.4.4 Črpalka za gorivo
3.2.4.4.1 Tlak (2): … kPa ali karakteristi ka (2): …
3.2.4.4.2 Znamk e: …
3.2.4.4.3 Tipi: …
3.2.5 Elektr ični sistem
3.2.5.1 Nazivna napetost: … V, priključek mase pozitivni/negativni (1)
3.2.5.2 Generator
3.2.5.2.1 Tip: …
3.2.5.2.2 Nazivna izhodna moč: … VA
3.2.6 Sistem vžig a (samo motorji s prisilnim vžigom)
3.2.6.1 Znamk e: …
3.2.6.2 Tipi: …
3.2.6.3 Način delo vanja: …
3.2.6.6 Vžig alne svečke
3.2.6.6.1 Znamka: …
3.2.6.6.2 Tip: …
3.2.6.6.3 Nastavit ev razdalje med elektrodama: ... mm
3.2.6.7 Vžig alne tuljave
3.2.6.7.1 Znamka: …
3.2.6.7.2 Tip: …
3.2.7 Hladilni sistem: tekočina/zrak (1)
3.2.7.1 Nazivna nastav itev naprave za krmiljenje temperature motorj a: …
3.2.7.2 Tekočina
3.2.7.2.1 Vrsta tekočine: …SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/83  
3.2.7.2.2 Obtočne črpalke: da/ne (1)
3.2.7.2.3 Značilnosti: … ali
3.2.7.2.3.1 Znamk e: …
3.2.7.2.3.2 Tipi: …
3.2.7.2.4 Prestavna razmer ja: …
3.2.7.2.5 Opis ventilatorja in njegoveg a pogonskeg a mehanizma: …
3.2.7.3 Zrak
3.2.7.3.1 Ventilator: da/ne (1)
3.2.7.3.2 Značilnosti: … ali
3.2.7.3.2.1 Znamk e: …
3.2.7.3.2.2 Tipi: …
3.2.7.3.3 Prestavna razmer ja: …
3.2.8 Sesalni sistem
3.2.8.1 Nadtlačni polnilnik: da/ne (1)
3.2.8.1.1 Znamk e: …
3.2.8.1.2 Tipi: …
3.2.8.1.3 Opis sistema (npr . največji polnilni tlak: … kPa; omejilni ventil, če je ustrezno): …
3.2.8.2 Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (1)
3.2.8.2.1 Tip: zrak -zrak/zrak -voda (1)
3.2.8.3 Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motor ja in polni obremenitvi 
(samo motor ji s kompre sijskim vžigom)
3.2.8.4 Opis in risbe sesalnih cevi in njiho vih dodatk ov (posoda za vsesani zrak, grelne 
naprav e, dodatni vstopi za zrak itd.): …
3.2.8.4.1 Opis sesalneg a kolektorja (vključno z risbami in/ali fotografijami): …
3.2.8.4.2 Zračni filter, risbe: … ali
3.2.8.4.2.1 Znamk e: …
3.2.8.4.2.2 Tipi: …
3.2.8.4.3 Dušilnik zvoka, risbe: … ali
3.2.8.4.3.1 Znamk e: …
3.2.8.4.3.2 Tipi: …
3.2.9 Izpušni sistem
3.2.9.1 Opis in/ali risba izpušnega kolektorj a: …
3.2.9.2 Opis in/ali risba izpušnega sistema: …
3.2.9.3 Največji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 
polni obremenitvi (samo pri motor jih s kompr esijskim vžigom): … kPa
3.2.10 Najm anjše površine presek ov sesalnih in izpušnih odpr tin: …
3.2.11 Krmilni časi ventilov ali enak ovredni podatkiSL Uradni list Evropske unij e L 423/84 26.11.2021  
3.2.11.1 Največji gib ventilo v, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in 
zapiranja glede na mrtve točke bato v pri alternati vnih sistemih krmiljenja. Za 
spremenljive sisteme določanja časa, najkra jši in najdaljši krmilni čas: …
3.2.11.2 Referenčno območje in/ali območje nastavitve (1): …
3.2.12 Ukrepi proti onesnaževanju zraka
3.2.12.1 Naprava za vsesav anje plinov iz okrova ročične gredi (opis in risbe): …
3.2.12.2 Naprave za uravn avanje onesnaževanja (če niso zajete pod drugim naslo vom)
3.2.12.2.1 Katalizat or
3.2.12.2.1.1 Števi lo katalizatorj ev in katalitičnih elemento v (te podatk e vpišite spodaj za vsak o 
posamezno enoto): …
3.2.12.2.1.2 Mere, oblika in prostorni na katalizatorjev : …
3.2.12.2.1.3 Vrsta katalitične reakcije: …
3.2.12.2.1.4 Skupna količina plemenitih kovin: …
3.2.12.2.1.5 Relativna koncentracij a: …
3.2.12.2.1.6 Podlag a (sesta va in mat erial): …
3.2.12.2.1.7 Gostota celic: …
3.2.12.2.1.8 Tip ohišja katalizator jev: …
3.2.12.2.1.9 Lega katalizator jev (mest o in referenčna razdalja v izpušnem sistemu): …
3.2.12.2.1.10 Ščitnik proti topl oti: da/ne (1)
3.2.12.2.1.11 Običajn o območje delov ne temperature: … °C
3.2.12.2.1.12 Znamka katalizat orja: …
3.2.12.2.1.13 Identif ikacij ska številka dela: …
3.2.12.2.2 Tipala
3.2.12.2.2.1 Tipalo za kisik in/ali lambda sonda: da/ne (1)
3.2.12.2.2.1.1 Znamka: …
3.2.12.2.2.1.2 Lega: …
3.2.12.2.2.1.3 Območje krmiljenja: …
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali način delovanja: …
3.2.12.2.2.1.5 Identif ikacij ska številka dela: …
3.2.12.2.2.2 Tipalo NO x: da/ne (1)
3.2.12.2.2.2.1 Znamka: …
3.2.12.2.2.2.2 Tip: …
3.2.12.2.2.2.3 Lega
3.2.12.2.2.3 Tipalo delcev: da/ne (1)
3.2.12.2.2.3.1 Znamka: …
3.2.12.2.2.3.2 Tip: …
3.2.12.2.2.3.3 Lega: …
3.2.12.2.3 Vpihavan je zraka: da/ne (1)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/85  
3.2.12.2.3.1 Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): …
3.2.12.2.4 Vračanje izpušnih plino v v valj (EGR): da/ne (1)
3.2.12.2.4.1 Značilnosti (znamka, tip, pretok, visok/nizek/k ombiniran tlak itd.): …
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (navede se za vsak sistem EGR, npr. nizek tlak/visok  
tlak/k ombiniran tlak): da/ne (1)
3.2.12.2.5 Sistem za uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja (samo za bencinsk e in etanolske 
motorj e): da/ne (1)
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav: …
3.2.12.2.5.2 Risba sistem a za uravna vanje emisij zaradi izhlapevanja: …
3.2.12.2.5.3 Risba posode z aktivnim ogljem: …
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivneg a oglja: … g
3.2.12.2.5.5 Shematična risba posode za gorivo (samo za bencinske in etanolske motorj e): …
3.2.12.2.5.5.1 Prostornina, mat erial in konstr ukcija sistema za shranjevanje goriva: …
3.2.12.2.5.5.2 Opis mate riala cevi za hlape, mater iala cevi za gorivo in tehnik e povezo vanja 
sistema za dovajanje goriva: …
3.2.12.2.5.5.3 Zapr t sistem za shranjevanje goriva: da/ne
3.2.12.2.5.5.4 Opis nastav itve varnostnega ventila posode za gorivo (dov od in izpust zraka): …
3.2.12.2.5.5.5 Opis sistema za uravnavanje emisi j: …
3.2.12.2.5.6 Opis in shematična risba ščitnika proti topl oti med posodo za gorivo in izpušnim 
sistemom: …
3.2.12.2.5.7 Fakt or prepustnosti: …
3.2.12.2.6 Filte r za delce (PT): da/ne (1)
3.2.12.2.6.1 Mere, oblika in prostorni na filtra za delce: …
3.2.12.2.6.2 Zasnova filtra za delce: …
3.2.12.2.6.3 Lega (referenčna razdalja v izpušnem vodu): …
3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce: …
3.2.12.2.6.5 Identif ikacij ska številka dela: …
3.2.12.2.7 Sistem za diagnostik o na vozilu (OBD): da/ne (1)
3.2.12.2.7.1 Pisni opis in/ali risba indikat orja nepra vilnega delov anja (MI): …
3.2.12.2.7.2 Seznam in namen vseh sestavnih delov , ki jih nadzira sistem za diagnostik o na 
vozilu : …
3.2.12.2.7.3 Pisni opis (splošna načela delov anja) za
3.2.12.2.7.3.1 Moto rji s prisilnim vžigom
3.2.12.2.7.3.1.1 Nadzor katalizatorja: …
3.2.12.2.7.3.1.2 Zazna vanje neuspelih vžigo v: …
3.2.12.2.7.3.1.3 Nadzor lambde sonde: …
3.2.12.2.7.3.1.4 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostik o na vozilu: …
3.2.12.2.7.3.2 Moto rji s kompr esijskim vžigom: …SL Uradni list Evropske unij e L 423/86 26.11.2021  
3.2.12.2.7.3.2.1 Nadzor katalizatorja: …
3.2.12.2.7.3.2.2 Nadzor filtra za delce: …
3.2.12.2.7.3.2.3 Nadzor elektronsk ega sistema za dovod goriva: …
3.2.12.2.7.3.2.5 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostik o na vozilu: …
3.2.12.2.7.4 Mer ila za vklop MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda): …
3.2.12.2.7.5 Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev , ki jih uporablja sistem za diagnostik o na 
vozilu (z ustreznimi pojasnili): …
3.2.12.2.7.6 Proizvajalec vozila zagoto vi naslednje dodatne podatke, da se omogoči proizvod nja 
nadomestnih delo v, združljivih s siste mom za diagnostik o na vozilu, ter orodij za 
diagnostik o in preizkuševalne opreme.
3.2.12.2.7.6.1 Opis tipa in števila ciklov predk ondicioniranja ali alternativnih metod 
predk ondicioniranja, uporabljenih za izvir no homologa cijo vozila, in razlog za 
njiho vo uporabo.
3.2.12.2.7.6.2 Opis tipa demonstraci jskeg a cikla diagnostike na vozilu , ki je bil izveden za izvir no 
homologaci jo vozila za sesta vni del, ki ga nadzira sistem OBD.
3.2.12.2.7.6.3 Izčr pen dokument, ki opisuje vse zaznane kompon ente s strategi jo za odkr ivanje 
napak in aktivacij o MI (stalno število vozni h ciklov ali statistična metod a), vključno 
s seznamom ustreznih sekundar nih zaznanih parametrov za vsak sesta vni del, ki ga 
nadzira sistem OBD. Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev sistem a OBD 
(z ustreznimi pojasnili) za posamezne sesta vne dele pogonskeg a sistema, ki vplivajo 
na emisije, in posameznih sestavnih delov , ki niso povezani z emisi jami, če se 
nadzor sestavneg a dela uporabi za določanje aktiviranja MI, vključno zlasti 
s podrobno razlago podatk ov, navedenih v modulu $05 Test ID $21 do FF in 
v modulu $06.
V primer u tipo v vozil, ki uporabljaj o komunikacijsk o povezav o v skladu 
s standardom ISO 15765-4 „Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN – del 4: 
zahte ve za sisteme, povezane z emisi jami“, morajo biti podrobno obrazloženi 
podatki, naved eni v modulu $06 Test ID $00 do FF, za vsak nadzoro vani ID 
diagnostike na vozilu.
3.2.12.2.7.6.4 Zgora j zahtevane informaci je se lahk o opredelijo z izpolnitvi jo tabele, kot je 
opisano v nadaljevanju.
3.2.12.2.7.6.4.1 Lahka vozila
Sesta vni 
delKoda 
napakeStrateg ija 
nadzir -
anjaMer ila za odkr ivanje napak Mer ila za 
aktivacij o 
MISekundar ni 
parametr iPredk on-
dicionir -
anjeDemon -
stracij ski 
preizkus
Katalizat or P0420 Signali 
lambda 
sonde 1 
in 2Razlika med signali tipala 1 
in tipala 2Tretji 
cike lVrtilna 
frekvenca/ 
obremeni -
tev motor ja, 
način A/F, 
temperatura 
kataliza -
torjaDva cikla 
tipa 1Tip 1
3.2.12.2.8 Drug sistem : …SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/87  
3.2.12.2.8.2 Sistem za prisilo voznika
3.2.12.2.8.2.3 Tip sistema za prisilo: ni zagona motorj a po odšte vanju/ni zagona po dolivanju 
goriva/zaklepanje posode za gorivo/ome jitev zmog ljivosti
3.2.12.2.8.2.4 Opis sistema za prisilo
3.2.12.2.8.2.5 Enak ovredno povprečnemu dosegu vozila s polno posodo goriva: … km
3.2.12.2.10 Sistem s periodično rege neracijo: (spoda j navedit e podatk e za vsak o enot o posebej)
3.2.12.2.10.1 Način ali sistem regeneraci je, opis in/ali risba: …
3.2.12.2.10.2 Števi lo obrato valnih ciklov tipa 1 ali enak ovrednih ciklov preizkusa motorja na 
preizkuševalni naprav i med dvema cikloma, kjer prihaja do faz regeneraci je pod 
pogoji, ki so enak ovredni pogojem preizkusa tipa 1 (razdalja „D“): …
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen cike l tipa 1: …
3.2.12.2.10.2.2 Števi lo zaključenih velja vnih preizkuševalnih ciklov , potrebnih za regeneraci jo 
(razdalja „d“)
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za določitev števila ciklov med dvema cikloma, kadar 
pride do faz regener acije: …
3.2.12.2.10.4 Parametr i za določit ev ravni obremenitve, ki se zahte va pred rege neracijo (tj. 
temperatura, tlak itd.): …
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistem a: …
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev , ki uporabljaj o gorljive reage nte (spodaj naved ite podatke za 
vsak o enot o posebej) da/ne (1)
3.2.12.2.11.1 Vrsta in koncentracij a potrebnega reagenta: …
3.2.12.2.11.2 Običajn o območje delov ne temperature reage nta: …
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: …
3.2.12.2.11.4 Pogost ost pono vnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje (če je ustrezno):
3.2.12.2.11.5 Prikazovaln ik količine reage nta: (opis in lega)
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagent om
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: …
3.2.12.2.11.6.2 Ogrevalni sistem : da/ne
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba
3.2.12.2.11.7 Krmilna enota reagenta: da/ne (1)
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: …
3.2.12.2.11.7.2 Tip: …
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reage nta (znamka, tip in lega): …
3.2.12.2.11.9 Tipalo za kakovost reagenta (znamka, tip in lega): …
3.2.12.2.12 Vbrizga vanje vode: da/ne (1)
3.2.14 Podrobnosti o vseh napravah, ki vplivajo na porabo goriva (če niso opisane drugje): 
…
3.2.15 Sistem za dovajanje utekočinjenega naftnega plina (UNP): da/ne (1)SL Uradni list Evropske unij e L 423/88 26.11.2021  
3.2.15.1 Homolog acijska številk a (homologaci jska števi lka v skladu s Praviln ikom ZN št. 67): 
…
3.2.15.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na UNP
3.2.15.2.1 Znamk e: …
3.2.15.2.2 Tipi: …
3.2.15.2.3 Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: …
3.2.15.3 Dodatna dokumentacij a
3.2.15.3.1 Opis varov anja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: …
3.2.15.3.2 Načr t sistema (elektr ični priključki, vakuumski priključki, kompen zacijsk e cevi itd.): 
…
3.2.15.3.3 Risba simbola: …
3.2.16 Sistem za dovajanje zemeljsk ega plina (ZP): da/ne (1)
3.2.16.1 Homolog acijska številka (homologa cijska številka v skladu s Pravilnik om ZN 
št. 110):
3.2.16.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na zemeljski plin:
3.2.16.2.1 Znamk e: …
3.2.16.2.2 Tipi: …
3.2.16.2.3 Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: …
3.2.16.3 Dodatna dokumentacij a
3.2.16.3.1 Opis varov anja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: …
3.2.16.3.2 Načr t sistema (elektr ični priključki, vakuumski priključki, kompen zacijsk e cevi itd.): 
…
3.2.16.3.3 Risba simbola: …
3.2.18 Sistem za dovod vodika: da/ne (1)
3.2.18.1 Homolog acijska številka v skladu s Praviln ikom ZN št. 134 (če je ustrezno): …
3.2.18.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na vodik
3.2.18.2.1 Znamk e: …
3.2.18.2.2 Tipi: …
3.2.18.2.3 Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: …
3.2.18.3 Dodatna dokumentacij a
3.2.18.3.1 Opis varov anja katalizatorja pri preklopu z bencina na vodik ali obratno: …
3.2.18.3.2 Načr t sistema (elektr ični priključki, vakuumski priključki, kompen zacijsk e cevi itd.): 
…
3.2.18.3.3 Risba simbola: …
3.2.19.4 Dodatna dokumentacij a
3.2.19.4.2 Načr t sistema (elektr ični priključki, vakuumski priključki, kompen zacijsk e cevi itd.): 
…
3.2.19.4.3 Risba simbola: …
3.2.20 Podatki o shranjevanju topl oteSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/89  
3.2.20.1 Naprava za aktivno shranjevanje toplot e: da/ne (1)
3.2.20.1.1 Entalpij a: … (J)
3.2.20.2 Izolaci jski mater iali: da/ne (1)
3.2.20.2.1 Izolaci jski mater iali: … (x)
3.2.20.2.2 Prostornina izolaci je: … (l)(x)
3.2.20.2.3 Teža izolaci je: … (kg)(x)
3.2.20.2.4 Položa j izolaci je: … (x)
3.2.20.2.5 Najs labši možni pristop za ohlaja nje vozila: da/ne (1)
3.2.20.2.5.1 (Ne najslabši možni pristop) najkrajši čas odstavi tve, tsoak_A TCT (v urah): … (x)
3.2.20.2.5.2 (Ne najslabši možni pristop) mest o mer jenja temperature motorja: … (x)
3.2.20.2.6 Pristop z eno skupino interpolacij v skupini ATCT : da/ne (1)
3.2.20.2.7 Najs labši možni pristop v zvezi z izolaci jo: da/ne (1)
3.2.20.2.7.1 Opis referenčnega vozila iz skupine ATCT , na katerem se opravi jo mer itve, v zvezi 
z izolaci jo: …
3.3 Elektr ični pogonski sistem (samo za vozila PEV)
3.3.1 Splošni opis elektr ičneg a pogonske ga sistema
3.3.1.1 Znamka: ............................................................................
3.3.1.2 Tip: ..................................................................................
3.3.1.3 Uporaba (1): enomot orni/večmotorni (število): . ....................................
3.3.1.4 Položa j menjalnika: vzporedni/transaksi alni/dr ugo, natančno opišite : ..............
3.3.1.5 Preizkuševalna napetost: ......................................................... V
3.3.1.6 Nazivna vrtilna frekvenca motorj a: .......................................... min–1
3.3.1.7 Najvi šja vrtilna frekvenca motorja: ................ min–1 ali privzet o: izhodna gred 
reduktorj a/hitrost menjalnika (natančen opis vklopljene prestav e): .......... min–1
3.3.1.9 Največja moč: .................................................................. kW
3.3.1.10 Največja moč v tridesetih minutah: ............................................ kW
3.3.1.11 Gibljivo območje (kjer je moč (P) > 90 odstotk ov največje moči):
vrtilna frekvenca na začetku območja: ....................................... min–1
vrtilna frekvenca na koncu območja: ......................................... min–1
3.3.2 Pogonski sistem REESS
3.3.2.1 Tovarnišk o ime in blago vna znamka sistema REESS: ................................
3.3.2.2 Vrsta elektrokem ičnega člena: .......................................................
3.3.2.3 Nazivna napetost: ................................................................ V
3.3.2.4 Največja moč siste ma REESS v tridesetih minutah (neprekinjeno praznjenje): .......... kW
3.3.2.5 Kapa citeta siste ma REESS med 2-ur nim praznjenjem (neprekinjeno napajanje ali 
neprekinjen tok): (1)SL Uradni list Evropske unij e L 423/90 26.11.2021  
3.3.2.5.1 Energij a sistema REESS: ....................................................... kWh
3.3.2.5.2 Kapa citeta siste ma REESS: ................................................. Ah v 2 h
3.3.2.5.3 Vrednost napetosti ob koncu praznjenja: ........................................ V
3.3.2.6 Prikaz konca praznjenja, ki povzroči obvezno usta vitev vozila: (1) .................
3.3.2.7 Masa sistema REESS: ............................................................ kg
3.3.2.8 Števi lo celic: .........................................................................
3.3.2.9 Položa j sistema REESS: ..............................................................
3.3.3 Elektromoto r
3.3.3.1 Način delo vanja:
3.3.3.1.1 enosmer ni tok/izmenični tok (1)/št evilo faz: ........................................
3.3.3.1.2 ločeno vzbujanje/ser ijsko/kombinirano (1)
3.3.3.1.3 sinhrono/nesinhrono (1)
3.3.3.1.4 navi t rotor /s trajnimi magneti/z ohišjem (1)
3.3.3.1.5 število polov motorja: ...............................................................
3.3.3.2 Vztrajn ostna masa: ..................................................................
3.3.4 Regulat or moči
3.3.4.1 Znamka: ............................................................................
3.3.4.2 Tip: ..................................................................................
3.3.4.3 Način regulaci je: vektor ska/odpr ta/zapr ta zanka/dr ugo (navedit e) (1): ..............
3.3.4.4 Največji efektivni tok do motorj a (2): ............... A v ................ sekundah
3.3.4.5 Uporabljeno območje napetosti : ..................... V do ..................... V
3.3.5 Hladilni sistem:
motor: tekočina/zrak (1)
krmilnik: tekočina/zrak (1)
3.3.5.1 Značilnosti opreme za tekočinsk o hlajenje:
3.3.5.1.1 Lastnosti tekočine ......................................... vodne črpalke: da/ne (1)
3.3.5.1.2 Značilnosti ali znamke in tipi črpalk: ...............................................
3.3.5.1.3 Termostat: nastavit ev: ...............................................................
3.3.5.1.4 Hladilnik: risbe ali znamke in tipi: ..................................................
3.3.5.1.5 Varnostni ventil: nastav itev tlaka: ...................................................
3.3.5.1.6 Ventilator: značilnosti ali znamke in tipi: ...........................................
3.3.5.1.7 Ventilacijski kanal: ..................................................................
3.3.5.2 Značilnosti opreme za zračno hlajenje
3.3.5.2.1 Puhalo: značilnosti ali znamke in tipi: ...............................................
3.3.5.2.2 Standardni prezračevalni kanali: ....................................................
3.3.5.2.3 Sistem za regulaci jo temperature: da/ne (1)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/91  
3.3.5.2.4 Kratek opis: .........................................................................
3.3.5.2.5 Zračni filter: ............................ znamke: . ............................ tipi:
3.3.5.3 Temp erature, ki jih dopušča proizva jalec (najvišje)
3.3.5.3.1 Izsto p iz motorja: ............................................................... °C
3.3.5.3.2 vstopna odpr tina regulatorj a: ................................................... °C
3.3.5.3.3 pri referenčnih točkah motor ja: ................................................. °C
3.3.5.3.4 pri referenčnih točkah regulator ja: .............................................. °C
3.3.6 Kategor ija izolaci jskeg a mater iala: ...................................................
3.3.7 Mednarodna zaščitna (IP) koda: .....................................................
3.3.8 Načelo delov anja mazalnega sistema (1):
ležaj i: torn i/krog lični
mazivo: mast/olje
tesnilo: da/ne
zračenje: z/brez
3.3.9 Polnilnik
3.3.9.1 Polnilnik: v vozilu /zunanji (1)
V primer u zunanje enot e opredelit e polnilnik (blagovna znamka, model): ..........
3.3.9.2 Opis normalneg a potek a polnjenja:
3.3.9.3 Natančna določitev omrežja:
3.3.9.3.1 Tip omrežja: enofazno/trifazno (1)
3.3.9.3.2 Napetost: ............................................................................
3.3.9.4 Premor , ki se priporoča med koncem praznjenja in začetk om polnjenja: ...........
3.3.9.5 Teoretično trajanje popolnega polnjenja: ............................................
3.4 Kombinaci je pretvorniko v pogonske energi je
3.4.1 Hibr idno elektr ično vozilo: da/ne (1)
3.4.2 Kategor ija hibr idnega elektr ičnega vozila: zunanje polnjenje/brez zunanjeg a 
polnjenja (1):
3.4.3 Stikalo za izbiro načina delov anja: da/ne (1)
3.4.3.1 Izbir ni načini
3.4.3.1.1 Povsem elektr ični: da/ne (1)
3.4.3.1.2 Izključno na gorivo: da/ne (1)
3.4.3.1.3 Hibr idni načini: da/ne (1)
(če da, krat ek opis): …
3.4.4 Opis naprav e za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator , vztra jnik/generat or)
3.4.4.1 Znamk e: …
3.4.4.2 Tipi: …
3.4.4.3 Identif ikacij ska številka: …
3.4.4.4 Vrsta elektrokem ičnega člena: …SL Uradni list Evropske unij e L 423/92 26.11.2021  
3.4.4.5 Energij a: … (za sistem REESS: napetost in kapaciteta v Ah v 2 urah, za kondenzato r: 
J, …)
3.4.4.6 Polnilnik: v vozilu /zunanji/brez (1)
3.4.5 Elektr ična naprava (ločen opis vseh tipo v elektr ičnih naprav )
3.4.5.1 Znamka: …
3.4.5.2 Tip: …
3.4.5.3 Osnovn a uporaba: vlečni motor/g enerat or (1)
3.4.5.3.1 Če se uporablja kot vlečni motor: z enim motor jem/z več motorji (število) (1): …
3.4.5.4 Največja moč: … kW
3.4.5.5 Način delo vanja
3.4.5.5.5.1 Enosmer ni tok/ izmenični tok/š tevilo faz: …
3.4.5.5.2 Ločeno vzbujanje/ser ijsko/kombinirano (1)
3.4.5.5.3 Sinhrono/nesinhrono (1)
3.4.6 Krmilna enota
3.4.6.1 Znamk e: …
3.4.6.2 Tipi: …
3.4.6.3 Identif ikacij ska številka: …
3.4.7 Regulat or moči
3.4.7.1 Znamka: …
3.4.7.2 Tip: …
3.4.7.3 Identif ikacij ska številka: …
3.4.9 Priporočilo proizva jalca za predk ondicioniranje: …
3.4.10 FCH V: da/ne (1)
3.4.10.1 Tip gorivnih celic
3.4.10.1.2 Znamka: …
3.4.10.1.3 Tip: …
3.4.10.1.4 Nazivna napetost (V): …
3.4.10.1.5 Tip hladilnega sredstva: zrak/tek očina (1)
3.4.10.2 Opis sistema (način delovanja gorivne celice, risba itd.): …
3.5 Nave dene vrednosti proizvajalca za določite v emisij CO2/porabe goriva/porabe 
elektr ične energije/ elektr ičneg a dosega
3.5.7 Nave dene vrednosti proizvajalca
3.5.7.1 Parametr i preizkusnega vozilaSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/93  
Vozilo Nizka 
vrednost 
za vozilo 
(VL)
če obstajaVisoka 
vrednost 
za vozilo
(VH)Srednja 
vrednost za 
vozilo (VM)
če obstajaRepre -
zenta -
tivno 
vozilo 
(samo za 
skupino 
matr ik za 
cestno 
obreme -
nitev*)Privzete 
vrednosti
Tip karoser ije 
vozila–
Uporabljena 
metod a cestne 
obremenitve 
(izmer jena 
vrednost ali 
izračun po 
skupini cestnih 
obremenitev)– –
Informaci je o cestni obremenitvi:
Znamka in tip 
pnevmatik,
če se izvede 
mer jenje–
Mere 
pnevmatik 
(sprednja/ 
zadnja),
če se izvede 
mer jenje–
Kotalni upor 
pnevmatik 
(sprednja/ 
zadnja) (kg/t)
Tlak 
v pnevmatikah 
(sprednja/ 
zadnja) (kPa),
če se izvede 
mer jenje
Delta CD × 
A vozila L v pri-
mer javi 
z vozi-
lom H (IP_H 
minus IP_L)– – –SL Uradni list Evropske unij e L 423/94 26.11.2021  
Delta CD × 
A v primer javi 
z vozilom L iz 
skupine cestnih 
obremenitev  
(IP_H/L minus 
RL_L), če se 
izračun izvede 
po skupinah 
cestnih 
obremenitev– –
Preizkuševalna 
masa 
vozila (kg)
Koeficienti cestne obremenitve
f0 (N)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Čelna površina 
v m2 (0,000 m2)– – –
Potreba po 
energiji cikla (J)
* Reprezentativno vozilo se preizkusi za skupino matr ik za cestno obremenitev .
3.5.7.1.1 Gor ivo, uporabljeno za preizkus tipa 1 in izbrano za mer jenje neto moči v skladu 
s Pravilnik om ZN št. 85 (samo za vozila, ki uporabljajo UNP ali ZP): …
3.5.7.2 Skupne masne emisi je CO 2
3.5.7.2.1 Masne emisi je CO2 za vozila, ki jih poganj a izključno motor z notranjim 
zgorevanjem, in vozila NOVC-HEV
3.5.7.2.1.0 Najni žja in najvišja vrednost CO2 v skupini interpolacij: … g/km
3.5.7.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo : … g/km
3.5.7.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … g/km
3.5.7.2.1.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): … g/km
3.5.7.2.2 Masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV
3.5.7.2.2.1 Masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja za visok o vrednost za vozilo: g/km
3.5.7.2.2.2 Masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja za nizk o vrednost za vozilo (če je 
ustrezno): g/km
3.5.7.2.2.3 Masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja za srednjo vrednost za vozilo (če je 
ustrezno): g/kmSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/95  
3.5.7.2.3 Masne emisi je CO 2 pri praznjenju naboja in tehtane masne emisije CO2 za hibr idna 
elektr ična vozila z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV)
3.5.7.2.3.1 Masne emisi je CO2 pri praznjenju naboja za visok o vrednost za vozilo: … g/km
3.5.7.2.3.2 Masne emisi je CO2 pri praznjenju naboja za nizk o vrednost za vozilo (če je 
ustrezno): … g/km
3.5.7.2.3.3 Masne emisi je CO2 pri praznjenju naboja za srednjo vrednost za vozilo (če je 
ustrezno): … g/km
3.5.7.2.3.4 Najni žja in najvišja tehta na vrednost CO2 v skupini interpolacij OVC: … g/km
3.5.7.3 Elektr ični doseg za elektr ična vozila
3.5.7.3.1 Povsem elektr ični doseg (PER) za PEV
3.5.7.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo : … km
3.5.7.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … km
3.5.7.3.2 Izključno elektr ični doseg AER za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno)
3.5.7.3.2.1 Visoka vrednost za vozilo : … km
3.5.7.3.2.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … km
3.5.7.3.2.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): … km
3.5.7.4 Poraba goriva (FC CS) za FCHV
3.5.7.4.1 Poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV (kot je 
ustrezno)
3.5.7.4.1.1 Visoka vrednost za vozilo : … kg/100 km
3.5.7.4.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): … kg/100 km
3.5.7.4.2 Poraba goriva pri praznjenju naboja za vozila OVC-FC HV (kot je ustrezno)
3.5.7.4.2.1 Visoka vrednost za vozilo : … kg/100 km
3.5.7.4.2.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … kg/100 km
3.5.7.5 Poraba elektr ične energije za elektr ična vozila
3.5.7.5.1 Kombinirana poraba elektr ične energije (EC WLTC) za povsem elektr ična vozila
3.5.7.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo : … Wh/km
3.5.7.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … Wh/km
3.5.7.5.2 UF-teh tana poraba elektr ične energi je pri praznjenju naboja EC AC,CD (kombinirana)
3.5.7.5.2.1 Visoka vrednost za vozilo : … Wh/km
3.5.7.5.2.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): … Wh/km
3.5.7.5.2.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): … Wh/km
3.6 Temp erature, ki jih dovoljuje proizva jalec
3.6.1 Hladilni sistem
3.6.1.1 Tekočinsk o hlajenje
Najvi šja temperatura na izhodu: … KSL Uradni list Evropske unij e L 423/96 26.11.2021  
3.6.1.2 Zračno hlajenje
3.6.1.2.1 Referenčna točka: …
3.6.1.2.2 Najvi šja temperatura na referen čni točki: … K
3.6.2 Najvi šja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka: … K
3.6.3 Najvi šja temperatura izpušnih plino v na točki izpušnega sistema, ki je najbližja 
zunanji prirobnici izpušnega kolektorj a ali turbinskeg a polnilnika: … K
3.6.4 Temp eratura goriva
Najni žja: … K – najv išja: … K
Za dizelsk e motorje na vstopu v tlačilk o za vbrizga vanje goriva, za motorj e na 
plinasto gorivo na končni stopnji krmilnika tlaka
3.6.5 Temp eratura maziva
Najni žja: … K – najv išja: … K
3.8 Mazalni sistem
3.8.1 Opis sistema
3.8.1.1 Položa j posode za mazivo: …
3.8.1.2 Sistem dovoda maziva (s črpalk o/z vbrizga vanjem v sesalni del/mešanje z gorivom 
itd.) (1)
3.8.2 Črpalka za mazivo
3.8.2.1 Znamk e: …
3.8.2.2 Tipi: …
3.8.3 Mešanica z gorivom
3.8.3.1 Mešalno razmer je: …
3.8.4 Oljni hladilnik: da/ne (1)
3.8.4.1 Risbe: … ali
3.8.4.1.1 Znamk e: …
3.8.4.1.2 Tipi: …
3.8.5 Specifi kaci ja maziva: … W …
4. PRENOS MOČI (p)
4.3 Vztrajn ostni moment vztrajnika motor ja: …
4.3.1 Dodatni vztrajnostni moment brez vključenih prestav: …
4.4 Sklopke
4.4.1 Tip: …
4.4.2 Največji prenos navora: …
4.5 Menjalnik
4.5.1 Tip (ročni/avt omatski/brezst openjski (stalno spremenljivi prenos)) (1)
4.5.1.4 Razred navora: …
4.5.1.5 Števi lo sklopk: …SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/97  
4.6 Prestavna razmer ja
Prestava Prestavna razmer ja 
menjalnika (presta vna 
razmer ja med 
motorj em in izstopno 
gredjo menjalnika)Prestavna razmer ja 
pogonske osi (prestavno 
razmer je med izstopno 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)Skupna 
prestav na 
razmer ja
Najvi šja 
vrednost za 
brezsto -
penjski 
menjalnik
1
2
3
…
Najni žja 
vrednost za 
brezsto -
penjski 
menjalnik
4.6.1 Prestavljan je
4.6.1.1 Prestava 1 izločena: da/ne (1)
4.6.1.2 n95_high za vsak o prestav o: … min–1
4.6.1.3 nmin_dr ive
4.6.1.3.1 Prva prestav a: … min–1
4.6.1.3.2 Iz prve prestav e v drugo: … min–1
4.6.1.3.3 Iz druge prestav e v mirov anje: … min–1
4.6.1.3.4 Druga prestav a: … min–1
4.6.1.3.5 Tretja in višje prestave: … min–1
4.6.1.4 nmin_dr ive_set za faze pospeševanja/k onstantne hitrosti (n_min_dr ive_up ): … min–1
4.6.1.5 nmin_dr ive_set za faze upočasnjevanja (nmin_dr ive_down ):
4.6.1.6 Začetno obdobje
4.6.1.6.1 tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2 nmin_dr ive_star t: … min–1
4.6.1.6.3 nmin_dr ive_up_star t: … min–1
4.6.1.7 Uporaba ASM: da/ne (1)
4.6.1.7.1 Vrednosti ASM: … pri … min–1
4.7 Najvi šja konstr ukci jsko določena hitrost vozila (v km/h) (q): …
4.12 Mazivo za menjalnik: … W …
6. OBESITEV KOLES
6.6 Pnevmatike in platišča
6.6.1 Kombinaci je pnevmatika/platišče
6.6.1.1 Osi
6.6.1.1.1 Os št. 1: …
6.6.1.1.1.1 Oznaka velik osti pnevmatik eSL Uradni list Evropske unij e L 423/98 26.11.2021  
6.6.1.1.2 Os št. 2: …
6.6.1.1.2.1 Oznaka velik osti pnevmatik e
itd.
6.6.2 Zgor nja in spodnja meja dinamičneg a polmera kolesa
6.6.2.1 Os št. 1: …
6.6.2.2 Os št. 2: …
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporoča proizva jalec vozila: … kPa
9. KAR OSERIJA
9.1 Vrsta karoser ije (c): …
12. RAZNO
12.10 Naprave ali sistem i z načini, ki jih izbere voznik in vpliva jo na emisije CO2, porabo 
goriva, porabo elektr ične energi je in/ali mer ila za emisije, pri čemer ni 
prevladujočeg a načina: da/ne (1)
12.10.1 Preizkus pri ohranjanju naboja (če je ustrezno) (navedite za vsak o naprav o ali 
sistem)
12.10.1.0 Prevladujoči način pri ohranjanju naboja: da/ne (1)
12.10.1.0.1 Prevladujoči način pri ohranjanju naboja: … (če je ustrezno)
12.10.1.1 Najb oljši način: … (če je ustrezno)
12.10.1.2 Najs labši način: … (če je ustrezno)
12.10.1.3 Način, ki omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkuševalnemu ciklu: … (če ni 
prevladujočeg a načina pri ohranjanju naboja in če samo en način omogoča sledenje 
referen čnemu preizkuševalnemu ciklu)
12.10.2 Preizkus pri praznjenju naboja (če je ustrezno) (navedit e za vsak o naprav o ali sistem)
12.10.2.0 Prevladujoči način pri praznjenju naboja: da/ne (1)
12.10.2.0.1 Prevladujoči način pri praznjenju naboja: … (če je ustrezno)
12.10.2.1 Način z najv ečjo porabo goriva: … (če je ustrezno)
12.10.2.2 Način, ki omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkuševalnemu ciklu: … (če ni 
prevladujočeg a načina pri praznjenju naboja in če samo en način omogoča sledenje 
referen čnemu preizkuševalnemu ciklu)
12.10.3 Preizkus tipa 1 (če je ustrezno) (navedit e za vsak o naprav o ali sistem)
12.10.3.1 Najb oljši način: …
12.10.3.2 Najs labši način: …
Pojasnila
(1)Neustrezno prečr tajte (v nekaterih primer ih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).
(2)Nav edite toleranco.
(3)Vpišit e najvišje in najnižje vrednosti za vsak o varianto.
(6)[Rezer virano]
(7)Nav ede se neobvezna oprema, ki vpliva na mere vozila.
(x)Vrednosti za prostornino in težo izolacije navedit e na dve decimalni mesti natančno. Se ne dokumentira, če je v odsta vku 3.2.20.2.5 
ali 3.2.20.2.7 izbran odgov or „ne“.
(c)Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstr ukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, odst. 2. – www . 
unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/w p29resolutions.html .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/99  
(f)Kadar obsta jata izvedba z navadno kabino in izvedba s spalno kabino, je treba navesti podatke o masah in merah za obe izvedbi.
(g)Standard ISO 612:1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vlečenih vozil – Pogoji in opredelitve.
(h)Masa voznika je ocenjena na 75 kg.
Sistemi, ki vsebujejo tekočine (razen tistih za odpadno vodo, ki morajo ostati prazni), so napolnjeni do 100 % prost ornine, ki jo je 
navedel proizvajalec.
(i)Za priklopnike ali polpr iklopnike in vozila, povezana s priklopnik om ali polpr iklopnik om, ki pritiska na vlečno naprav o ali na sedlo 
z znatno navpičn o silo, mora biti ta sila, deljena s standardnim gravitaci jskim pospešk om, vključena v največjo tehnično dovoljeno 
maso.
(k)Pri vozilih, ki lahk o delujejo bodisi na bencin, dizelsk o gorivo itd. bodisi tudi v kombinaci ji z drugim gorivom, se podatki ponovi jo.
V primer u nekonvencionalnih motorjev in sistem ov proizvajalec zagoto vi podatke, ki ustrezaj o tukaj navedenim.
(l)Vrednost se zaokroži na najbli žjo desetink o milimetra.
(m)Ta vrednost se izračuna (π = 3,1416) in zaokroži na najbližji cm3.
(n)Določeno v skladu z zahtevam i Pravilnika ZN št. 85.
(p)Zahtevan e podrobnosti je treba navesti za vsak o od predvidenih variant.
(q)Kar zadeva priklopnike, najvišjo dovoljeno hitrost določi proizvajal ec.SL Uradni list Evropske unij e L 423/100 26.11.2021  
Dodatek 1 
Poročilo o preizkusu WLTP 
Poročila o preizkusih
Poročilo o preizkusu izda tehnična služba, pristojna za izvedbo preizkusov v skladu s tem pravi lnikom.
Del I
Naslednje informacije, če so primer ne, so najmanjši obseg podatk ov, zahtevanih za preizkus tipa 1.
Števi lka poročila
VLOŽNI K
Proizvajalec
ZADEV A …
Identif ikatorji skupin cestnih obremenitev :
Identif ikatorji skupin interpolaci j :
Predmet preizkusov
Znamka :
Identif ikator 
skupine interpolacij:
SKLEP Predmet preizkusov ustreza zahtevam iz zadeve.
KRAJ, dd. mm. llll
Splošne opombe:
Če obsta ja več možnosti (sklicev), je v poročilu o preizkusu opisana preizkušena možnost.
V nasprotnem primer u je lahk o dovolj eno sklicevanje na opisni list na začetku preizkusa.
Vsaka tehnična služba lahk o vključi dodatne informaci je.
Vnosi v poročilo o preizkusu za rezultate preizkusov se lahk o ponovi jo/se mora jo ponovit i za obravn avo 3-fazneg a 
in 4-faznega cikla WLTP.
Naslednja znaka sta vključena v oddelke poročila o preizkusu v zvezi z določenimi tipi vozil:
„(a)“ specifično za vozila z motor jem s prisilnim vžigom ali vozila „G“ (kot je določeno v tabeli 1B Pravilnika ZN št. 154) 
(kot je ustrezno);
„(b)“ specifično za vozila z motorjem s kompre sijskim vžigom ali vozila „D“ (kot je določeno v tabeli 1B Pravilnika ZN 
št. 154) (kot je ustrezno).
1. Opis preizkušanih vozil: visok o, nizk o in srednje (če je ustrezno)
1.1 Splošno
Števi lke vozila : števi lka prototipa in VIN
Kategor ija :
Karo serija :
Pogonska kolesa :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/101  
1.1.1 Zgradba pogonskeg a sistema
Zgradba pogonskeg a sistema : pogon izključno z motorj em z notranjim 
zgorevanjem, hibr idni, elektr ični ali gorivne celice
1.1.2 Moto r z notranjim zgorevanjem (če je ustrezno)
Za več kot en mot or z notranjim zgorevanjem ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Način delo vanja : dvotaktni/štir itaktni
Števi lo in razporedite v cilindrov :
Delovn a prost ornina motorja (cm3) :
Vrtilna frekvenca prost ega teka (min–1) : +
–
Visoka vrtilna frekvenca prosteg a teka (min–1) (a) : +
–
Nazivna moč motorj a : kW pri vrt./min
Največji neto navor : Nm pri vrt./min
Mazivo za motor : znamka in tip
Hladilni sistem : tip: zrak/v oda/olje
Izolaci ja : mate rial, količina, mest o, prost ornina in teža
1.1.3 Preizkuševalno gorivo za preizkus tipa 1 (če je ustrezno)
Za več kot eno preizkuševalno gorivo ponovi te točko
Znamka :
Tip : bencin – dizelsk o gorivo – UNP – ZP – …
…
Gostot a pri 15 °C :
Vsebnost žvepla : samo za dizelsk o gorivo in bencin
:
Števi lka serije :
Willansovi faktor ji (za motorje z notranjim 
zgorevanjem) za emisije CO2 (g CO2/MJ):
1.1.4 Sistem za dovajanje goriva (če je ustrezno)
Za več kot en siste m za dova janje goriva ponovit e točko
Neposredno vbrizga vanje : da/ne ali opis
Vozilo glede na tip goriva : enogor ivno/dv ogor ivno/pr ilagodljivo
Krmilna enota
Referenca dela : enak o kot na opisnem listuSL Uradni list Evropske unij e L 423/102 26.11.2021  
Preizkušana programska oprema : na primer prebrano z orodjem za odčitavanje
Mer ilnik pret oka zraka :
Ohišje loput e za zrak :
Tipalo tlaka :
Tlačilka za vbrizga vanje goriva :
Vbrizgalne šobe :
1.1.5 Sesalni sistem (če je ustrezno)
Za več kot en sesalni siste m ponovit e točko
Nadtlačni polnilnik : da/ne
znamka in tip (1)
Hladilnik polnilnega zraka : da/ne
tip (zrak/zrak – zrak/v oda) (1)
Zračni filter (element) (1) : znamka in tip
Dušilnik zvoka na sesalni strani (1) : znamka in tip
1.1.6 Izpušni sistem in sistem proti izhlapevanju (če je ustrezno)
Za več kot eneg a ponovi te točko
Prvi katalizator : znamka in referenca (1)
način: tristezni/oksidacijski/lo vilnik NO x/sistem za 
shranjevanje NO x/selektivna katalitična redukci ja ...
Drugi katalizator : znamka in referenca (1)
način: tristezni/oksidacijski/lo vilnik NO x/sistem za 
shranjevanje NO x/selektivna katalitična redukci ja ...
Filte r za delce : z/brez/ni primer no
kataliziran: da/ne
znamka in referenca (1)
Referenca in položa j tipal za kisik in/ali lambda 
sond: pred katalizat orjem/za katalizatorjem
Vbrizga vanje zraka : z/brez/ni primer no
Vbrizga vanje vode : z/brez/ni primer no
Vračanje izpušnih plino v v valj (EGR) : z/brez/ni primer no
hlajen/ni hlajen
visok otlačno/nizk otlačno
Sistem za uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja : z/brez/ni primer no
Referenca in položa j tipal za NOx : pred/za
Splošni opis (1) :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/103  
1.1.7 Naprava za shranjevanje topl ote (če je ustrezno)
Za več kot eno naprav o za shranjevanje toplot e ponovit e točko
Naprava za shranjevanje topl ote : da/ne
Kapa citeta toplot e (shranjena entalpija J) :
Čas za sproščanje toplot e (s) :
1.1.8 Prenos moči (če je ustrezno)
Za več kot en prenos ponovit e točko
Menjalnik : ročni/avt omatski/brezstope njski
Postope k menjanja prestav
Prevladujoči način (*) : da/ne
normalno/v ožnja/ek ološk o/ ...
Najboljši način za emisi je CO2 in porabo goriva 
(če je ustrezno):
Najslabši način za emisi je CO 2 in porabo goriva 
(če je ustrezno):
Način z največjo porabo elektr ične energije (če 
je ustrezno):
Krmilna enota :
Mazivo za menjalnik : znamka in tip
Pnevmatike
Znamka :
Tip :
Mere sprednja/zadnja: :
Dinamični obseg (m) :
Tlak v pnevmatikah (kPa) :
(*)Za vozila OVC-HEV navedit e za stanje delovanja pri ohranjanju naboja in praznjenju naboja.
Presta vna razmer ja (R.T.), primar na razmer ja (R.P.) in (hitrost vozila (km/h))/(vr tilna frekvenca moto rja (1 000 (min–1))) 
(V1000) za vsak o prestav o menjalnika (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…SL Uradni list Evropske unij e L 423/104 26.11.2021  
1.1.9 Elektr ična naprav a (če je ustrezno)
Za več kot eno elektr ično naprav o ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Končna moč (kW) :
1.1.10 Pogonski sistem REESS (če je ustrezno)
Za več kot en pogonski siste m REESS ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Kapa citeta (Ah) :
Nazivna napetost (V) :
1.1.11 Gor ivna celica (če je ustrezno)
Za več kot en sklad gorivnih celic ponovit e točko
Znamka :
Tip :
1.1.12 Močnostna elektronika (če je ustrezno)
Lahk o je več kot ena močnostna elektronika (pretvornik pogona, nizk onapeto stni sistem ali polnilnik)
Znamka :
Tip :
Moč (kW) :
1.2 Opis visoke vrednosti za vozilo
1.2.1 Masa
Preizkuševalna masa visoke vrednosti za vozilo 
(kg):
1.2.2 Parametr i cestne obremenitve
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Potreba po energiji cikla (J) :
Referenca poročila o preizkusu cestne obremenitve :
Identif ikator skupine cestnih obremenite v :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/105  
1.2.3 Parametr i za izbiro cikla
Cikel (brez zmanjšanja) : razred 1/2/3a/3b
Razmer je med nazivno močjo in maso 
v pripravljeno sti za vožnjo – 75 kg (PMR)  
(W/kg): (če je ustrezno)
Postope k z omejeno hitrostjo, uporabljen med 
mer jenjem: da/ne
Najvišja hitrost vozila (km/h) :
Zmanjšanje (če je ustrezno) : da/ne
Fakt or zmanjšanja fdsc :
Razdalja cikla (m) :
Konstantna hitrost (v primer u skrajšaneg a 
preizkuševalneg a postopka ): če je ustrezno
1.2.4 Točka menjanja prestav e (če je ustrezno)
Različica izračuna za menjanje prestav Nave dite veljavn o spremembo globalnega 
tehni čnega predpisa ZN št. 15
Menjanje prestav : Povprečna prestav a za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
nmin_dr ive
Prva prestav a : … min–1
Iz prve prestave v drugo : … min–1
Iz druge prestav e v mirovanje : … min–1
Druga prestav a : … min–1
Tretja in višje prestave : … min–1
Prestava 1 izločena: : da/ne
n95_high za vsak o prestav o : … min–1
nmin_dr ive_set za faze pospeševanja/k onstantne 
hitrosti (nmin_dr ive_up ): … min–1
nmin_dr ive_set za faze upočasnjevanja (nmin_dr ive_down ) : … min–1
tstar t_phase : … s
nmin_dr ive_star t : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
Uporaba ASM : da/ne
Vrednosti ASM :
1.3 Opis nizke vrednosti za vozilo (če je ustrezno)
1.3.1 Masa
Preizkuševalna masa nizke vrednosti za vozilo (kg) :SL Uradni list Evropske unij e L 423/106 26.11.2021  
1.3.2 Parametr i cestne obremenitve
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Potreba po energiji cikla (J) :
Δ(C D × Af)LH (m2) :
Referenca poročila o preizkusu cestne obremenitve :
Identif ikator skupine cestnih obremenite v :
1.3.3 Parametr i za izbiro cikla
Cikel (brez zmanjšanja) : razred 1/2/3a/3b
Razmer je med nazivno močjo in maso 
v pripravljeno sti za vožnjo – 75 kg (PMR)  
(W/kg): (če je ustrezno)
Postope k z omejeno hitrostjo, uporabljen med 
mer jenjem: da/ne
Najvišja hitrost vozila :
Zmanjšanje (če je ustrezno) : da/ne
Fakt or zmanjšanja fdsc :
Razdalja cikla (m) :
Konstantna hitrost (v primer u skrajšaneg a 
preizkuševalneg a postopka ): če je ustrezno
1.3.4 Točka menjanja prestav e (če je ustrezno)
Menjanje prestav : Povprečna prestav a za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
1.4 Opis srednje vrednosti za vozilo (če je ustrezno)
1.4.1 Masa
Preizkuševalna masa nizke vrednosti za vozilo (kg) :
1.4.2 Parametr i cestne obremenitve
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Potreba po energiji cikla (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Referenca poročila o preizkusu cestne obremenitve :
Identif ikator skupine cestnih obremenite v :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/107  
1.4.3 Parametr i za izbiro cikla
Cikel (brez zmanjšanja) : razred 1/2/3a/3b
Razmer je med nazivno močjo in maso 
v pripravljeno sti za vožnjo – 75 kg (PMR)  
(W/kg): (če je ustrezno)
Postope k z omejeno hitrostjo, uporabljen med 
mer jenjem: da/ne
Najvišja hitrost vozila :
Zmanjšanje (če je ustrezno) : da/ne
Fakt or zmanjšanja fdsc :
Razdalja cikla (m) :
Konstantna hitrost (v primer u skrajšaneg a 
preizkuševalneg a postopka ): če je ustrezno
1.4.4 Točka menjanja prestav e (če je ustrezno)
Menjanje prestav : Povprečna prestav a za v ≥ 1 km/h, x,xxxx
2. Rezultati preizkusa
2.1 Preizkus tipa 1
Postope k nastav itve dinamometra : fiksni tek/pona vljalni/alter nativa z lastnim ciklom 
ogrevanja
Dinamomete r, ki deluje v načinu vožnje na 
dvokolesni (2WD)/štir ikolesni pogon (4WD): 2WD/4WD
Ali se je prosta os pri delov anju 2WD vrtela : da/ne/ni ustrezno
Način delo vanja z dinamometrom
.da/ne
Način iztekanja : da/ne
Dodatno predk ondicioniranje : da/ne
opis
Fakt orji poslabšanja : pripisani/preizkušani
2.1.1 Visoka vrednost za vozilo
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov : dinamometer , lokaci ja, drža va
Višina spodnjega roba ventilator ja za hlajenje nad 
tlemi (cm):
Stranski položaj sredine ventilatorja (če je 
spremenjen na zahte vo proizva jalca): na središčnici vozila/.. .
Razdalja od sprednje strani vozila (cm) :
IWR: ocena vztrajnostneg a dela (%) : x,xSL Uradni list Evropske unij e L 423/108 26.11.2021  
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti (km/h) : x,xx
Opis sprejet ega odstopanj a vozneg a cikla : PEV pred izpolnitvijo mer il za prekinitev
ali
stopalka za plin pritisnjena do konca
2.1.1.1 Emisije onesnaževal (če je ustrezno)
2.1.1.1.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja
Za vsak preizkušani način, ki ga izbere voznik, se ponovi jo spodnje točke (prevladujoči način ali najboljši 
način in najslabši način, če je ustrezno).
Preizkus št. 1
OnesnaževalaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)DelciŠtevilo 
delcev
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmer jene vrednosti
Fakt orji rege neracije (Ki)(2)
Aditiv
Fakt orji rege neracije (Ki)(2)
Multiplikativ
Fakt orji poslabšanja (DF) 
aditiv
Fakt orji poslabšanja (DF) 
multiplikativ
Končne vrednosti
Mejne vrednosti
(2) Glej poročila skupine Ki :
Izveden tip 1 za določite v Ki :
Identif ikator skupine regeneraci je :
Preizkus št. 2, če je ustrezno: zaradi CO2 (dCO21)/zaradi onesnaževal (90 % omejitev)/zaradi obojega
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3, če je ustrezno: zaradi CO2 (dCO22)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
2.1.1.1.2 Emisije onesnaževal OVC-HEV v primer u preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja
Preizkus št. 1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/109  
Mejne vrednosti emisij onesnaževal morajo biti izpolnjene in za vsak prevože ni preizkuševalni cikel je treba 
ponovit i naslednjo točko.
OnesnaževalaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)DelciŠtevilo 
delcev
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmer jene vrednosti enega 
cikla
Mejne vrednosti enega cikla
Preizkus št. 2 (če je ustrezno): zaradi CO 2 (dCO21)/zaradi onesnaževal (90 % omejitev)/zaradi obojega
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno): zaradi CO 2 (dCO22)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
2.1.1.1.3 U-tehtane emisije onesnaževal vozil OVC-HEV
OnesnaževalaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)DelciŠtevilo 
delcev
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izračunane vrednosti
2.1.1.2 Emisije CO 2 (če je ustrezno)
2.1.1.2.1 Emisije CO 2 vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja
Za vsak preizkušani način, ki ga izbere voznik , je treba ponovi ti spodnje točk e (prevladujoči način ali najboljši 
način in najslabši način, če je ustrezno)
Preizkus št. 1
Emisije CO 2 Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Izmer jena vrednost MCO2,p,1 –
Popra vljena vrednost MCO2,p,1b /M CO2,c,2 
za hitrost in razdaljo
Korekcij ski koeficient RCB: (5)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
Fakt orji rege neracije (Ki)
Aditiv
Fakt orji rege neracije (Ki)
Multiplikativ
MCO2,c,4 –
AF Ki = MCO2,c,3 /M CO2,c,4 –SL Uradni list Evropske unij e L 423/110 26.11.2021  
MCO2,p,4 /M CO2,c,4 –
Korekcij a ATCT (FCF) (4)
Začasne vrednosti MCO2,p,5 /M CO2,c,5
Nav edena vrednost – – – –
dCO21 * naved ena vrednost – – – –
(4)FCF: korekcij ski faktor skupine za korekcij o za reprezentativne regijsk e temperatur ne pogoje (ATCT).
Glej poročila skupine ATCT :
Identif ikator skupine ATCT :
(5)Popravek iz Dodatka 2 k Prilogi B6 k Praviln iku ZN št. 154 za vozila, ki jih poganja izključno motor 
z notranjim zgorevanjem, in Dodatka 2 k Prilogi B8 k Praviln iku ZN št. 154 za vozila HEV (KCO2).
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep
Emisij e CO 2 (g/km) Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oKombinir -
ano
Povprečenje MCO2,p,6 /M CO2,c,6
Prilaga janje MCO2,p,7 /M CO2,c,7
Končne vrednosti MCO2,p,H /M CO2, 
c,H
2.1.1.2.2 Masne emisije CO2 vozil OVC-HEV v primer u preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja
Preizkus št. 1
Masne emisije CO 2 (g/km) Kombinirano
Izračunana vrednost MCO2,CD
Navedena vrednost
dCO21
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležite v skladu s tabelo za preizkus št. 1.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/111  
Sklep
Masne emisije CO 2 (g/km) Kombinirano
Povprečenje MCO2,CD
Končna vrednost MCO2,CD
2.1.1.2.4 UF-tehtane masne emisije CO 2 vozil OVC-HEV
Masne emisije CO2 (g/km) Kombinir ano
Izračunana vrednost MCO2,weight ed
2.1.1.3 Poraba goriva (če je ustrezno)
2.1.1.3.1 Poraba goriva vozil samo z motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u preizkusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja
Za vsak preizkušani način, ki ga izbere voznik , je treba ponoviti spodnje točke (prevladujoči način ali najboljši 
način in najslabši način, če je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km) ali izkoristek goriva  
(km/l) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oKombinir -
ano
Končne vrednosti FC p,H/FC c,H (1), FEp, FEc
(1)Izračunane na podlagi usklajen ih vrednosti CO 2.
Spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energi je na vozilu za vozila iz odstavka 5.11 tega pravilnika
Dost opnost podatk ov
Parametr i iz odstavka 3 Dodatka 5 k temu pravilniku so dost opni: da/ni primer no
Točnost (če je ustrezno)
Fuel_ConsumedWL TP (v litrih) (1)VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 1 x,xxx
VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 2 (če je 
ustrezno)x,xxx
VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 3 (če je 
ustrezno)x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 1 (če je ustrezno) x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 2 (če je ustrezno) x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 3 (če je ustrezno) x,xxx
Skupaj x,xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (v litrih)(1)VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 1 x,xxx
VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 2 (če je 
ustrezno)x,xxx
VISOKA vrednost za vozilo – preizkus št. 3 (če je 
ustrezno)x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 1 (če je ustrezno) x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 2 (če je ustrezno) x,xxx
NIZKA vrednost za vozilo – preizkus št. 3 (če je ustrezno) x,xxx
Skupaj x,xxx
Točnost (1) x,xxx
(1)V skladu z Dodatk om 5 k temu pravilniku.SL Uradni list Evropske unij e L 423/112 26.11.2021  
2.1.1.3.2 Poraba goriva vozil OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno) v primer u preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja
Preizkus št. 1
Poraba goriva (l/100 km ali kg/100 km) ali 
izkoristek goriva (km/l) (kot je ustrezno)Kombinirano
Izračunana vrednost FC CD, FECD
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep
Poraba goriva (l/100 km ali kg/100 km) ali 
izkoristek goriva (km/l) (kot je ustrezno)Kombinirano
Povprečenje FC CD, FECD
Končna vrednost FC CD, FECD
2.1.1.3.3 UF-tehtana Poraba goriva vozil OVC-HEV in OVC-FCHV (kot je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km ali kg/100 km) ali 
izkoristek goriva (km/l za raven 1B) (kot je 
ustrezno)Kombinirano
Izračunana vrednost FC weighted , FEweighted
2.1.1.3.4 Poraba goriva vozil NOVC-FCHV in OVC-FC HV (kot je ustrezno) v primer u preizkusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja
Za vsak preizkušani način, ki ga izbere voznik , je treba ponoviti spodnje točke (prevladujoči način ali najboljši 
način in najslabši način, če je ustrezno)
Poraba goriva (kg/100 km) ali izkoristek goriva  
(km/kg) (kot je ustrezno)Kombinirano
Izmer jene vrednosti
Korekcijs ki koeficient RCB
Končni vrednosti FC c, FEc
2.1.1.4 Dosegi (če je ustrezno)
2.1.1.4.1 Dosegi za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno)
2.1.1.4.1.1 Izključno elektr ični doseg
Preizkus št. 1
AER (km) Mestna vožnja Kombinirano
Izmer jene/izračunane vrednosti AER
Navedena vrednost –SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/113  
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep
AER (km) Mestna vožnja Kombinirano
Povprečenje AER (če je ustrezno)
Končne vrednosti AER
2.1.1.4.1.2 Enak ovreden izključno elektr ični doseg
EAER (km) Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnjaKombinir -
ano
Končne vrednosti EAER
2.1.1.4.1.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja
RCDA (km) Kombinirano
Končna vrednost RCDA
2.1.1.4.1.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja
Preizkus št. 1
RCDC (km) Kombinirano
Končna vrednost RCDC
Število indeksa prehodnega cikla
REEC potrditvenega cikla (%)
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
2.1.1.4.2 Dosegi za PEV – povsem elektr ični doseg (če je ustrezno)
Preizkus št. 1
PER (km) Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnjaKombinir -
ano
Izračunane vrednosti PER
Nave dena vrednost – – – – –
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)SL Uradni list Evropske unij e L 423/114 26.11.2021  
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep
PER (km) Mestna vožnja Kombinirano
Povprečenje PER
Končne vrednosti PER
2.1.1.5 Poraba elektr ične energije (če je ustrezno)
2.1.1.5.1 Poraba elektr ične energije vozil OVC-HEV in OVC-FCHV (kot je ustrezno)
2.1.1.5.1.1 Napolnjena elektr ična energi ja (EAC)
EAC (Wh)
2.1.1.5.1.2 Poraba elektr ične energije (EC)
EC (Wh/km) Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnjaKombinir -
ano
Končne vrednosti EC
2.1.1.5.1.3 UF-tehtana poraba elektr ične energi je pri praznjenju naboja
Preizkus št. 1
EC AC,CD (Wh/km) Kombinirano
Izračunana vrednost EC AC,CD
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep (če je ustrezno)
EC AC,CD (Wh/km) Kombinirano
Povprečenje EC AC,CD
Končna vrednost
2.1.1.5.1.4 UF-tehtana poraba elektr ične energi je
Preizkus št. 1
EC AC,weighted (Wh) Kombinirano
Izračunana vrednost EC AC,weighted
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/115  
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Sklep (če je ustrezno)
EC AC,weighted (Wh/km) Kombinirano
Povprečenje EC AC,weighted
Končna vrednost
2.1.1.5.1.5 Informaci je glede skladnosti proizvodnje
Kombinirano
Poraba elektr ične energije (Wh/km) EC DC,CD, 
COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2 Poraba elektr ične energije vozil PEV (če je ustrezno)
Preizkus št. 1
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Mestna vožnja Kombinirano
Izračunane vrednosti EC
Navedena vrednost –
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Rezultate preizkusa zabeležit e v skladu s tabelo za preizkus št. 1.
EC (Wh/km) Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnjaKombinir -
ano
Povprečenje EC
Končne vrednosti EC
Informaci je glede skladnosti proizvodnje
Kombinirano
Poraba elektr ične energije (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Pono vite odsta vek 2.1.1
2.1.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Pono vite odsta vek 2.1.1SL Uradni list Evropske unij e L 423/116 26.11.2021  
2.1.4 Končna mer ila za vrednosti emisij (če je ustrezno)
OnesnaževalaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Najvišje vrednosti (1)
(1)Za vsak o onesnaževalo v vseh rezultatih preizkusov VH, VL (če je ustrezno) in VM (če je ustrezno).
2.4 Preizkus tipa 4 (a)
Identif ikator skupine :
Glej poročila :
2.5 Preizkus tipa 5
Identif ikator skupine :
Glej poročila skupine za trajnost :
Cikel tipa 1 za preizkušanje mer il za emisije :
Identif ikator skupine za trajnost
2.8 Sistem za diagnostik o na vozilu
Identif ikator skupine :
Glej poročila skupine :
2.11 Informaci je o temperatur i, povezane z visok o vrednostjo za vozilo (VH)
Najslabši možni pristop v zvezi z izolaci jo vozila : da/ne (1)
Najslabši možni pristop za ohlaj anje vozila : da/ne (1)
Skupina ATCT , sesta vljena iz ene skupine interpolacij : da/ne (1)
Temperatur a hladilne tekočine ob koncu odstavitve 
(°C):
Povprečna temperatura območja odstavitve v zadnjih 
treh urah (°C):
Razlika med končno temperaturo hladilne tekočine 
motorja in povprečno temperaturo območja 
odsta vitve v zadnjih treh urah ΔT_A TCT (°C):
Najkrajši čas odsta vitve tsoak_A TCT (s) :
Mesto tipala za temperaturo :
Izmer jena temperatura motorj a : olje/hladilna tekočina
(1)Če je odgov or „da“, se zadnjih šest vrstic ne uporablja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/117  
2.12 Sistem za naknadno obdelav o izpušnih plinov , ki uporablja reagent
Identif ikator skupine :
Glej poročila skupine :
Del II
Naslednje informacije, če so primer ne, so najmanjši obseg podatk ov, zahtevanih za preizkus ATCT .
Števi lka poročila
VLOŽNI K
Proizvajalec
ZADEV A …
Identif ikatorji skupin cestnih obremenitev :
Identif ikatorji skupin interpolaci j :
Identif ikatorji ATCT :
Predmet preizkusov
Znamka :
Identif ikator 
skupine interpolacij:
SKLEP Predmet preizkusov ustreza zahte vam iz zadeve.
KRAJ, dd. mm. llll
Splošne opombe:
Če obsta ja več možnosti (sklicev), je v poročilu o preizkusu opisana preizkušena možnost.
V nasprotnem primer u je lahk o dovolj eno sklicevanje na opisni list na začetku preizkusa.
Vsaka tehnična služba lahk o vključi dodatne informaci je.
Naslednja znaka sta vključena v oddelke poročila o preizkusu v zvezi z določenimi tipi vozil:
„(a)“ specifično za vozila z motorjem s prisilnim vžigom ali vozila „G“ (kot je določeno v tabeli 1B iz 
Pravi lnika ZN št. 154) (kot je ustrezno);
„(b)“ specifično za vozila z motorj em s kompre sijskim vžigom ali vozila „D“ (kot je določeno v tabeli 1B iz 
Pravi lnika ZN št. 154) (kot je ustrezno).
1. Opis preizkušanega vozila
1.1 Splošno
Številk e vozila : števi lka prototipa in VIN
Kategor ija :
Karo serija :
Pogonska kolesa :SL Uradni list Evropske unij e L 423/118 26.11.2021  
1.1.1 Zgradba pogonskeg a sistema
Zgradba pogonskeg a sistema : pogon izključno z motorj em z notranjim 
zgorevanjem, hibr idni, elektr ični ali gorivne celice
1.1.2 Moto r z notranjim zgorevanjem (če je ustrezno)
Za več kot en motor z notranjim zgorevanjem ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Način delo vanja : dvotaktni/štir itaktni
Števi lo in razporedite v cilindrov :
Delovn a prost ornina motorja 
(cm3):
Vrtilna frekvenca prost ega teka 
(min–1): ±
Visoka vrtilna frekvenca prosteg a 
teka (min–1) (a): ±
Nazivna moč motorj a : kW pri vrt./min
Največji neto navor : Nm pri vrt./min
Mazivo za motor : znamka in tip
Hladilni sistem : tip: zrak/v oda/olje
Izolaci ja : mate rial, količina, mest o, prost ornina in teža
1.1.3 Preizkuševalno gorivo za preizkus tipa 1 (če je ustrezno)
Za več kot eno preizkuševalno gorivo pono vite točko
Znamka :
Tip : bencin – dizelsk o gorivo – UNP – ZP – …
Gostot a pri 15 °C :
Vsebnost žvepla : samo za dizelsk o gorivo in bencin
Priloga IX :
Števi lka serije :
Willansovi faktor ji (za motorje z notranjim 
zgorevanjem) za emisije CO2 (g CO2/MJ):
Neposredno vbrizga vanje : da/ne ali opis
Vozilo glede na tip goriva : enogor ivno/dv ogor ivno/pr ilagodljivo
Krmilna enota
Referenca dela : enak o kot na opisnem listu
Preizkušana programska oprema : na primer prebrano z orodjem za odčitavanje
Mer ilnik pret oka zraka :
Ohišje loput e za zrak :
Tipalo tlaka :
Tlačilka za vbrizga vanje goriva :
Vbrizgalne šobe :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/119  
1.1.4 Sistem za dovajanje goriva (če je ustrezno)
Za več kot en sistem za dova janje goriva ponovit e točko
1.1.5 Sesalni sistem (če je ustrezno)
Za več kot en sesalni sistem ponovit e točko
Nadtlačni polnilnik : da/ne
znamka in tip (1)
Hladilnik polnilnega zraka : da/ne
tip (zrak/zrak – zrak/v oda) (1)
Zračni filter (element) (1) : znamka in tip
Dušilnik zvoka na sesalni strani (1) : znamka in tip
1.1.6 Izpušni sistem in sistem proti izhlapevanju (če je ustrezno)
Za več kot eneg a ponovi te točko
Prvi katalizator : znamka in referenca (1)
način: tristezni/oksidacijski/lo vilnik NO x/sistem za 
shranjevanje NO x/selektivna katalitična redukcija ...
Drugi katalizator : znamka in referenca (1)
način: tristezni/oksidacijski/lo vilnik NO x/sistem za 
shranjevanje NO x/selektivna katalitična redukcija ...
Filte r za delce : z/brez/ni primer no
kataliziran: da/ne
znamka in referenca (1)
Referenca in položa j tipal za kisik in/ali 
lambda sond: pred katalizat orjem/za katalizatorjem
Vbrizga vanje zraka : z/brez/ni primer no
Vbrizga vanje vode : z/brez/ni primer no
Vračanje izpušnih plino v v valj (EGR) : z/brez/ni primer no
hlajen/ni hlajen
visok otlačno/nizk otlačno
Sistem za uravnavanje emisi j zaradi 
izhlapevanja: z/brez/ni primer no
Referenca in položa j tipal za NO x : pred/za
Splošni opis (1) :
1.1.7 Naprava za shranjevanje topl ote (če je ustrezno)
Za več kot eno naprav o za shranjevanje toplot e ponovit e točko
Naprava za shranjevanje topl ote : da/ne
Kapa citeta toplot e (shranjena entalpija J) :
Čas za sproščanje toplot e (s) :SL Uradni list Evropske unij e L 423/120 26.11.2021  
1.1.8 Prenos moči (če je ustrezno)
Za več kot en prenos ponovit e točko
Menjalnik : ročni/avt omatski/brezstope njski
Postope k menjanja prestav
Prevladujoči način : da/ne
normalno/v ožnja/ek ološk o/ ...
Najboljši način za emisije CO 2 in 
porabo goriva (če je ustrezno):
Najslabši način za emisije CO2 in 
porabo goriva (če je ustrezno):
Krmilna enota :
Mazivo za menjalnik : znamka in tip
Pnevmatike
Znamka :
Tip :
Mere sprednja/zadnja :
Dinamični obseg (m) :
Tlak v pnevmatikah (kPa) :
Prestavna razmer ja (R.T .), primar na razmer ja (R.P.) in (hitrost vozila (km/h))/(vr tilna frekvenca motorj a (1 000
(min–1))) (V1000) za vsak o prestav o menjalnika (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…
1.1.9 Elektr ična naprav a (če je ustrezno)
Za več kot eno elektr ično naprav o ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Končna moč (kW) :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/121  
1.1.10 Pogonski sistem REESS (če je ustrezno)
Za več kot en pogonski sistem REESS ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Kapa citeta (Ah) :
Nazivna napetost (V) :
1.1.11 Rezer virano.
1.1.12 Močnostna elektronika (če je ustrezno)
Lahk o je več kot ena močnostna elektronika (pretvornik pogona, nizk onapeto stni sistem ali polnilnik)
Znamka :
Tip :
Moč (kW) :
1.2 Opis vozila
1.2.1 Masa
Preizkuševalna masa visoke vrednosti za 
vozilo (kg):
1.2.2 Parametr i cestne obremenitve
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Potreba po energiji cikla (J) :
Referenca poročila o preizkusu cestne 
obremenitve:
Identif ikator skupine cestnih obremenite v :
1.2.3 Parametr i za izbiro cikla
Cikel (brez zmanjšanja) : razred 1/2/3a/3b
Razmer je med nazivno močjo in maso 
v pripravljeno sti za vožnjo – 75 kg 
(PMR) (W/kg): (če je ustrezno)
Postope k z omejeno hitrostjo, 
uporabljen med mer jenjem: da/ne
Najvišja hitrost vozila (km/h) :
Zmanjšanje (če je ustrezno) : da/neSL Uradni list Evropske unij e L 423/122 26.11.2021  
Fakt or zmanjšanja fdsc :
Razdalja cikla (m) :
Konstantna hitrost (v primer u skrajšaneg a 
preizkuševalneg a postopka ): če je ustrezno
1.2.4 Točka menjanja prestav e (če je ustrezno)
Različica izračuna za menjanje prestav (naved ite veljavno spremembo globalnega tehničneg a 
predpisa ZN št. 15)
Menjanje prestav : povprečna prestav a za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta
nmin drive
Prva prestav a : … min–1
Iz prve prestave v drugo : … min–1
Iz druge prestav e v mirovanje : … min–1
Druga prestav a : … min–1
Tretja in višje prestave : … min–1
Prestava 1 izločena: : da/ne
n95_high za vsak o prestav o : … min–1
nmin_dr ive_set za faze pospeševanja/ 
konstantne hitrosti (nmin_dr ive_up ): … min–1
nmin_dr ive_set za faze upočasnjevanja 
(nmin_dr ive_down ): … min–1
tstar t_phase : … s
nmin_dr ive_star t : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
Uporaba ASM : da/ne
Vrednosti ASM :
2. Rezultati preizkusa
Postope k nastav itve dinamometra : fiksni tek/pona vljalni/alter nativa z lastnim ciklom 
ogrevanja
Dinamomete r, ki deluje v načinu vožnje na 
dvokolesni (2WD)/štir ikolesni pogon 
(4WD): 2WD/4WD
Ali se je prosta os pri delov anju 2WD vrtela : da/ne/ni ustrezno
Način delo vanja z dinamometrom da/ne
Način iztekanja : da/neSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/123  
2.1 Preizkus pri 14 °C
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov :
Višina spodnjega roba ventilator ja za 
hlajenje nad tlemi (cm):
Stranski položaj sredine ventilatorja (če je 
spremenjen na zahte vo proizva jalca): na središčnici vozila/.. .
Razdalja od sprednje strani vozila (cm) :
IWR: ocena vztrajnostneg a dela (%) : x,x
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti  
(km/h): x,xx
Opis sprejet ega odstopanj a vozneg a cikla : stopalka za plin pritisnjena do konca
2.1.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
ohranjanja naboja
Onesnaže valaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)DelciŠtevilo 
delce v
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmer jene vrednosti
Mejne vrednosti
2.1.2 Emisije CO 2 vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
preizkusov pri ohranjanju naboja
Emisije CO2 (g/km) Nizko Srednje Visoko Zelo visoko Kombinir ano
Izmer jena vrednost MCO2,p,1 –
Vrednost MCO2,p,1b /M CO2,c,2 , popra vljena 
za izmer jeno hitrost in razdaljo
Korekcij ski koeficient RCB(1)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
(1)Popravek iz Dodatka 2 k Prilogi B6 k Prav ilniku ZN št. 154 za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem, KCO2 za HEV .SL Uradni list Evropske unij e L 423/124 26.11.2021  
2.2 Preizkus pri 23 °C
Nav edite informaci je ali sklic na poročilo o preizkusu tipa 1
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov :
Višina spodnjega roba ventilator ja za 
hlajenje nad tlemi (cm):
Stranski položaj sredine ventilatorja (če je 
spremenjen na zahte vo proizva jalca): na središčnici vozila/.. .
Razdalja od sprednje strani vozila (cm) :
IWR: ocena vztrajnostneg a dela (%) : x,x
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti  
(km/h): x,xx
Opis sprejet ega odstopanj a vozneg a cikla : stopalka za plin pritisnjena do konca
2.2.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
ohranjanja naboja
Onesnaže valaCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + N-
Ox (b)DelciŠtevilo 
delce v
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Končne vrednosti
Mejne vrednosti
2.2.2 Emisije CO 2 vozil z vsaj enim motorj em z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primer u 
preizkusov pri ohranjanju naboja
Emisije CO2 (g/km) Nizko Srednje Visoko Zelo visoko Kombinir ano
Izmer jena vrednost MCO2,p,1 –
Vrednost MCO2,p,1b /M CO2,c,2 , popra vljena 
za izmer jeno hitrost in razdaljo
Korekcij ski koeficient RCB(1)
MCO2,p,3 /M CO2,c,3
(1)Popravek iz Dodatka 2 k Prilogi B6 k temu prav ilniku za vozil a z motorjem z notranjim zgorevanjem in Dodatka 2 
k Prilogi B8 k temu prav ilniku za vozila HEV (KCO2).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/125  
2.3 Sklep
Emisije CO 2 (g/km) Kombinir ano
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
Tip 1 (23 °C) MCO2,23°
Korekcijs ki faktor skupine (FCF)
2.4 Informaci je o temperatur i referenčnega vozila po preizkusu pri 23 °C
Najslabši možni pristop v zvezi z izolaci jo vozila : da/ne (1)
Najslabši možni pristop za ohlaj anje vozila : da/ne (1)
Skupina ATCT , sesta vljena iz ene skupine interpolacij : da/ne (1)
Temperatura hladilne tekočine ob koncu odstavitve (°C) :
Povprečna temperatura območja odstavitve v zadnjih treh urah (°C) :
Razlika med končno temperaturo hladilne tekočine motor ja in povprečno 
temperaturo območja odstavi tve v zadnjih treh urah ΔT_A TCT (°C):
Najkrajši čas odsta vitve tsoak_A TCT (s) :
Mesto tipala za temperaturo :
Izmer jena temperatura motorj a : olje/hladilna tekočina
(1)Če je odgov or „da“, se zadnjih šest vrstic ne uporablja.SL Uradni list Evropske unij e L 423/126 26.11.2021  
Dodatek 2 
Poročilo o preizkusu cestne obremenitv e WLTP 
Poročilo o preizkusu cestne obremeni tve
Naslednje informaci je, če so primer ne, so najmanjši obseg podatk ov, zahtevanih za preizkus za določit ev cestne 
obremenitve.
Števi lka poročila
VLOŽNI K
Proizvajalec
ZADEV A Določit ev cestne obremenitve vozila/…
Identif ikatorji skupin cestnih obremenitev :
Predmet preizkusov
Znamka :
Tip :
SKLEP Predmet preizkusov ustreza zahtevam iz zadeve.
KRAJ, dd. mm. llll
1. Zadevna vozila
Zadevne znamke :
Zadevni tipi :
Komercialni opis :
Najvi šja hitrost (km/h) :
Pogonske osi :
2. Opis preizkušanih vozil
Brez interpolacije: opiše se najslabše vozilo (glede na potrebo po energiji)
2.1 Metoda z uporabo vetrov nika
Kombinaci ja z/s : dinamometer s ploščatim jermenom/dinamometer z valji
2.1.1 Splošno
Vetrovnik Dinamomet er
HR LR HR LR
Znamka
TipSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/127  
Različica
Potreba po energiji cikla v celotnem 
ciklu WLTC razreda 3 (kJ)
Odstopanje od serije proizvodnje – –
Število prevoženih kilometrov (km) – –
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Znamka :
Tip :
Različica :
Potreba po energiji cikla v celotnem ciklu WLTC 
(kJ):
Odstopanje od serije proizvodnje :
Število prevoženih kilometrov (km) :
2.1.2 Mase
Dinamomet er
HR LR
Preizkuševalna masa (kg)
Povprečna masa mav (kg)
Vrednost mr (kg na os)
Vozilo kategorije M:
delež mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, na sprednji osi vozila (%)
Vozilo kategorije N:
porazdelite v teže (kg ali %)
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Preizkuševalna masa (kg) :
Povprečna masa mav (kg) : (povprečje pred preizkusom in po njem)
Največja tehnično dovoljena masa 
obremenjeneg a vozila:
Ocenjeno aritmetično povprečje mase dodatne 
opreme:
Vozilo kategorije M:
delež mase vozila v stanju, pripravljenem za 
vožnj o, na sprednji osi vozila (%):
Vozilo kategorije N:
porazdelite v teže (kg ali %):SL Uradni list Evropske unij e L 423/128 26.11.2021  
2.1.3 Pnevmatike
Vetrovnik Dinamomet er
HR LR HR LR
Velikost
Znamka
Tip
Kotalni upor
Sprednja (kg/t) – –
Zadnja (kg/t) – –
Tlak v pnevmatikah
Sprednja (kPa) – –
Zadnja (kPa) – –
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Velikost
Znamka :
Tip :
Kotalni upor
Sprednja (kg/t) :
Zadnja (kg/t) :
Tlak v pnevmatikah
Sprednja (kPa) :
Zadnja (kPa) :
2.1.4 Karoser ija
Vetro vnik
HR LR
Tip AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Različica
Aerodinam ične naprav e
Premični aerodinamični deli karoser ije d/n in naved ite, če je ustrezno
Seznam nameščenih aerodinamičnih možnosti
Delta (CD × Af)LH v primer javi s HR (m2) –
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Opis oblike karoser ije : kvadratna škatla (če ni mogoče določiti reprezentativne 
oblike karoser ije za celotno vozilo)
Čelna površina Afr (m2) :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/129  
2.2 Na cesti
2.2.1 Splošno
HR LR
Znamka
Tip
Različica
Potreba po energiji cikla v celotnem ciklu WLTC razreda 3 (kJ)
Odstopanje od serije proizvodnje
Število prevoženih kilometrov
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Znamka :
Tip :
Različica :
Potreba po energiji cikla v celotnem ciklu WLTC 
(kJ):
Odstopanje od serije proizvodnje :
Število prevoženih kilometrov (km) :
2.2.2 Mase
HR LR
Preizkuševalna masa (kg)
Povprečna masa mav (kg)
Vrednost mr (kg na os)
Vozilo kategorije M: delež mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, na sprednji 
osi vozila (%)
Vozilo kategorije N:
porazdelite v teže (kg ali %)
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Preizkuševalna masa (kg) :
Povprečna masa mav (kg) : (povprečje pred preizkusom in po njem)
Največja tehnično dovoljena masa 
obremenjeneg a vozila:
Ocenjeno aritmetično povprečje mase dodatne 
opreme:
Vozilo kategorije M: delež mase vozila v stanju, 
pripravljenem za vožnj o, na sprednji osi vozila 
(%)
Vozilo kategorije N:
porazdelite v teže (kg ali %)SL Uradni list Evropske unij e L 423/130 26.11.2021  
2.2.3 Pnevmatike
HR LR
Velikost
Znamka
Tip
Kotalni upor
Sprednja (kg/t)
Zadnja (kg/t)
Tlak v pnevmatikah
Sprednja (kPa)
Zadnja (kPa)
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Velikost :
Znamka :
Tip :
Kotalni upor
Sprednja (kg/t) :
Zadnja (kg/t) :
Tlak v pnevmatikah
Sprednja (kPa) :
Zadnja (kPa) :
2.2.4 Karoser ija
HR LR
Tip AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Različica
Aerodinam ične naprav e
Premični aerodinamični deli karoser ije d/n in naved ite, če je ustrezno
Seznam nameščenih aerodinamičnih možnosti
Delta (CD × Af)LH v primer javi s HR (m2) –
ali (v primer u skupine matr ik za cestne obremenitve):
Opis oblike karoser ije : kvadratna škatla (če ni mogoče določiti reprezentativne 
oblike karoser ije za celotno vozilo)
Čelna površina Afr (m2) :SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/131  
2.3 Pogonski siste m
2.3.1 Visoka vrednost za vozilo
Koda motorj a :
Vrsta menjalnika : ročni, avtomatski, brezstopenj ski
Model menjalnika
(kode proizva jalca): (razred navora in število prestav vključeno v informacijski 
list)
Vključeni modeli menjalnika
(kode proizva jalca):
Vrtilna frekvenca motorja deljena s hitrostjo 
vozila: Prestava Prestavno 
razmer jeRazmer je N/V
1. 1/..
2. 1..
3. 1/..
4. 1/..
5. 1/..
6. 1/..
..
..
Elektr ične naprave, povezane v položa ju N : ni relevantno (brez elektr ične naprave ali brez načina 
iztekan ja)
Tip in število elektr ičnih naprav : tip konstr ukci je: asinhronski/sinhronski …
Tip hladilnega sredstva : zrak, tekočina ...
2.3.2 Nizka vrednost za vozilo
Ponovi te odsta vek 2.3.1 s podatki VL
2.4 Rezultati preizkusa
2.4.1 Visoka vrednost za vozilo
Datumi preizkusov : dd. mm. llll (vetrov nik)
dd. mm. llll (dinamometer )
ali
dd. mm. llll (na cesti)
Na cesti
Preizkuševalna metoda : iztekan je
ali postopek mer jenja navora
Ustanova (naziv/lokaci ja/referenca 
preizkuševalne steze):
Način iztekanja : d/n
Poravn anje koles : vrednosti stekanja in previsnega kotaSL Uradni list Evropske unij e L 423/132 26.11.2021  
Oddaljenost od tal :
Višina vozila :
Maziva sistema za prenos moči :
Maziva kolesnih ležaj ev :
Nastavit ev zavor za preprečevanje 
nereprezentativnega nepotrebnega upora:
Najvi šja referenčna hitrost (km/h) :
Anemometr ija : stacionar na
ali v vozilu: vpliv anemometr ije (CD × A) in ali je bil 
popravlje n.
Število enot :
Veter : povprečje, vrhov i in smer i v povezavi s smer jo 
preizkuševalne steze
Zračni tlak :
Tempe ratura (povprečna vrednost) :
Popra vek za veter : d/n
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah : d/n
Neobdelani rezultati : Postopek z navorom:
c0 =
c1 =
c2 =
Postopek z iztekanjem:
f0
f1
f2
Končni rezultati Postopek z navorom:
c0 =
c1 =
c2 =
ter
f0 =
f1 =
f2 =
Postopek z iztekanjem:
f0 =
f1 =
f2 =
ali
Metoda z uporabo vetrov nika
Ustanova (ime/lokaci ja/referenca dinamometra) :
Kvalifi kaci ja ustanov : referenca poročila in datum
Dinamometer
Tip dinamometra : dinamometer s ploščatim jermenom ali dinamometer 
z valji
Postope k : stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemk om
Ogrevanje : ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozilaSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/133  
Korekcij a krivulje valja : (za dinamomete r z valji, če je ustrezno)
Postope k nastav itve dinamometra z valji : fiksni tek/ponavljalni/alt ernativa z lastnim ciklom 
ogrevanja
Izmer jeni koeficie nt aerodinamičnega upora, 
pomnožen s čelno površino: Hitrost (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultat : f0 =
f1 =
f2 =
ali
Matr ika za cestno obremenite v na cesti
Preizkuševalna metoda : iztekan je
ali postopek mer jenja navora
Ustanova (ime/lokaci ja/referenca steze) :
Način iztekanja : d/n
Poravn anje koles : vrednosti stekanja in previsnega kota
Oddaljenost od tal :
Višina vozila :
Maziva sistema za prenos moči :
Maziva kolesnih ležaj ev :
Nastavit ev zavor za preprečevanje 
nereprezentativnega nepotrebnega upora:
Najvi šja referenčna hitrost (km/h) :
Anemometr ija : stacionar na
ali v vozilu: vpliv anemometr ije (CD × A) in ali je bil 
popravlje n.
Število enot :
Veter : povprečje, vrhov i in smer i v povezavi s smer jo 
preizkuševalne steze
Zračni tlak :
Tempe ratura (povprečna vrednost) :
Popra vek za veter : d/n
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah : d/n
Neobdelani rezultati : Postopek z navorom:
c0r =
c1r =
c2r =
Postopek z iztekanjem:
f0r =
f1r =
f2r =SL Uradni list Evropske unij e L 423/134 26.11.2021  
Končni rezultati Postopek z navorom:
c0r =
c1r =
c2r =
ter
f0r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f0r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
Postopek z iztekanjem:
f0r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f0r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
ali
Postope k z vetrovnik om za matr iko za cestno obremenitev
Ustanova (ime/lokaci ja/referenca dinamometra) :
Kvalifi kaci ja ustanov : referenca poročila in datum
Dinamometer
Tip dinamometra : dinamometer s ploščatim jermenom ali dinamometer 
z valji
Postope k : stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemk om
Ogrevanje : ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozila
Korekcij a krivulje valja : (za dinamomete r z valji, če je ustrezno)
Postope k nastav itve dinamometra z valji : fiksni tek/ponavljalni/alt ernativa z lastnim ciklom 
ogrevanja
Izmer jeni koeficie nt aerodinamičnega upora, 
pomnožen s čelno površino: Hitrost (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultat : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo HM) =
f0r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
f2r (izračunana vrednost za vozilo LM) =
2.4.2 Nizka vrednost za vozilo
Ponovi te odsta vek 2.4.1 s podatki VL.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/135  
Dodatek 3 
Preizkuševalni obrazec za preizkus WLTP 
Pred loga preizkuše valneg a obrazca
Preizkuševalni obrazec vsebuje preizkuševalne podatk e, ki so zabeleženi, vendar niso del preizkuševalnih poročil.
Tehnična služba ali proizva jalec preizkuševalne obrazce hrani vsaj deset let.
Naslednje informacije, če so primer ne, so najmanjši obseg podatk ov, zahtevanih za preizkuševalne obrazce.
Informaci je iz Priloge B4 k temu pravilniku
Nastavl jivi parametr i poravnanja koles :
Oddaljenost od tal :
Višina vozila :
Maziva sistema za prenos moči :
Maziva kolesnih leža jev :
Nastavit ev zavor za preprečevanje nereprezentativnega 
nepotrebnega upora:
Koeficienti, c0, c1 in c2 : c0 =
c1 =
c2 =
Časi iztekan ja, izmer jeni na dinamometr u z valji : Referenčna hitrost  
(km/h)Čas iztekanja (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Na vozilo ali vanj je lahk o nameščena dodatna teža, da se 
odpra vi drsenje pnevmatik: teža (kg)
na/v vozilu
Časi iztekan ja po opravl jenem postopku iztekanja 
v vozilu: Referenčna hitrost  
(km/h)Čas iztekanja (s)
130
120
110
100
90
80SL Uradni list Evropske unij e L 423/136 26.11.2021  
70
60
50
40
30
20
Informaci je iz Priloge B5 k temu pravilniku
Učink ovitost pretvorn ika NO x
Nave dene koncentracij e (a); (b), (c), (d) in koncentracij e, 
pri kate rih je analizator NO x v načinu NO, ko kalibr irni 
plin ne teče skozi pretvornik: (a) =
(b) =
(c) =
(d) =
Koncentracij a v načinu NO =
Informaci je iz Priloge B6 k temu pravilniku
Dejanska razdalja, ki jo je prev ozilo vozilo :
Za vozila z ročnim menjalnik om, vozila MT, ki ne 
morejo slediti sledi cikla:
odstopanj a od vozneg a cikla:
Indeks i sledi vožnje:
Naslednji indeks i se izračunajo v skladu s standardom 
SAE J2951 (revidiran januar ja 2014):
IWR: ocena vztrajnostneg a dela
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti:
:
:
:
:
:
Tehtanje filtra za delce z vzorcem
Filte r pred preizkusom
Filte r po preizkusu
Referenčni filter:
:
:
Vsebina vsakeg a od sesta vnih delov , mer jenih po 
stabilizacij i mer ilne naprav e:
Določit ev faktorja rege neracije
Števi lo ciklov D med dvema WLTC, ko pride do 
dogodk ov rege neracije
Števi lo ciklov , v kater ih so opravl jene mer itve emisij n
Mer jenje masnih emisi j M0
sijza vsak sesta vni del i v vsa­
kem ciklu j:
:
:SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/137  
Določit ev faktorja rege neracije
Števi lo veljavnih preizkuševalnih ciklov d, izmer jenih za 
popolno regeneraci jo:
Določit ev faktorja rege neracije
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Informaci je iz Priloge B6a k temu pravilniku
ATCT
Temp eratura zraka in vlažnost preizkuševalne celice, 
izmer jeni pri izhodu ventilator ja za hlajenje vozila pri 
najn ižji frekvenci 0,1 Hz.Nastavl jena vrednost temperature = Treg
Dejanska vrednost temperature
± 3 °C na začetku preizkusa
± 5 °C med preizkusom
Temp eratura območja odsta vitve, mer jena neprestano 
pri najn ižji frekvenci 0,033 Hz.: Nastavl jena vrednost temperature = Treg
Dejanska vrednost temperature
± 3 °C na začetku preizkusa
± 5 °C med preizkusom
Čas prehoda s predk ondicioniranja na območje 
odstavi tve: ≤ 10 minut
Čas med koncem preizkusa tipa 1 in postopk om 
ohlaj anja
Izmer jeni čas odstavi tve, zabeležen v vseh ustreznih 
preizkuševalnih obrazcih.:
:≤ 10 minut
čas med mer jenjem končne temperature in koncem 
preizkusa tipa 1 pri 23 °C
Informaci je iz Priloge C3 k temu pravi lniku
Preizkus dnevnih emisi j
Temp eratura okolice v dveh dnevnih ciklih (zabeležena 
vsaj vsak o minuto):
Obremenite v posode z aktivnim ogljem s hlapi goriva, 
sproščenimi ob izenačenju tlaka
Temp eratura okolice v prvem 11-ur nem prof ilu 
(zabeležena vsaj vsakih 10 minut):SL Uradni list Evropske unij e L 423/138 26.11.2021  
Dodatek 4 
Poročilo o preizkusu emisij zaradi izhlapevanja 
Naslednje informacije, če so primer ne, so najmanjši obseg podatk ov, zahtevanih za preizkus emisi j zaradi izhlapevanja.
Številka poročila
VLOŽNI K
Proizvajalec
ZADEV A …
Identif ikator skupine emisij zaradi izhlapevanja :
Predmet preizkusov
Znamka :
SKLEP Predmet preizkusov ustreza zahtevam iz zadeve.
KRAJ, dd. mm. llll
Vsaka tehnična služba lahk o vključi dodatne informaci je.
1. Opis preizkušanih vozil v zvezi z visok o vrednostjo
Številk e vozila : številka prototipa in VIN
Kategor ija :
1.1 Zgradba pogonskeg a sistema
Zgradba pogonskeg a sistema : notranje zgorevanje, hibr idni, elektr ični ali gorivne celice
1.2 Moto r z notranjim zgorevanjem
Za več kot en motor z notranjim zgorevanjem ponovit e točko
Znamka :
Tip :
Način delov anja : dvotaktni/štir itaktni
Število in razporeditev cilindrov :
Delovna prostorni na motorja (cm3) :
Tlačno polnjenje : da/ne
Neposredno vbrizga vanje : da/ne ali opis
Vozilo glede na tip goriva : enogor ivno/dv ogor ivno/pr ilagodljivo
Mazivo za motor : znamka in tip
Hladilni sistem : tip: zrak/v oda/oljeSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/139  
1.4 Sistem za dovajanje goriva
Tlačilka za vbrizga vanje goriva :
Vbrizgalne šobe :
Posoda za gorivo
Plasti : enoplastna/večplastna
Material posode za gorivo : kovina/...
Material i drugih delov sistem a za dova janje 
goriva: …
Zapr t : da/ne
Nazivna prost ornina posode (l) :
Posoda z aktivnim ogljem
Znamka in tip :
Vrsta aktivneg a oglja :
Prostornina aktivneg a oglja (l) :
Masa aktivnega oglja (g) :
Navede na delovn a zmog ljivost absor pcije butana (g) : xx,x
2. Rezultati preizkusa
2.1 Staranje posod z aktivnim ogljem na preizkuševalni mizi
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov :
Poročilo o preizkusu staranja posod z aktivnim 
ogljem:
Stopn ja obremenitve :
Specifi kaci je goriva
Znamka :
Tip : ime referenčnega goriva …
Gostota pri 15 °C (kg/m3) :
Vsebnost etanola (%) :
Številka serije :
2.2 Določitev faktorja prepustnosti (PF)
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov :
Poročilo o preizkusu faktorja prepustnosti :
Vrednost HC, izmer jena v 3. tednu, HC 3W  
(mg/24 h): xxx
Vrednost HC, izmer jena v 20. tednu, HC 20W  
(mg/24 h): xxx
Fakt or prepustnosti, PF (mg/24 h) : xxxSL Uradni list Evropske unij e L 423/140 26.11.2021  
V primer u večplastnih ali kovinskih posod
Alte rnativni faktor prepustnosti, PF (mg/24 h) : da/ne
2.3 Preizkus emisij zaradi izhlapevanja
Datumi preizkusov : (dan/mesec/leto)
Kraj preizkusov :
Postope k nastav itve dinamometra : fiksni tek/ponavljalni/alt ernativa z lastnim ciklom 
ogrevanja
Način delov anja z dinamometrom da/ne
Način iztekanja : da/ne
2.3.1 Masa
Preizkuševalna masa visoke vrednosti za vozilo 
(kg):
2.3.2 Parametr i cestne obremenitve
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3 Cikel in točka menjanja prestave (če je ustrezno)
Cikel (brez zmanjšanja) : Razred 1/2/3
Menjanje prestav : povprečna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta
2.3.4 Vozilo
Preizkušeno vozilo : VH ali opis
Število prevoženih kilometrov (km) :
Starost (tednov ) :
2.3.5 Preizkuševalni postopek in rezultati
Preizkuševalni postopek : neprekinjen (zapr ti sistemi za shranjevanje goriva)/ 
neprekinjen (nezapr ti sistemi za shranjevanje goriva)/
samostojen (zapr ti sistem i za shranjevanje goriva)
Opis obdobi j odstavitve vozila (čas in 
temperatura):
Vrednost obremenitve s hlapi goriva, 
sproščenimi ob izenačenju tlaka (g): xx,x (če je ustrezno)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/141  
Preizkus emisij zaradi izhlapevanjaOdstavit ev segreteg a 
vozila,
MHSPrvo 24-ur no dnevno 
obdobje, MD1Drugo 24-ur no dnevno 
obdobje, MD2
Srednja vrednost temperature (°C) – –
Emisije zaradi izhlapevanja (g/preizkus) x,xxx x,xxx x,xxx
Končni rezultat, MHS + MD1 + MD2 + (2 × PF)  
(g/preizkus)x,xxSL Uradni list Evropske unij e L 423/142 26.11.2021  
PRILOGA A2 
Sporočilo
(Največji format: A4 (210 × 297 mm))
()Izdal: naziv homolog acijsk ega organa:
.........................................
.........................................
.........................................
o(2): podeljeni homologaci ji
razšir jeni homologaci ji
zavrnjeni homolog aciji
preklicani homologaci ji
dokončnem prenehanju proizvod nje
tipa vozila glede na emisije plinastih onesnaževal iz motorj a v skladu s Praviln ikom ZN št. 154
Homolog acijska št.: ..........................................Razlog za razšir itev: .........................................
Oddelek I
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): ..........................................................................
0.2 Tip: .............................................................................................................
0.2.1 Trgovska imena (če obsta jajo): .................................................................................
0.3 Podatki za identif ikacij o tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3)
0.3.1 Mesto navedene oznak e: .......................................................................................
0.4 Kategor ija vozila (4): ............................................................................................
0.5 Naziv in naslo v proizvajalca: ...................................................................................
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obrat ov: ........................................................................
0.9 Naziv in naslo v zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...........................................................
1.0 Pripombe: ......................................................................................................
(1)Številčna oznaka države, ki je podelila/razšir ila/zavrn ila/preklicala homologa cijo (glej določbe o homologaci ji v Pravilniku).
(2)Neustrezno črtati.
(3)Če podatki za identif ikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavneg a dela ali samosto jne tehnič ne enote, 
vsebov ane v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomesti jo s simbolom „?“ (npr . ABC??123??).
(4)Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstr ukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, odst. 2 – www . 
unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29g en/wp29resolutions.html .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/143  
Oddelek II
1. Dodatne informaci je (če je ustrezno): (glej dopolnilo)
2. Tehnična služba, pristojn a za izvajanje preizkusov: ............................................................
3. Datum poročila o preizkusu tipa 1: ............................................................................
4. Številka poročila o preizkusu tipa 1: ...........................................................................
5. Morebitne pripombe: (glej oddelek 3 dopolnila)
6. Kraj : ............................................................................................................
7. Datum: .........................................................................................................
8. Podpis: .................................................................
Priloge: 1.Opisna dokumentacija .
2.Poročila o preizkusih.SL Uradni list Evropske unij e L 423/144 26.11.2021  
Dopolnilo k sporočilu o homolog aciji št. … v zvezi s homologa cijo vozila glede emisi j izpušnih plino v v skladu s prvotno 
različico Pravilnika ZN št. 154
0. IDENTIFIKA TOR SKUPINE INTERPOL ACIJ, KOT JE OPREDELJEN V ODST AVKU 5 PRA VILNIKA ZN št. 154
0.1 Identifikator: ...................................................................................................
0.2 Identifikator osnovne ga vozila (5a) (1): ..........................................................................
1. DOD ATNE INFORMA CIJE
1.1 Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnj o:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: .............................................................................................................
1.2 Največja dovoljena masa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: .............................................................................................................
1.3 Referenčna masa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: .............................................................................................................
1.4 Število sedežev : ................................................................................................
1.6 Tip karoser ije:
1.6.1 za kategoriji M1, M2: limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zada j, kara van, kupe, kabr iolet, večnamensk o 
vozilo (a)
1.6.2 za kategoriji N1, N2: tovorn jak, kombinirano vozilo (a)
1.7 Pogonska kolesa: spredaj, zada j, 4 × 4 (a)
1.8 Povsem elektr ično vozilo: da/ne (a)
1.9 Hibr idno elektr ično vozilo: da/ne (a)
1.9.1 Kategor ija hibr idnega elektr ičnega vozila: vozila z zunanjim polnjenjem/vozila brez zunanjeg a polnjenja/ 
vozila na gorivne celice z zunanjim polnjenjem/v ozila na gorivne celice brez zunanjeg a polnjenja (kot je 
ustrezno) (a)
1.9.2 Stikalo za izbiro načina delov anja: da/ne (a)
1.10 Oznaka motor ja:
1.10.1 Kapa citeta/delovna prost ornina motor ja (kot je ustrezno):
1.10.1.1 Batni motor z linear nim gibanjem batov:
1.10.1.2 Wanklo v motor:
1.10.1.2.1 Kapa citeta:SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/145  
1.10.1.2.2 Delovn a prost ornina mot orja:
1.10.2 Sistem za dovajanje goriva: neposredni vbrizg/posredni vbrizg (a)
1.10.3 Gor ivo, ki ga priporoča proizvajalec:
1.10.4.1 Največja moč: kW pri min–1
1.10.4.2 Največji navor: Nm pri min–1
1.10.5 Naprava za nadtlačno polnjenje: da/ne (a)
1.10.6 Vžig alni sistem : kompre sijski vžig/pr isilni vžig (a)
1.11 Pogonski sistem (za povsem elektr ično vozilo ali hibr idno elektr ično vozilo) (a)
1.11.1 Največja neto moč: ........................ kW pri: ........................ do ........................ min–1
1.11.2 Največja moč v tridesetih minutah: ....................................................................... kW
1.11.3 Največji neto navor: ...................................... Nm pri ...................................... min–1
1.11.4 Nazivna napetost sklada gorivnih celic: ..................................................................... V
1.12 Pogonski akumulator (za povsem elektr ično vozilo ali hibr idno elektr ično vozilo)
1.12.1 Nazivna napetost: V
1.12.2 Kapa citeta (v času 2 ur): Ah
1.13 Prenos moči: ................................................, .................................................
1.13.1 Vrsta menjalnika: ročni/avt omatski/brezst openjski menjalnik (a)
1.13.2 Število prestavnih razmer ij:
1.13.3 Skupno prestav no razmer je (vključno s kotalnim obsegom pnevmatik pod obremenitvijo) : (hitrost vozila 
(km/h))/(vr tilna frekvenca motorja (1 000 (min–1)))
Prva prestav a: ........Šesta prestav a: .......
Druga 
prestav a: .............Sedma 
prestav a: .............
Tretja 
prestav a: .............Osma 
prestav a: .............
Četr ta 
prestav a: .............Hitra (direktna) 
prestav a: .............
Peta prestava: ........
1.13.4 Končno prestavno razmer je:
1.14 Pnevmatike : ................................, ................................, ...............................SL Uradni list Evropske unij e L 423/146 26.11.2021  
Tip: radialni/biasni/... (5)
Mere: ...........................................................................................................
Kotalni obseg pod obremenitvijo:
Kotalni obseg pnevmatik, uporabljenih v preizkusu tipa 1
2. REZUL TATI PREIZKUSO V
2.1 Rezultati preizkusov emisij iz izpušne cevi
Razvrstite v glede na emisije: ...................................................................................
Rezultati preizkusa tipa 1, kjer je ustrezno
Homolog acijska številka, če ne gre za matično vozilo (1): ......................................................
Preizkus št. 1
Rezultat tipa 1CO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmer jeno (8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Povprečna vrednost, 
izračunana s Ki (M × Ki ali 
M + Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Končna povprečna 
vrednost, izračunana s Ki in 
DF (13)
Mejna vrednost
Preizkus št. 2 (če je ustrezno)
Tabelo preizkusa št. 1 je treba ponovit i z rezultati drugega preizkusa.
Preizkus št. 3 (če je ustrezno)
Tabelo preizkusa št. 1 je treba ponovit i z rezultati tretjega preizkusa.
Ponoviti je treba preizkus št. 1, preizkus št. 2 (če je ustrezno) in preizkus št. 3 (če je ustrezno) za nizk o 
vrednost za vozilo (če je ustrezno) in VM (če je ustrezno).
Preizkus ATCT
Emisije CO 2 (g/km) Kombinirano
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
Tip 1 (23 °C) MCO2,23°
Korekcij ski faktor skupine (FCF)
(5)Tip pnevmatik e glede na Prav ilnik ZN št. 117.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/147  
Rezultat preizkusa ATCTCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmer jeno (6),(7)
Mejne vrednosti
Razlika med končno temperaturo hladilne tekočine motorja in povprečno temperaturo območja odsta vitve 
v zadnjih treh urah ΔT_A TCT (°C) za referenčno vozilo: .......................................................
Najkrajši čas odsta vitve tsoak_ATCT (s): .........................................................................
Mesto tipala za temperaturo: ...................................................................................
Identifikator skupine ATCT : ....................................................................................
Tip 4: ............................................................................................. g/preizkus;
preizkuševalni postopek v skladu s: Prilogo C3 k Praviln iku ZN št. 154 (1).
Tip 5:
(a) preizkus trajnosti: preizkus celotnega vozila/preizkus staranja na preizkuševalni naprav i/brez 
preizkusa (1);
(b) faktor poslabšanja (DF): izračunan/dodeljen (1);
(c) naved ite vrednosti: ........................................................................................;
(d) veljavni cikel tipa 1 (Priloga B4 k Praviln iku ZN št. 154) (14): ..............................................
2.1.1 Tabelo tipa 1 za vozila z dvogorivnim motor jem je treba ponoviti za obe gorivi. Pri vozilih s prilagodljivim 
tipom goriva (če je preizkus tipa 1 izveden za obe gorivi v skladu s tabelo A v odsta vku 6 Pravi lnika ZN 
št. 154) in pri vozilih s pogonom na UNP ali ZP/biometan z enogor ivnim motorjem ali dvogori vnim 
motorjem je treba tabelo pono viti za različne referenčne pline, uporabljene pri preizkusu, in v dodatni tabeli 
navesti najslabše rezultate.
2.1.2 Pisni opis in/ali risba indikator ja nepravilneg a delo vanja (MI): .................................................
2.1.3 Seznam in funkci ja vseh sestavnih delov , ki jih nadzira sistem za diagnostik o na vozilu: ......................
2.1.4 Pisni opis (splošna načela delov anja) za: .......................................................................
2.1.4.1 Zazna vanje neuspelih vžigov (8): ...............................................................................
2.1.4.2 Nadzor katalizatorja8: ..........................................................................................
2.1.4.3 Nadzor lambda sonde8: ........................................................................................
2.1.4.4 Drugi sesta vni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostik o na vozilu8: ............................................
2.1.4.5 Nadzor katalizatorja (9): ........................................................................................
2.1.4.6 Nadzor filtra za delce9: .........................................................................................
2.1.4.7 Nadzor aktivat orja elektronsk ega sistema za dovajanje goriva9: ................................................
2.1.4.8 Drugi sesta vni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostik o na vozilu: ............................................
(6)Če je ustrezno.
(7)Zaokrožit e na dve decimalni mesti.
(8)Za vozila z motorji s prisilnim vžigom.
(9)Za motorje s kompresijskim vžigom.SL Uradni list Evropske unij e L 423/148 26.11.2021  
2.1.5 Mer ila za vklop MI (stalno število voznih ciklov ali statistična metoda ): .......................................
2.1.6 Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev , ki jih uporablja sistem za diagnostik o na vozilu (z ustreznimi 
pojasnili): ......................................................................................................
2.2 Rezer virano.
2.3 Katalizat orji: da/ne (a)
2.3.1 Originalni katalizator je bil preizkušen po vseh ustreznih zaht evah iz tega pravilnika: da/ne (a)
2.5 Rezultati preizkusov emisij CO2 in porabe goriva
2.5.1 Vozilo, ki ga poganj a izključno motor z notranjim zgorevanjem, in hibr idno elektr ično vozilo brez 
zunanjeg a polnjenja (NO VC)
2.5.1.0 Najnižja in najvišja vrednost CO 2 v skupini interpolacij: .......................................................
2.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo
2.5.1.1.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.1.1.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.1.2.3 f2, N/(km/h)2: ...................................................................................................
2.5.1.1.3 Masne emisije CO 2 (predložit e vrednosti za vsak o preizkušeno referen čno gorivo za faze: za izmer jene 
vrednosti za kombinirano gorivo glej odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Pravilniku ZN št. 154)
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
povprečje
Končne vrednosti MCO2,p,H /M CO2,c,H
2.5.1.1.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsak o preizkušeno referenčno gorivo za faze: za izmer jene vrednosti 
za kombinirano gorivo glej odsta vka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Praviln iku ZN št. 154)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,H/FC c,H ali FEp,H, 
FEc,HSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/149  
2.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
2.5.1.2.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.1.2.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.2.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
2.5.1.2.3 Masne emisije CO 2 (predložit e vrednosti za vsak o preizkušeno referen čno gorivo za faze: za izmer jene 
vrednosti za kombinirano gorivo glej odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Pravilniku ZN št. 154)
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
povprečje
Končne vrednosti MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.2.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsak o preizkušeno referenčno gorivo za faze: za izmer jene vrednosti 
za kombinirano gorivo glej odsta vka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Praviln iku ZN št. 154)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,L/FC c,L ali FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.3 Srednja vrednost za vozilo NOVC-HEV (če je ustrezno)
2.5.1.3.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.1.3.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.1.3.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
2.5.1.3.3 Masne emisije CO 2 (predložit e vrednosti za vsak o preizkušeno referen čno gorivo za faze: za izmer jene 
vrednosti za kombinirano gorivo glej odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Pravilniku ZN št. 154)SL Uradni list Evropske unij e L 423/150 26.11.2021  
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
povprečje
Končne vrednosti MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.3.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsak o preizkušeno referenčno gorivo za faze: za izmer jene vrednosti 
za kombinirano gorivo glej odsta vka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Priloge B6 k Praviln iku ZN št. 154)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,L/FC c,L ali FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.4 Za vozila, ki jih poganja motor z notranjim zgorevanjem in so opremljena s sistemi s periodično 
regener acijo, kot so opredeljena v odsta vku 3.8.1 Pravilnika ZN št. 154, se rezultati preizkusov pomnoži jo 
s faktorjem Ki, kot je določeno v Dodatku 1 k Prilogi B6 k Pravilniku ZN št. 154.
2.5.1.4.1 Informaci je o strateg iji regeneraci je za emisi je CO2 in porabo goriva
D – števi lo ciklov delov anja med dvema cikloma, kjer pride do rege nerativnih faz: ...........................
d – število ciklo v delovanja, potrebnih za regeneraci jo: ........................................................
Veljavni cikel tipa 1 (Priloga B4 k Pravi lniku ZN št. 154) (14): ..........
Kombinirano
Ki (aditiv/multiplikativ) (1)
Vrednosti za CO2 in poraba goriva (10)
2.5.2 Povsem elektr ična vozila (10)
2.5.2.1 Poraba elektr ične energije
2.5.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo
2.5.2.1.1.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.2.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.2.1.1.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
(10)Neustrezno prečr tajte (v nekaterih primer ih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
EAC (Wh) Preizkus
1
2
3
EC (Wh/km) Preizkus(kot je ustrezno)
Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnj aKombinir -
ano
Izračunana poraba 
elektr ične energi je (EC)1
2
3
pov-
prečje
Nav edena vrednost – – – – –
2.5.2.1.1.3 Skupno trajanje preseg anja tolerance za izvedbo cikla: ...................................................... s
2.5.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
2.5.2.1.2.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.2.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.2.1.2.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
EAC (Wh) Preizkus
1
2
3
EC (Wh/km) Preizkus Mestna vožnja Kombinirano
Izračunana poraba 
elektr ične energije 
(EC)1
2
3
povprečje
Navedena vrednost –SL Uradni list Evropske unij e L 423/152 26.11.2021  
EC (Wh/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnj aKombinir -
ano
Izračunana poraba 
elektr ične energi je (EC)1
2
3
pov-
prečje
Nav edena vrednost – – – – –
2.5.2.1.2.3 Skupno trajanje preseg anja tolerance za izvedbo cikla: … s
2.5.2.2 Povsem elektr ični doseg
2.5.2.2.1 Visoka vrednost za vozilo
PER (km) Preizkus Nizk o Srednje Visok oZelo 
visok oMestna 
vožnj aKombinir -
ano
Izmer jeni povsem 
elektr ični doseg1
2
3
pov-
prečje
Nav edena vrednost – – – – –
2.5.2.2.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
PER (km) Preizkus Nizko Srednje VisokoZelo 
visokoMestna 
vožnjaKombinir -
ano
Izmer jeni povsem 
elektr ični doseg1
2
3
pov-
prečje
Nav edena vrednost – – – – –
PER (km) Preizkus Mestna vožnja Kombinir ano
Izmer jeni povsem 
elektr ični doseg1
2
3
povprečje
Navedena vrednost –SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/153  
2.5.3 Hibr idno elektr ično vozilo z zunanjim polnjenjem (OVC) in hibr idno vozilo na gorivne celice (kot je 
ustrezno):
2.5.3.1 Masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja (uporablja se samo za vozila OVC-HEV)
2.5.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo
2.5.3.1.1.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.3.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.3.1.1.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti MCO2,p,H /M CO2,c,H
2.5.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
2.5.3.1.2.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.3.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve
2.5.3.1.2.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.3.1.3 Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno)
2.5.3.1.3.1 Potreba po energi ji cikla: ..................................................................................... J
2.5.3.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitveSL Uradni list Evropske unij e L 423/154 26.11.2021  
2.5.3.1.3.2.1 f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2 f1, N/(km/h): ....................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3 f2, N/(km/h) (2): .................................................................................................
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
MCO2,p,5 /M CO2 ,c,5 1
2
3
Povprečje
MCO2,p,M /M CO2,c,M
2.5.3.2 Masne emisije CO2 pri praznjenju naboja (uporablja se samo za vozila OVC-HEV)
Visoka vrednost za vozilo
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Kombinirano
MCO2,CD 1
2
3
Povprečje
Končna vrednost MCO2,CD,H
Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Kombinirano
MCO2,CD 1
2
3
Povprečje
Končna vrednost MCO2,CD,L
Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Emisije CO 2 (g/km) Preizkus Kombinirano
MCO2,CD 1
2
3
Povprečje
Končna vrednost MCO2,CD,MSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/155  
2.5.3.3 Masne emisije CO2 (tehtane, kombinirane) (11)(uporablja se samo za vozila OVC-HEV)
Visoka vrednost za vozilo: MCO2,weight ed ................................................................. g/km
Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): MCO2,weight ed .................................................. g/km
Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): MCO2,weight ed ................................................ g/km
2.5.3.3.1 Najnižja in najvišja vrednost CO 2 v skupini interpolacij.
2.5.3.4 Poraba goriva pri ohranjanju naboja
Visoka vrednost za vozilo
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,H/FC c,H ali FEp,H, 
FEc,H
Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,L/FC c,L ali FEp,L, 
FEc,L
Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l 
ali km/kg) (1) (kot je ustrezno)Nizk o Srednje Visok o Zelo visok o Kombinirano
Končne vrednosti FC p,M/FC c,M ali FEp,M, 
FEc,M
2.5.3.5 Poraba goriva pri praznjenju naboja
Visoka vrednost za vozilo
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l ali km/kg) ( 
1) (kot je ustrezno)Kombinirano
Končne vrednosti FC CD,H ali FECD,H
(11)Izmer jene v kombiniranem ciklu.SL Uradni list Evropske unij e L 423/156 26.11.2021  
Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l ali km/kg) ( 
1) (kot je ustrezno)Kombinirano
Končne vrednosti FC CD,L ali FECD,L
Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno)
Poraba goriva (l/100 km ali m3/100 km ali  
kg/100 km) (1) ali izkoristek goriva (km/l ali km/kg) ( 
1) (kot je ustrezno)Kombinirano
Končne vrednosti FC CD,M ali FECD,M
2.5.3.6 Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (12)(kot je ustrezno):
Visoka vrednost za vozilo: FC weighted ............. l/100 km ali (kg/100 km); ali FEweighted .............. km/l
Nizka vrednost za vozilo (če je ustrezno): FC weighted ............ l/100 km ali (kg/100 km); ali FEweighted ............ km/l
Srednja vrednost za vozilo (če je ustrezno): FC weighted ........... l/100 km ali (kg/100 km); ali FEweighted ........... km/l
2.5.3.7 Dosegi:
2.5.3.7.1 Izključno elektr ični doseg (AER)
AER (km) Preizkus Mestna vožnja Kombinirano
Vrednosti AER 1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti AER
2.5.3.7.2 Enak ovreden izključno elektr ični doseg EAER (če je ustrezno)
EAER (km) Nizk o Srednje Visok o Zelo visok oMestna 
vožnj aKombinirano
Vrednosti EAER
2.5.3.7.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja RCDA
RCDA (km) Kombinirano
Vrednosti RCDA
(12)Izmer jene v kombiniranem ciklu.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/157  
2.5.3.7.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja RCDC
RCDC (v km) Preizkus Kombinirano
Vrednosti RCDC 1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti RCDC
2.5.3.8 Poraba elektr ične energije
2.5.3.8.1 Poraba elektr ične energije (EC)
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Nizk o Srednje Visok o Zelo visok oMestna 
vožnj aKombinirano
Vrednosti porabe 
elektr ične energi je
2.5.3.8.2 UF-tehtana poraba elektr ične energi je pri praznjenju naboja EC AC,CD (kombinirana)
EC AC,CD (Wh/km) Preizkus Kombinirano
Vrednosti EC AC,CD 1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti EC AC,CD
2.5.3.8.3 UF-tehtana poraba elektr ične energi je EC AC, weighted (kombinirana)
EC AC,weighted (Wh/km) Preizkus Kombinirano
Vrednosti EC AC, 
weighted1
2
3
Povprečje
Končne vrednosti EC AC,weighted
Pri osnovne m vozilu je treba ponoviti točko 2.5.3.SL Uradni list Evropske unij e L 423/158 26.11.2021  
2.5.4 Hibr idna vozila na gorivne celice brez zunanjeg a polnjenja (NO VC-FCHV)
Poraba goriva (kg/100 km) ali km/kg Kombinirano
Končne vrednosti FC c
Pri osnovne m vozilu je treba ponoviti točko 2.5.4.
2.5.5 Naprava za spremljanje porabe goriva in/ali elektr ične energi je: da/ni relevantno .............................
3. Pripombe: ......................................................................................................
Pojasnila
(4)Če podatki za identif ikacij o tipa vsebujejo znak e, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sesta vnega dela ali 
samost ojne tehnične enot e, zajete v teh informacijah, se ti znaki v dokumentacij i nadomestijo 
s simbolom „?“ (npr . ABC??123??).
(5)Rezer virano.
(5a)Rezer virano.
(6)Rezer virano.
(8)Če je ustrezno.
(9)Zaokrožite na 2 decimalni mesti.
(10)Zaokrožite na 4 decimalna mesta.
(11)Se ne uporablja.
(12)Povprečna vrednost, izračunana s seštevanjem povprečnih vrednosti (M.Ki), izračunanih za THC in 
NO x.
(13)Zaokrožite na 1 decimalno mest o več, kot jih ima mejna vrednost.
(14)Nav edite ustrezni postopek.
(22)Ustrezen cikel tipa 1: Priloga B1 k Pravilniku ZN št. 154.
(23)Če je namesto preizkuševalnega cikla tipa 1 uporabljeno modeliranje, se uporabi vrednost, pridobljena 
z metodologi jo modeliranja.
(a) Neustrezno prečr tajte (v nekaterih primer ih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/159  
PRILOGA A3 
Namestitev homologacijske oznake 
Pri homologaci jski oznaki, izdani in nameščeni na vozilo v skladu z odstavk om 5 tega pravilnika, je ob homolog acijski 
števi lki naveden alfanumer ični znak, ki označuje raven, na katero je omejena homologaci ja.
V tej prilogi je opisan videz te oznak e in naveden primer njene sestave.
V naslednjem shematske m grafičnem prikazu so predstavljene splošna oblika, dimenzije in vsebina oznak e. Opredeljeni so 
pomeni številk in črk ter navedeni viri za določanje ustrezne altern ative za vsak o homologaci jo.
a = 8 mm (najmanj)
Naslednji grafi čni prikaz je praktični primer sestave oznake.
Zgor nja homologaci jska oznaka, nameščena na vozilo v skladu z odstavk om 5 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip 
vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnik om št. 154 pod homolog acijsk o številk o 2439, kot je 
opredeljeno v razdelku 3 odsta vka 5.2.1. Ta homologaci jska oznaka pomeni, da je bila homolog acija podeljena v skladu 
z zahtevami iz prvotne različice tega pravilnika. Poleg tega pripisana oznaka (1A) pomeni, da je vozilo homologirano na 
ravni 1A (Evropa).
Naslednji grafi čni prikaz je praktični primer sestave oznake.
(1)Številka države v skladu z opombo v odstavku 5.4.1 tega prav ilnika.SL Uradni list Evropske unij e L 423/160 26.11.2021  
Zgor nja homologaci jska oznaka, nameščena na vozilo v skladu z odstavk om 5 tega pravilnika, pomeni, da je bil zadevni tip 
vozila homologiran v Franciji (E2) v skladu s:
(a) Pravilnik om ZN št. 83 pod delom 3 homologaci jske števi lke 9876. Ta homolog acijska oznaka pomeni, da je bila 
homologaci ja podeljena v skladu z zahtevami iz tega pravi lnika z vključenimi spremembami 08. Poleg tega pripisana 
oznaka (ZA) pomeni, da je vozilo homologirano ob določeni ravn i zahtev , povezani z oznak o ZA;
(b) tem pravi lnikom pod delom 3 homologaci jske številk e 2439. Ta homologaci jska oznaka pomeni, da je bila 
homologaci ja podeljena v skladu z zaht evami iz prvotne različice tega pravilnika. Poleg tega pripisana oznaka (1A) 
pomeni, da je vozilo homologirano na ravni 1A (Evropa).
Tabela A3/1
Znaki glede na raven homologacije 
Oznaka Pogodbenica, od katere so odvisne zahteve
1A Evropska unija
1B Japonska
02 UsklajenoSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/161  
PRILOGE, DEL B 
V prilogah v delu B prilog so opisani postopki za določanje stopenj emisi j plinastih spojin, trdnih delcev , števila delcev (če 
se zahteva mer jenje PN), emisij CO 2, porabe goriva, porabe elektr ične energije in elektr ičnega dosega lahkih vozil.SL Uradni list Evropske unij e L 423/162 26.11.2021  
PRILOGA B1 
Globalno usklajeni preizkuševalni cikli za lahka vozila (WL TC) 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE
Cikel, ki bo prevože n, je odvisen od razmer ja nazivne moči preizkusnega vozila in mase v stanju, pripravljenem 
za vožnjo, zmanjšane za 75 kg, W/kg, ter njego ve najv išje hitrostiv max (kot je opredeljena v odsta vku 3.7.2 tega 
pravilnik a).
Cikel, ki izha ja iz zahte v, opisanih v tej prilogi, se v drugih delih tega pravilnika imenuje „veljavni cikel“.
2. KLASIFIKA CIJA VOZIL A
2.1 Pri vozilih razreda 1 je razmer je med močjo in maso v stanju, priprav ljenem za vožnj o, minus 75 kg enak o 
Pmr≤22 W/kg.
2.2 Pri vozilih razreda 2 je razmer je med močjo in maso v stanju, priprav ljenem za vožnj o, minus 75 kg večje od 
22 W/kg, vendar ≤ 34 W/kg.
2.3 Pri vozilih razreda 3 je razmer je med močjo in maso v stanju, priprav ljenem za vožnj o, minus 75 kg večje od 
34 W/kg.
2.3.1 Vozila razreda 3 so razdeljena v dva podrazreda glede na njiho vo najvišjo hitrost vmax.
2.3.1.1 Vozila razreda 3a s hitrostjo vmax < 120 km/h.
2.3.1.2 Vozila razreda 3b s hitrostjo vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2 Vsa vozila, preizkušena v skladu s Prilogo B8, so vozila razreda 3.
3. PREIZKUŠEV ALNI CIKLI
3.1 Cikel razreda 1
3.1.1 Celotni cikel razreda 1 je sestavljen iz nizke faze (Nizk o1), srednje faze (Srednje 1) in dodatne nizke faze (Nizk o1).
3.1.2 Faza Nizk o1 je opisana na sliki A1/1 in v tabeli A1/1.
3.1.3 Faza Srednje 1 je opisana na sliki A1/2 in v tabeli A1/2.
3.2 Cikel razreda 2
3.2.1 za raven 1A
Celotni cikel razreda 2 je sesta vljen iz nizke faze (Nizk o2), srednje faze (Srednje 2), visok e faze (Visok o2) in zelo 
visoke faze (Zelo visok o2).
za raven 1B
Celotni cikel razreda 2 je sestavljen iz nizke faze (Nizk o2), srednje faze (Srednje 2) in visok e faze (Visok o2).
3.2.2 Faza Nizk o2 je opisana na sliki A1/3 in v tabeli A1/3.
3.2.3 Faza Srednje 2 je opisana na sliki A1/4 in v tabeli A1/4.
3.2.4 Faza Visok o2 je opisana na sliki A1/5 in v tabeli A1/5.
3.2.5 Faza Zelo visok o2 je opisana na sliki A1/6 in v tabeli A1/6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/163  
3.3 Cikel razreda 3
Cikli razreda 3 so razdeljeni v dva podrazreda glede na razdelit ev vozil razreda 3.
3.3.1 Cikel razreda 3a
3.3.1.1 za raven 1A
Celotni cikel razreda 3a je sestavljen iz nizk e faze (Nizk o3), srednje faze (Srednje 3a), visok e faze (Visok o3a) in zelo 
visoke faze (Zelo visok o3).
za raven 1B
Celotni cikel razreda 3a je sestavljen iz nizke faze (Nizk o3), srednje faze (Srednje 3a) in visoke faze (Visok o3a).
3.3.1.2 Faza Nizk o3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.
3.3.1.3 Faza Srednje 3a je opisana na sliki A1/8 in v tabeli A1/8.
3.3.1.4 Faza Visok o3a je opisana na sliki A1/10 in v tabeli A1/10.
3.3.1.5 Faza Zelo visok o3 je opisana na sliki A1/12 in v tabeli A1/12.
3.3.2 Cikel razreda 3b
3.3.2.1 za raven 1A
Celotni cikel razreda 3b je sestavljen iz nizke faze (Nizk o3), srednje faze (Srednje 3b), visok e faze (Visok o3b) in zelo 
visoke faze (Zelo visok o3).
za raven 1B
Celotni cikel razreda 3b je sestavljen iz nizke faze (Nizk o3), srednje faze (Srednje 3b) in visok e faze (Visok o3b).
3.3.2.2 Faza Nizk o3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.
3.3.2.3 Faza Srednje 3b je opisana na sliki A1/9 in v tabeli A1/9.
3.3.2.4 Faza Visok o3b je opisana na sliki A1/11 in v tabeli A1/11.
3.3.2.5 Faza Zelo visok o3 je opisana na sliki A1/12 in v tabeli A1/12.
3.4 Trajanje faz ciklov
3.4.1 Cikel razreda 1
Prva faza nizk e hitrosti se začne v sekundi 0 (tstar t_low11 ) in konča v 589. sekundi (tend_low11 , trajanje 589 s).
Faza srednje hitrosti se začne v 589. sekundi (tstart_medium1 ) in konča v 1 022 . sekundi (tend_medium1 , trajanje 433 s).
Druga faza nizk e hitrosti se začne v 1 022 . sekundi (tstart_low12 ) in konča v 1 611 . sekundi (tend_low12 , trajanje 589 s).
3.4.2 Cikla razreda 2 in razreda 3
za raven 1A
Faza nizke hitrosti se začne v sekundi 0 (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) in konča v 589. sekundi (tend_low2 , tend_low3 , trajanje 
589 s).
Faza srednje hitrosti se začne v 589. sekundi (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) in konča v 1 022 . sekundi (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trajanje 433 s).SL Uradni list Evropske unij e L 423/164 26.11.2021  
Faza visoke hitrosti se začne v 1 022 . sekundi (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) in konča v 1 477 . sekundi (tend_high2 , tend_high3 , 
trajanje 455 s).
Faza zelo visoke hitrosti se začne v 1 477 . sekundi (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) in konča v 1 800 . sekundi (tend_exhigh2 , 
tend_exhigh3 , trajanje 323 s).
za raven 1B
Faza nizke hitrosti se začne v sekundi 0 (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) in konča v 589. sekundi (tend_low2 , tend_low3 , trajanje 
589 s).
Faza srednje hitrosti se začne v 589. sekundi (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) in konča v 1 022 . sekundi (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trajanje 433 s).
Faza visoke hitrosti se začne v 1 022 . sekundi (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) in konča v 1 477 . sekundi (tend_high2 , tend_high3 , 
trajanje 455 s).
3.5 Mestni cikli WLTC
za raven 1A
Vozila OVC-HEV in PEV se preizkusijo z uporabo ustreznih ciklov WLTC razreda 3a in 3b ter mestnih ciklov 
WLTC (glej Prilogo B8).
Mestni cike l WLTC sesta vljajo samo faze nizke in srednje hitrosti.
za raven 1B
Vozila OVC-HEV in PEV se preizkusij o z uporabo ustreznih ciklov WLTC razreda 3a in 3b (glej Prilogo B8).
4. CIKEL WLTC RAZRED A 1
Slika A1/1
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizk o11
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/165  
Slika A1/2a
Cikel WLTC razreda 1, faza Srednje 1
Slika A1/2b
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizk o12
SL Uradni list Evropske unij e L 423/166 26.11.2021  
Tabela A1/1
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizk o11 (v 589. sekundi se konča faza Nizk o11 in začne faza Srednje 1) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/167  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/168 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/169  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/170 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabela A1/2a
Cikel WLTC razreda 1, faza Srednje 1 (ta faza se začne v 589. sekundi) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/171  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8SL Uradni list Evropske unij e L 423/172 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/173  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/174 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabela A1/2b
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizk o12 (v 1 022. sekundi se konča faza Srednje 1 in začne faza Nizk o12) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/175  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/176 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/177  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/178 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. CIKEL WLTC RAZRED A 2
Slika A1/3
Cikel WLTC razreda 2, faza Nizk o2
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/179  
Slika A1/4
Cikel WLTC razreda 2, faza Srednje 2
Slika A1/5
Cikel WLTC razreda 2, faza Visok o2
SL Uradni list Evropske unij e L 423/180 26.11.2021  
Slika A1/6
Ta slika se uporablja samo za raven 1A.
Cikel WLTC razreda 2, faza Zelo visok o2
Tabela A1/3
Cikel WLTC razreda 2, faza Nizk o2 (v 589. sekundi se konča faza Nizk o1 in začne faza Srednje 1) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/181  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7SL Uradni list Evropske unij e L 423/182 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/183  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6SL Uradni list Evropske unij e L 423/184 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabela A1/4
Cikel WLTC razreda 2, faza Srednje 2 (ta faza se začne v 589. sekundi) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/185  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/186 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/187  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/188 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabela A1/5
Cikel WLTC razreda 2, faza Visok o2 (v 1 022. sekundi se konča faza Srednje 2 in začne faza Visok o2) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/189  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/190 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/191  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8SL Uradni list Evropske unij e L 423/192 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabela A1/6
Ta tabel a se uporablja samo za raven 1A. 
Cikel WLTC razreda 2, faza Zelo visok o2 (v 1 477. sekundi se konča faza Visok o2 in začne faza Zelo 
visok o2) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/193  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5SL Uradni list Evropske unij e L 423/194 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/195  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. CIKEL WLTC RAZRED A 3
Slika A1/7
Cikel WLTC razreda 3, faza Nizk o3
SL Uradni list Evropske unij e L 423/196 26.11.2021  
Slika A1/8
Cikel WLTC razreda 3a, faza Srednje 3a
Slika A1/9
Cikel WLTC razreda 3b, faza Srednje 3b
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/197  
Slika A1/10
Cikel WLTC razreda 3a, faza Visok o3a
Slika A1/11
Cikel WLTC razreda 3b, faza Visok o3b
SL Uradni list Evropske unij e L 423/198 26.11.2021  
Slika A1/12
Ta slika se uporablja samo za raven 1A.
Cikel WLTC razreda 3, faza Zelo visok o3
Tabela A1/7
Cikel WLTC razreda 3, faza Nizk o3 (v 589. sekundi se konča faza Nizk o3 in začne faza Srednje 3) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/199  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8SL Uradni list Evropske unij e L 423/200 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/201  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/202 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabela A1/8
Cikel WLTC razreda 3a, faza Srednje 3a (v 589. sekundi se konča faza Nizk o3 in začne faza Srednje 3a) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/203  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2SL Uradni list Evropske unij e L 423/204 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/205  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/206 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabela A1/9
Cikel WLTC razreda 3b, faza Srednje 3b (v 589. sekundi se konča faza Nizk o3 in začne faza Srednje 3b) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/207  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5SL Uradni list Evropske unij e L 423/208 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/209  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/210 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabela A1/10
Cikel WLTC razreda 3a, faza Visok o3a (ta faza se začne v 1 022. sekundi) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/211  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3SL Uradni list Evropske unij e L 423/212 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/213  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9SL Uradni list Evropske unij e L 423/214 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabela A1/11
Cikel WLTC razreda 3b, faza Visok o3b (ta faza se začne v 1 022. sekundi) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/215  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8SL Uradni list Evropske unij e L 423/216 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/217  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/218 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabela A1/12
Ta tabel a se uporablja samo za raven 1A. 
Cikel WLTC razreda 3, faza Zelo visok o3 (ta faza se začne v 1 477. sekundi) 
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/219  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/220 26.11.2021  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/221  
Čas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/hČas v sHitrost v  
km/h
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. IDENTIFIKA CIJA CIKL A
Za potrditev , da je bila izbrana pravilna različica cikla ali da je bil izveden pravilen cikel v obrat ovalnem sistemu 
preizkuševalne naprav e, so v tabeli A1/13 navedene kontrolne vsote vrednosti hitrosti vozila za faze cikla in 
celoten cike l.
Tabela A1/13
Kontrolne vsote za fazo Zelo visok o v tej tabeli se uporabljajo samo za raven 1A. 
Kontr olne vsote 1 Hz 
Razred cikla Faza cikla Kontrolne vsote ciljne hitrosti vozila 1 Hz
Razred 1Nizk o 11 988,4
Srednje 17 162,8
Nizk o 11 988,4
Skupaj 41 139,6
Razred 2Nizk o 11 162,2
Srednje 17 054,3
Visok o 24 450,6
Zelo visok o 28 869,8
Skupaj 81 536,9
Razred 3aNizk o 11 140,3
Srednje 16 995,7
Visok o 25 646,0
Zelo visok o 29 714,9
Skupaj 83 496,9SL Uradni list Evropske unij e L 423/222 26.11.2021  
Razred 3bNizk o 11 140,3
Srednje 17 121,2
Visok o 25 782,2
Zelo visok o 29 714,9
Skupaj 83 758,6
8. SPREMEMBA CIKL A
Ta odstavek se ne uporablja za vozila OVC-HEV , vozila NOVC-HEV in vozila OVC-FCHV .
8.1 Splošne opombe
Težave z voznimi lastnostmi se lahk o pojavi jo pri vozilih z razmer jem moči in mase blizu meje med vozili 
razreda 1 in razreda 2, vozili razreda 2 in razreda 3 ali pri vozilih razreda 1 z zelo nizk o močjo.
Ker so te teža ve večinoma povezane s fazami cikla s kombinacijo visoke hitrosti vozila in velikimi pospeški, ne pa 
z najvišjo hitrostjo vozila, se uporabi postopek zmanjšanja za izboljšanje voznih lastnosti.
8.2 Ta odstavek opisuje metodo za prilagoditev prof ila cikla z uporabo postopka zmanjšanja. Prilagojene vrednosti 
hitrosti vozila, izračunane v skladu z odsta vki 8.2.1 do 8.2.3, se v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika 
v zadnjem koraku zaokrožij o na eno decimalno mest o.
8.2.1 Postope k zmanjšanja za cikle razreda 1
Slika A1/14 prikazuje primer faze zmanjšane srednje hitrosti WLTC razreda 1.
Slika A1/14
Faza zmanjšane srednje hitrost i WLTC razreda 1
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/223  
Za cikel razreda 1 je čas zmanjševanja čas med 651. sekundo in 906. sekundo. Znotraj tega časa se pospeševanje 
za prvotni cikel izračuna z naslednjo enačbo:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
pri čemer je:
vi hitrost vozila (v km/h);
i čas med 651. sekundo in 906. sekundo.
Zmanjševanje je treba najprej uporabiti v časovnem obdobju med 651. sekundo in 848. sekundo. Sled 
zmanjšane hitrosti je treba nato izračunati z naslednjo enačbo:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
pri čemer je i¼651to847 .
Za i¼651 ,vdsc i¼vorigi.
Da bi se doseg la prvotna hitrost vozila v 907. sekundi, je treba korekcij ski faktor zaviranja izračunati z naslednjo 
enačbo:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36,7
vorig 848 –   – 36,7
pri čemer je 36,7 km/h prvotna hitrost vozila v 907. sekundi.
Zmanjšano hitrost vozila med 849. sekundo in 906. sekundo je treba nato izračunati z naslednjo enačbo:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Za i¼849to906 .
8.2.2 Postope k zmanjšanja za cikle razreda 2
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Ker so teža ve z voznim i lastnostmi izključno povezane s fazami pri zelo visoki hitrosti ciklov razreda 2 in 
razreda 3, je zmanjševanje povezano s tistimi obdobji faz pri zelo visoki hitrosti, za kate re se pričakuje, da se 
bodo pojavile teža ve z voznimi lastnostmi (glej sliki A1/15 in A1/16).SL Uradni list Evropske unij e L 423/224 26.11.2021  
Slika A1/15
Faza zmanjšane zelo visoke hitrost i WLTC razreda 2
Za cikel razreda 2 je čas zmanjševanja čas med 1 520 . sekundo in 1 742 . sekundo. Znotraj tega časa se 
pospeševanje za prvotni cikel izračuna z naslednjo enačbo:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
pri čemer je:
vi hitrost vozila (v km/h);
i čas med 1 520 . sekundo in 1 742 . sekundo.
Zmanjševanje se najprej uporabi v časov nem obdobju med 1 520 . sekundo in 1 725 . sekundo. 1 725 . sekunda je 
čas, ko je dosežena najv išja hitrost faze zelo visok e hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato izračunati 
z naslednjo enačbo:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
za i¼1520to1724 .
Za i¼1520 ,vdsc i¼vorigi.
Da bi se doseg la prvotna hitrost vozila v 1 743 . sekundi, je treba korekcij ski faktor zaviranja izračunati 
z naslednjo enačbo:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90,4
vorig 1725  – 90,4
90,4 km/h je prvotna hitrost vozila v 1 743 . sekundi.
Zmanjšano hitrost vozila med 1 726 . sekundo in 1 742 . sekundo je treba izračunati z naslednjo enačbo:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/225  
za i¼1726to1742 .
8.2.3 Postope k zmanjšanja za cikle razreda 3
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Slika A1/16 prikazuje primer za fazo zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3.
Slika A1/16
Faza zmanjšane zelo visoke hitrost i WLTC razreda 3
Za cikel razreda 3 je čas zmanjševanja čas med 1 533 . sekundo in 1 762 . sekundo. Znotraj tega časa se 
pospeševanje za prvotni cikel izračuna z naslednjo enačbo:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
pri čemer je:
vi hitrost vozila (v km/h);
i čas med 1 533 . sekundo in 1 762 . sekundo.
Zmanjševanje je treba najpr ej uporabiti v časovnem obdobju med 1 533 . sekundo in 1 724 . sekundo. 
1 724 . sekunda je čas, ko je dosežena najvišja hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba 
nato izračunati z naslednjo enačbo:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
Za i¼1533to1723 .
Za i¼1533 ,vdsci¼vorigi.
Da bi se doseg la prvotna hitrost vozila v 1763. sekundi, je treba korekcij ski faktor zaviranja izračunati 
z naslednjo enačbo:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82,6
vorig 1724  – 82,6SL Uradni list Evropske unij e L 423/226 26.11.2021  
82,6 km/h je prvotna hitrost vozila v 1 763 . sekundi.
Zmanjšano hitrost vozila med 1 725 . sekundo in 1 762 . sekundo je treba nato izračunati z naslednjo enačbo:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Za i¼1725to1762 .
8.3 Določit ev faktorja zmanjšanja (če je ustrezno)
Fakt or zmanjšanja fdsc je funkci ja razmer ja rmax med največjo potrebno močjo faz cikla, kjer se uporabi 
zmanjšanje, in nazivno močjo vozila Prated.
Največja potrebna moč Preq, max, i (v kW) je povezana s specif ičnim časom i in ustrezno hitrostjo vozila vi v sledi 
cikla ter se izračuna z naslednjo enačbo:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1,03×TM×v i×aiÞ�
3600
pri čemer je:
f0, f1, f2 uporabljeni koeficienti cestne obremenitve, N, N/(km/h) in N/(km/h)2;
TM uporabljena preizkuševalna masa, kg;
vi hitrost pri času i (v km/h);
ai pospešek pri času i (v m/s2).
Čas v ciklu i, pri katerem je potrebna največja moč ali vrednosti moči blizu najv ečje moči, je 764. sekunda za 
cike l razreda 1, 1 574 . sekunda za cikel razreda 2 in 1 566 . sekunda za cikel razreda 3.
Pripadajoče vrednosti hitrosti vozila, vi, in pospeševanja ai so naslednje:
vi¼61,4 km/h, ai¼0,22 m/s2 za razred 1,
vi¼109,9 km/h, ai¼0,36 m/s2 za razred 2,
vi¼111,9 km/h, ai¼0,50 m/s2 za razred 3.
rmax se izračuna z naslednjo enačbo:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Fakt or zmanjšanja fdsc se izračuna z naslednjimi enačbami:
če je rmax<r0, potem velja fdsc¼0
in zmanjševanje ni uporabljeno.
Če je rmax≥r0, potem velja fdsc¼a1×rmaxþb1.
Parameter/k oeficienti za izračun, r0, a1 in b1, so naslednji:
Raz­
red 1r0¼0,978 ,a1¼0,680 ,b1¼ – 0,665
Raz­
red 2r0¼0,866 ,a1¼0,606 ,b1¼ – 0,525 .
Raz­
red 3r0¼0,867 ,a1¼0,588 b1¼ – 0,510 .
Dobljena vrednost fdsc se v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika zaokroži na tri decimalna mesta in se 
uporabi le, če presega 0,010.
Zabeležij o se naslednji podatki:
(a) fdsc;
(b) vmax;
(c) dcycle (prevožen a razdalja) (v m).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/227  
Razdalja se izračuna z naslednjo enačbo:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za
i = tstar t + 1 do tend
tstar t je čas, ko se začne velja vni preizkuševalni cikel (glej odstavek 3 te priloge) (v s);
tend je čas, ko se konča velja vni preizkuševalni cikel (glej odstavek 3 te priloge) (v s).
8.4 Dodatne zaht eve (če je ustrezno)
Za različne konfiguracije vozila je treba zmanjševanje v smislu preizkuševalne mase in koefic ientov vozneg a 
upora uporabiti posamično.
Če je po uporabi zmanjševanja najv išja hitrost vozila nižja od najv išje hitrosti cikla, je treba v veljavnem ciklu 
uporabiti postopek, opisan v odstavku 9 te priloge.
Če vozilo ne more slediti sledi hitrosti veljavne ga cikla znotraj tolerance pri hitrostih, nižjih od najvišje hitrosti, 
ga je treba v tem času voziti z do konca pritisnjeno stopalk o za plin. Med temi časi delo vanja je sled hitrosti 
dovoljeno kršiti.
9. PRIL AGODITEV CIKL A ZA VOZIL A Z NAJVIŠJO HITR OST JO, KI JE NIŽJA OD NAJVIŠJE HITR OSTI CIKL A, 
KOT JE NAVEDENO V PREJŠNJIH ODST AVKIH TE PRILOGE
9.1 Splošne opombe
Ta odsta vek se nanaša na vozila, ki so tehnično sposobna slediti sledi hitrosti veljavn ega cikla iz odsta vka 1 te 
priloge (izhodiščni cikel) pri hitrostih, nižjih od njego ve najvišje hitrosti, vendar je njihova najvišja hitrost zaradi 
drugih razlogo v omejena na vrednost, nižjo od najv išje hitrosti izhodiščnega cikla. V tem odstavku se veljavni 
cike l, naveden v odstavku 1, imenuje „izhodiščni cikel“ in se uporablja za določitev cikla omejene hitrosti.
Kad ar se uporabi zmanjšanje v skladu z odstavk om 8.2 te priloge, se zmanjšani cikel uporabi kot izhodiščni cikel.
Najvi šja hitrost izhodiščnega cikla se nava ja kot vmax,cycl e.
Najvi šja hitrost vozila se nava ja kot njego va omejena hitrost vcap.
Če se za vozilo razreda 3b uporabi vcap, se kot izhodiščni cikel uporabi cikel razreda 3b, kot je opredeljen 
v odstavku 3.3.2 te priloge. To velja tudi, če je hitrost vcap nižja od 120 km/h.
V primer ih, ko se uporabi vcap, se izhodiščni cikel prilagodi, kot je opisano v odsta vku 9.2 te priloge, da je 
mogoče doseči enak o razdaljo cikla za cike l omejene hitrosti kot za izhodiščni cikel.
9.2 Koraki izračuna
9.2.1 Določit ev razlike razdalje na posamezno fazo cikla
Vmesni cike l omejene hitrosti je treba izpeljati tako, da so vsi vzorci hitrosti vozila vi, pri čemer je vi > vcap, 
nadomeščeni z vcap.
9.2.1.1 Če je vcap < vmax,medium , se razdalja iz faz srednje hitrosti za izhodiščni cike l dbase,medium in vmesni cikel omejene 
hitrosti dcap,medium izračuna z naslednjo enačbo za oba cikla:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 590 do 1 022
pri čemer je:
vmax,medium najvišja hitrost vozila v fazi srednje hitrosti, kot je naved eno v tabeli A1/2 za cikel razreda 1, v 
tabeli A1/4 za cikel razreda 2, v tabeli A1/8 za cike l razreda 3a in v tabeli A1/9 za cike l razreda 3b.SL Uradni list Evropske unij e L 423/228 26.11.2021  
9.2.1.2 Če je vcap < vmax,high , se razdalja iz faz visoke hitrosti za izhodiščni cikel dbase,high in vmesni cike l omejene hitrosti 
dcap,high izračuna z naslednjo enačbo za oba cikla:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 1 023 do 1 477
vmax,high je najv išja hitrost vozila iz faz visoke hitrosti, kot je naved eno v tabeli A1/5 za cikel razreda 2, v 
tabeli A1/10 za cikel razreda 3a in v tabeli A1/11 za cikel razreda 3b.
9.2.1.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Razdalje iz faze zelo visoke hitrosti za izhodiščni cike l dbase,exhigh in vmesni cikel omejene hitrosti dcap,exhigh se 
izračunajo z naslednjo enačbo za fazo zelo visoke hitrosti obeh ciklov:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, za i = 1 478 do 1 800
9.2.2 Določit ev časovnih obdobi j, ki bodo vmesnim ciklom omejene hitrosti dodani za kompen zacijo razlik v razdalji
Za kompen zacijo razlik v razdalji med izhodiščnim ciklom in vmesnim ciklom omejene hitrosti se ustrezna 
časovna obdobja z vi = vcap dodajo vmesnemu ciklu omejene hitrosti, kot je opisano v odstavkih 9.2.2.1 do 
vključno 9.2.2.3 te priloge.
9.2.2.1 Dodatno časovno obdobje za fazo srednje hitrosti
Če je vcap < vmax,medium , je treba dodatno časov no obdobje, ki se doda fazi srednje hitrosti iz vmesneg a cikla 
omejene hitrosti, izračunati z naslednjo enačbo:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3,6
Števi lo časovnih vzorcev nadd,medium z vi = vcap, ki se doda fazi srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, 
je enak o Δtmedium , zaokroženo na najbližje celo števi lo v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika.
9.2.2.2 Dodatno časovno obdobje za fazo visok e hitrosti
Če je vcap < vmax,high , je treba dodatno časov no obdobje, ki se doda fazam visok e hitrosti iz vmesnega cikla 
omejene hitrosti, izračunati z naslednjo enačbo:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3,6
Števi lo časovnih vzorcev nadd,high z vi = vcap, ki se doda fazi visoke hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je 
enak o Δthigh, zaokroženo na najbliž je celo število v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika.
9.2.2.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Dodatno časovno obdobje, ki se doda fazi zelo visoke hitrosti iz vmesneg a cikla omejene hitrosti, je treba 
izračunati z naslednjo enačbo:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3,6
Števi lo časov nih vzorcev nadd,exhigh z vi = vcap, ki se doda fazi zelo visoke hitrosti iz vmesneg a cikla omejene 
hitrosti, je enak o Δtexhigh , zaokroženo na najbližje celo število v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika .
9.2.3 Sesta va končnega cikla omejene hitrosti
9.2.3.1 Cikel razreda 1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/229  
Prvi del končneg a cikla omejene hitrosti je sesta vljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti do 
zadnjega vzorca v fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca se nava ja kot tmedium .
Nato se doda jo vzorci nadd,medium z vi = vcap, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (tmedium + nadd,medium ).
Nato se doda preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identičen istemu delu 
izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 022 + nadd,medium ).
9.2.3.2 Cikla razreda 2 in razreda 3
9.2.3.2.1 vcap < vmax,medium
Prvi del končneg a cikla omejene hitrosti je sesta vljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti do 
zadnjega vzorca v fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca se nava ja kot tmedium .
Nato se doda jo vzorci nadd,medium z vi = vcap, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (tmedium + nadd,medium ).
Nato se doda preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identičen istemu delu 
izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 022 + nadd,medium ).
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti do zadnjega 
vzorca v fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca v omejeni vmesni hitrosti se navaja kot thigh, 
tako da je čas tega vzorca v končnem ciklu omejene hitrosti enak (thigh + nadd,medium ).
Nato se doda jo vzorci nadd,high z vi = vcap, tako da je čas zadnjega vzorca enak (thigh + nadd,medium + nadd,high ).
Nato se doda preostali del faze visok e hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identičen istemu delu 
izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 477 + nadd,medium + nadd,high ).
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti (če je ustrezno) v vmesnem ciklu omejene 
hitrosti do zadnjeg a vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca v omejeni vmesni 
hitrosti se nava ja kot texhigh , tako da je čas tega vzorca v končnem ciklu omejene hitrosti enak (texhigh + nadd,medium 
+ nadd,high ).
Nato se doda jo vzorci nadd,exhigh z vi = vcap, tako da je čas zadnjega vzorca enak (texhigh + nadd,medium + nadd,high + nadd, 
exhigh ).
Nato se doda preostali del faze zelo visoke hitrosti (če je ustrezno) v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je 
identičen istemu delu izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd, 
exhigh ).
Dolžina končneg a cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiščnega cikla, razen razlik, ki nastanejo 
z zaokroževanjem za nadd,medium , nadd,high in nadd,exhigh v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika.
9.2.3.2.2 vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
Prvi del končneg a cikla omejene hitrosti je sesta vljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti do 
zadnjega vzorca v fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca se nava ja kot thigh.
Nato se doda jo vzorci nadd,high z vi = vcap, tako da je čas zadnjega vzorca enak (thigh + nadd,high ).
Nato se doda preostali del faze visok e hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identičen istemu delu 
izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 477 + nadd,high ).SL Uradni list Evropske unij e L 423/230 26.11.2021  
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti (če je ustrezno) v vmesnem ciklu omejene 
hitrosti do zadnjeg a vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca v omejeni vmesni 
hitrosti se navaja kot texhigh , tako da je čas tega vzorca v končnem ciklu omejene hitrosti enak (texhigh + nadd,high ).
Nato se doda jo vzorci nadd,exhigh z vi = vcap, tako da je čas zadnjega vzorca enak (texhigh + nadd,high + nadd,exhigh ).
Nato se doda preostali del faze zelo visoke hitrosti (če je ustrezno) v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je 
identičen istemu delu izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 800 + nadd,high + nadd,exhigh ).
Dolžina končneg a cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiščnega cikla, razen razlik, ki nastanejo 
z zaokroževanjem za nadd,high in nadd,exhigh v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika.
9.2.3.2.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
Prvi del končneg a cikla omejene hitrosti je sesta vljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti do 
zadnjega vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = vcap. Čas tega vzorca se nava ja kot texhigh .
Nato se doda jo vzorci nadd,exhigh z vi = vcap, tako da je čas zadnjega vzorca enak (texhigh + nadd,exhigh ).
Nato se doda preostali del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identičen istemu delu 
izhodiščnega cikla, tako da je čas zadnjeg a vzorca enak (1 800 + nadd,exhigh ).
Dolžina končneg a cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiščnega cikla, razen razlik, ki nastanejo 
z zaokroževanjem za nadd,exhigh v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnik a.
10. DODELITEV CIKLO V VOZILO M
10.1 Vozilo določeneg a razreda se preizkusi s ciklom isteg a razreda, tj. vozila razreda 1 s ciklom razreda 1, vozila 
razreda 2 s ciklom razreda 2, vozila razreda 3a s ciklom razreda 3a in vozila razreda 3b s ciklom razreda 3b. 
Vendar se lahk o na zaht evo proizvajalca in z odobr itvijo pristojneg a organa vozilo preizkusi s ciklom razreda, ki 
je numer ično višji, npr. vozilo razreda 2 se lahk o preizkusi s ciklom razreda 3. V tem primer u se upošteva jo 
razlike med razredoma 3a in 3b, cikel pa se lahk o zmanjša v skladu z odsta vki 8 do vključno 8.4 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/231  
PRILOGA B2 
Izbira prest ave in določitev točk e prest avljanja za vozila z ročnimi menjalniki 
1. SPLOŠNI PRISTOP
1.1 Postopki prestav ljanja, opisani v tej prilogi, se uporabljajo za vsa vozila, opremljena z ročnimi menjalniki.
1.2 Predpisane prestav e in točke prestav ljanja teme ljijo na ravnot ežju med močjo, ki je potrebna za preseganje vozneg a 
upora in pospeška, ter močjo, ki jo ima motor v vseh možnih prestav ah v določenih fazah cikla.
1.3 Izračun za določit ev uporabe prestav teme lji na vrtilnih frekvencah motorja in krivuljah moči pri polni obremenitvi 
v primer javi z vrtilno frekvenco motor ja.
1.4 Pri vozilih, ki so opremljena z dvost openjskim menjalnik om (nizk o in visok o), se za določite v uporabe prestav e 
upošteva samo stopn ja, zasno vana za običajn o cestno vožnjo.
1.5 Predpisi za delov anje sklopke se ne uporabljaj o, če se sklopka upravlja samodejno, brez potrebe po vklopu ali izklopu 
s strani voznika.
1.6 Ta priloga se ne uporablja za vozila, preizkušana v skladu s Prilogo B8.
2. ZAHTEV ANI POD ATKI IN PREDHODNI IZRAČUNI
Zahteva jo se podatki, navedeni v nadaljevanju, izračuni pa se opra vijo za določitev prestav , ki bodo uporabljene med 
voznim ciklom na dinamometr u z valji:
(a) Prated, najv ečja nazivna moč motorja, kot jo nava ja proizvajalec (v kW);
(b) nrated, nazivna vrtilna frekvenca motor ja, ki jo je proizvajalec naved el kot vrtilno frekvenco motorja, pri kater i 
motor razvije največjo moč (v min–1);
(c) nidle, vrtilna frekvenca v prostem teku (v min–1).
nidle se izmer i v času najmanj ene minute pri frekvenci vzorčenja vsaj 1 Hz s prižganim in ogretim motorjem, 
prestavno ročico, prestav ljeno v nevtralni položa j, in pritisnjeno sklopk o. Pogoji za temperaturo, perifern e in 
pomožne naprav e itd. so enaki pogojem, opisanim v Prilogi B6 za preizkus tipa 1.
Vrednost, ki se uporablja v tej prilogi, je aritmetično povprečje v obdobju mer jenja, zaokroženo na najbližjih 
10 min–1 v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravi lnika;
(d) ng, število prestav za vožnjo naprej.
Prestave za vožnjo naprej v menjalniku, zasno vane za običajno cestno vožnjo, je treba oštevilči ti v padajočem 
vrstnem redu razmer ja med vrtilno frekvenco motorja v min–1 in hitrostjo vozila v km/h. Prestava 1 je prestava 
z največjim razmer jem, prestav a ng je prestav a z najmanjšim razmer jem; ng določa števi lo prestav za vožnj o 
naprej;
(e) (n/v) i, razmer je, ki je količnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti vozila v za vsak o prestav o i, za i = 1 do ng, 
min–1/(km/h). (n/v) i se izračuna z enačbami iz odsta vka 8 Priloge B7;
(f) f0, f1, f2, koeficienti cestne obremenitve, izbrani za preizkušanje, N, N/(km/h) in N/(km/h)2;
(g) nmax
nmax1 = n95_high , najvišja vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je doseženih 95 odst otkov nazivne moči, (v min – 1).SL Uradni list Evropske unij e L 423/232 26.11.2021  
Če n95_high ni mogoče določiti, ker je vrtilna frekvenca mot orja omejena na nižjo vrednost nlim za vse prestave, 
ustrezna moč pri polni obremenitvi pa je večja od 95 % nazivne moči, se n95_high določi na nlim.
nmax2 = (n/v)(ng vmax) × vmax,cycl e
nmax3 = (n/v)(ng vmax) × vmax,vehicle
pri čemer je:
vmax,cycle najv išja hitrost za sled hitrosti vozila v skladu s Prilogo B1 (v km/h);
vmax,vehicle najv išja hitrost vozila v skladu z odsta vkom 2(i) te priloge (v km/h);
(n/v)(ng vmax)razmer je, ki je količnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti vozila v za prestav o ng vmax, min–1/ 
(km/h);
ng vmax opredeljeno v odsta vku 2(i) te priloge;
nmax najv išja vrednost nmax1, nmax2 in nmax3 (v min–1);
(h) Pwot(n), krivulja moči pri polni obremenitvi v območju vrtilne frekvence motorja.
Krivulja moči je sesta vljena iz zadostnega števila naboro v podatk ov (n, Pwot), tako da je mogoče izračun vmesnih 
točk med zaporednimi nabor i podatk ov opraviti z linear no interpolacijo. V skladu s Praviln ikom ZN št. 85 
odstopanje linear ne interpolacije od krivulje moči pri polni obremenitvi ne preseg a 2 %. Prvi nabor podatk ov je 
pri nmin_dr ive_set (glej točk o (k)(3)) ali manj. Zadnji nabor podatk ov je pri nmax ali pri višji vrtilni frekvenci mot orja. 
Ni treba, da so nabor i podatk ov razporejeni enak omer no, vendar je treba poročati o vseh nabor ih podatk ov.
Nabor i podatk ov ter vrednosti Prated in nrated se pridobijo na podlagi krivulje moči, kot jo je opredelil proizvajalec.
Moč pri polni obremenitvi pri vrtilnih frekvencah motorja, ki niso zajete v Pravi lniku ZN št. 85, se določi v skladu 
z metodo, opisano v Pravilniku ZN št. 85;
(i) določitev ng vmax in vmax.
ng vmax je prestav a, v kater i se doseže najvišja hitrost vozila in ki se določi na naslednji način:
če je vmax(ng) ≥ vmax(ng – 1) in vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2), potem je:
ng vmax = ng in vmax = vmax(ng).
Če je vmax(ng) < vmax(ng – 1) in vmax(ng – 1) ≥ vmax(ng – 2), potem je:
ng vmax = ng – 1 in vmax = vmax(ng – 1),
sicer velja ng vmax = ng – 2 in vmax = vmax(ng – 2),
pri čemer je:
vmax(ng) hitrost vozila, pri kater i je zahtevana moč pri cestni obremenitvi enaka razpoložljivi moči Pwot 
v prestav i ng (glej sliko A2/1a);
vmax(ng – 1) hitrost vozila, pri kater i je zahtevana moč pri cestni obremenitvi enaka razpoložljivi moči Pwot 
v naslednji nižji prestav i (prestavi ng – 1). Glej sliko A2/1b;
vmax(ng – 2) hitrost vozila, pri kater i je zahtevana moč pri cestni obremenitvi enaka razpoložljivi moči Pwot 
v prestav i ng – 2.
Za določitev vmax in ng vmax se uporabijo vrednosti hitrosti vozila, zaokrožene na eno decimalno mesto v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika.
Zahtevana moč pri cestni obremenitvi (v kW) se izračuna z naslednjo enačbo:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/233  
pri čemer je:
v zgoraj naved ena hitrost vozila (v km/h).
Razpoložljiva moč pri hitrosti vozila vmax v prestav i ng, ng – 1 ali ng – 2 se določi na podlagi krivulje moči pri 
polni obremenitvi Pwot(n) z naslednjimi enačbami:
nng = (n/v) ng × vmax(ng);
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng – 1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng – 2),
in z znižanjem vrednosti moči krivulje moči pri polni obremenitvi za 10 %.
Zgoraj opisana metoda se po potrebi razšir i na še nižje prestave, tj. ng – 3, ng – 4 itd.
Če je za namen omejitve najv išje hitrosti vozila najv išja vrtilna frekvenca motor ja omejena na vrednost nlim, ki je 
nižja od vrtilne frekvence motorj a, ki ustreza vrednosti na presečišču krivulje moči pri cestni obremenitvi in 
krivulje razpoložljive moči, potem velja:
ng vmax = ng in vmax = nlim / (n/v)(ng).
Slika A2/1a
Primer , kjer je ng vmax najvišja pres tava
SL Uradni list Evropske unij e L 423/234 26.11.2021  
Slika A2/1b
Primer , kjer je ng vmax druga najvišja pres tava
(j) izločitev počasne prestav e
Prestava 1 je lahk o na zaht evo proizva jalca izločena, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(1) skupina vozil je homologirana za vlek o priklopnega vozila;
(2) (n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74;
(3) (n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85;
(4) vozilo , ki ima maso mt, kot je opredeljena v spodnji enačbi, je sposobno iz mirujočeg a položa ja speljati v štirih 
sekundah, in sicer na klancu z naklonom najmanj 12 odstotk ov, v petih ločenih poskusih in v času 
najv eč 5 minut.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(faktor 0,28 v zgor nji enačbi se uporablja za vozila kategor ije 2 z bruto maso vozila do 3,5 tone, pri vozilih 
kategorije 1 pa se nadomesti s faktor jem 0,15),
pri čemer je:
vmax najv išja hitrost vozila, kot je določena v odstavku 2(i) te priloge. Za zgoraj navedene pogoje 
v točkah 2 in 3 se uporablja samo vrednost vmax, ki se odčita na presečišču krivulje zahtevane 
moči pri cestni obremenitvi in krivulje razpoložljive moči v ustrezni prestav i. Vrednost vmax, ki 
je rezultat omejitve vrtilne frekvence motorj a, ki preprečuje, da bi se ti krivulji sekali, se ne 
uporablja;
(n/v)(ng vmax)razmer je, ki je količnik vrtilne frekvence motorj a n in hitrosti vozila v za prestav o ng vmax, 
min–1/(km/h);
mr0 masa vozila v stanju, priprav ljenem za vožnjo (v kg);
MC najv ečja tehni čno dovoljena masa skupine vozil (glej odstavek 3.2.27 tega pravilnika) (v kg).
V tem primer u se prestava 1 ne uporabi pri voznem ciklu na dinamometr u z valji, prestav e pa se znova oštevilči jo, 
začenši z drugo prestav o kot prestav o 1;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/235  
(k) opredelitev nmin_dr ive.
nmin_dr ive je najn ižja vrtilna frekvenca motorj a, ko je vozilo v gibanju (v min–1);
(1) za ngear = 1, nmin_dr ive = nidle,
(2) za ngear = 2,
(i) za prehode iz prve v drugo prestav o:
nmin_dr ive = 1,15 ×n idle,
(ii) za upočasnjevanje do mirovanja:
nmin_dr ive = nidle,
(iii) za vse ostale vozne pogoje:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle;
(3) za ngear > 2 se nmin_dr ive določi na naslednji način:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Ta vrednost se navede kot nmin_dr ive_set .
nmin_dr ive_set se zaokroži na najbližje celo števi lo v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika.
Za ngear > 2 se lahk o na zahtev o proizva jalca uporabljajo vrednosti, višje od nmin_dr ive_set . V tem primer u lahk o 
proizvajalec določi eno vrednost za faze pospeševanja/k onstantne hitrosti (nmin_dr ive_up ) in drugo vrednost za faze 
upočasnjevanja (nmin_dr ive_down ).
Vzorci z vrednostmi pospeševanja ≥ –0,1389 m/s2 pripadajo fazam pospeševanja/k onstantne hitrosti. Ta 
specifi kaci ja faze se uporablja le za določite v začetne prestave v skladu z odstavk om 3.5 te priloge, ne uporablja 
pa se za zahteve iz odstavka 4 te priloge.
Poleg tega lahk o proizvajalec za začetno obdobje (tstar t_phase ) za vrednosti nmin_dr ive ali nmin_dr ive_up in nmin_dr ive_down za 
ngear > 2 določi vrednosti (nmin_dr ive_star t ali nmin_dr ive_up_star t in nmin_dr ive_down_star t), ki so višje od zgoraj navedenih.
Začetno obdobje določi proizva jalec, vendar ni daljše od faze nizke hitrosti cikla in se konča z zaustavi tvijo, da se 
nmin_dr ive v kratki vožnji ne spremeni.
Vse posamično izbrane vrednosti nmin_dr ive so enake nmin_dr ive_set ali višje, vendar ne preseg ajo (2 × nmin_dr ive_set ).
Vse posamično izbrane vrednosti nmin_dr ive in tstar t_phase se zabeležijo.
V skladu z odsta vkom 2(h) se kot spodnja meja za krivuljo moči pri polni obremenitvi uporablja samo nmin_dr ive_set ;
(l) TM, preizkuševalna masa vozila v kg.
3. IZRAČUNI ZAHTEV ANE MOČI, VRTILNIH FREKVENC MOTORJA, RAZPOLOŽL JIVE MOČI IN MOREBITNE PREST AVE, KI BO 
UPORABLJENA
3.1 Izračun zahtevane moči
Za vsak o sekundo j sledi cikla je treba moč, potrebno za preseg anje vozneg a upora in za pospeševanje, izračunati 
z naslednjo enačbo:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600SL Uradni list Evropske unij e L 423/236 26.11.2021  
pri čemer je:
Prequired,j zahte vana moč v sekundi j (v kW);
aj pospeševanje vozila v sekundi j (v m/s2), ki se izračuna z naslednjo enačbo:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3,6×ðtjþ1 – tjÞ;
j = tstar t do tend – 1,
tstar t čas, ko se začne veljavni preizkuševalni cikel (glej odsta vek 3 Priloge B1 k temu pravilnik u) (v s);
tend čas, ko se konča veljavn i preizkuševalni cike l (glej odsta vek 3 Priloge B1 k temu pravilniku) (v s).
Vrednosti pospeška v sekundi tend (1 611 . sekunda za cikel razreda 1 in 1 800 . sekunda za cikle razredov 2 in 3) se 
lahk o nastavi jo na 0, da ni praznih celic;
kr faktor upoštevan ja vztrajnostnih uporov sistem a za prenos moči med pospeševanjem, ki je 
nastav ljen na 1,03.
3.2 Določanje vrtilnih frekvenc motorja
Za vsak vj<1:0 km/h se predvideva, da je vozilo v mirova nju in da je vrtilna frekvenca motorja nastavljena na nidle. 
Prestavna ročica se prestav i v nevtralni položaj, tako da je sklopka pritisnjena, razen eno sekundo pred začetk om 
pospeševanja iz mirov anja, ko je treba prvo prestav o izbrati brez pritisnjene sklopke.
Za vsak vj≥1,0 km/h sledi cikla in za vsak o prestav o i i¼1do ng, se vrtilna frekvenca motorj a ni,j izračuna z naslednjo 
enačbo:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Pri izračunu se uporabij o števi lke s plava jočo vejico, rezultati pa se ne zaokrožij o.
3.3 Izbira morebitnih prestav glede na vrtilno frekvenco motor ja
Naslednje prestav e se lahk o izberejo za vožnjo po sledi hitrosti pri vj:
(a) vse prestav e i < ng vmax, kjer je nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
(b) vse prestav e i ≥ ng vmax, kjer je nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
(c) prestava 1, če je n1,j < nmin_dr ive.
Če je aj < 0 in ni,j ≤ nidle, se ni,j nastavi na nidle, sklopka pa se sprosti.
Če je aj ≥ 0 in ni,j < max (1,15 × nidle; najnižja vrtilna frekvenca motorj a krivulje Pwot(n)), se ni,j nastav i na največ 
(1,15 × nidle) ali na najnižjo vrtilno frekvenco motorja krivulje Pwot(n), sklopka pa se nastav i na „neopredeljeno“.
„Neopredeljeno“ zajema vse položa je sklopke med sproščeno in pritisnjeno, odvisno od posameznega motorja in 
zasnove menjalnika. V tem primer u lahk o dejanska vrtilna frekvenca motor ja odstopa od izračunane.
Glede na opredelit ev nmin_dr ive v odsta vku 2(k) se lahk o zgoraj navedene zaht eve iz točk (a) do (c) za faze 
upočasnjevanja izrazijo na naslednji način:
v fazi upočasnjevanja se uporabij o prestav e, kjer je ngear > 2, pri tem pa je treba paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne 
pade pod nmin_dr ive.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/237  
V fazi upočasnjevanja v kratkem delu cikla (ne na koncu kratke vožnje) se uporabi druga prestava , pri čemer je treba 
paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne pade pod (0,9 × nidle).
Če vrtilna frekvenca motorj a pade pod nidle, je treba sprostiti sklopk o.
Če je faza upočasnjevanja zadnji del kratke vožnje tik pred zaustavi tvijo, se uporabi druga prestava , pri čemer je treba 
paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne pade pod nidle. Ta zaht eva se uporablja za celotno fazo upočasnjevanja, ki se 
konča z mirovanj em.
Faza upočasnjevanja je čas, daljši od dveh sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1,0 km/h in s strogo enak omer nim 
zmanjševanjem hitrosti vozila (glej odsta vek 4 te priloge).
3.4 Izračun razpoložljive moči
Za vsak o vrednost vrtilne frekvence motorja nk na krivulji moči pri polni obremenitvi iz odstavka 2(h) te priloge se 
razpoložljiva moč Pavailable_k izračuna z naslednjo enačbo:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
pri čemer je:
Pwot razpoložljiva moč pri nk pri polni obremenitvi na krivulji moči pri polni obremenitvi;
SM varnostna rezer va, ki pomeni razlik o med krivuljo moči pri polni obremenitvi v stanju 
mirova nja in močjo, ki je na voljo med prehodi. SM je nastavljen na 10 odstotk ov;
ASM dodatna varnostna rezer va moči, ki se lahk o uporabi na zaht evo proizvajalca.
Proizvajalec na zahtev o predloži vrednosti ASM (v obliki odstotneg a zmanjšanja moči wot) skupaj z nabor i podatk ov 
za Pwot(n), kot prikazuje primer v tabeli A2/1. Med zaporednimi podatk ovnimi točkami se uporablja linear na 
interpolacija. Rezer va ASM je omejena na 50 %.
Za uporabo ASM je potrebna odobr itev pristojneg a organa.
Tabela A2/1
n PwotSM
Odst otekASM
Odst otekPavailable
min–1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8SL Uradni list Evropske unij e L 423/238 26.11.2021  
Razpoložljiva moč za vsak o možno prestav o i, vsak o vrednost hitrosti vozila v sledi cikla vj (j, kot je navedeno 
v odsta vku 3.1 te priloge) in vsak o vrednost vrtilne frekvence motorja ni,j ≥ nmin na krivulji moči pri polni 
obremenitvi se izračuna z linear no interpolacijo na podlagi sosednjih vrednosti nk, Pavailable_k na krivulji moči pri polni 
obremenitvi.
3.5 Določitev morebitnih prestav , ki bodo uporabljene
Morebitne prestav e, ki bodo uporabljene, se določijo z naslednjimi pogoji:
(a) pogoji iz odstavka 3.3 te priloge so izpolnjeni in
(b) za ngear > 2, če je Pavailable i,j≥Prequired,j :
Začetna prestava, ki se uporablja za vsak o sekundo j sledi cikla, je najvišja možna končna prestava imax. Pri speljevanju 
iz mirovanj a se uporabi samo prva prestav a.
Najniž ja možna končna prestav a je imin.
4. DOD ATNE ZAHTEVE ZA POPRA VKE IN/ALI SPREMEMBE UPORABE PREST AV
Izbira začetne prestave se prever i in spremeni, da bi se izognili prepogoste mu menja vanju prestav ter zagoto vili dobre 
vozne lastnosti in praktičnost.
Faza pospeševanja je čas, daljši od dveh sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1,0 km/h in s strogo enak omer nim povečevanjem 
hitrosti vozila. Faza upočasnjevanja je čas, daljši od dveh sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1,0 km/h in s strogo 
enak omer nim zmanjševanjem hitrosti vozila. Faza konstantne hitrosti je čas, daljši od dveh sekund, s konstantno 
hitrostjo vozila ≥ 1,0 km/h.
Konec faze pospeševanja/upočasnjevanja se določi glede na zadnji časovni vzorec, v katerem je hitrost vozila višja/nižja 
od hitrosti vozila iz prejšnjega časovneg a vzorca. V tem okvir u je lahk o konec faze upočasnjevanja začete k faze 
pospeševanja. V tem primer u zaht eve za faze pospeševanja prevladajo nad zaht evami za faze upočasnjevanja.
Popravki in/ali spremembe se izvedejo v skladu z naslednjimi zahte vami:
prever janje sprememb, opisano v odstavku 4(a) te priloge, se pred uporabo odstavka 4(b) do (f) te priloge uporabi 
dvakrat za celotno sled cikla.
(a) Če je treba prestav o, ki je višja za eno stopnjo (n + 1), uporabljati samo eno sekundo, prestav a pred in za njo pa je 
enaka (n) ali pa je ena od njiju za eno stopn jo nižja (n – 1), se prestava (n + 1) popravi v prestav o n.
Primer i:
prestavno zaporedje – 1, i, – 1se nadomesti z:
1, – 1, – 1;
prestavno zaporedje – 1, i, – 2 se nadomesti z:
1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1.
Če se prestava med fazami pospeševanja ali fazami konstantne hitrosti ali med prehodi iz faze konstantne hitrosti 
v fazo pospeševanja ali iz faze pospeševanja v fazo konstantne hitrosti, pri čemer te faze vsebujejo le prestav ljanje 
v višjo prestav o, uporablja samo eno sekundo, se prestav a v naslednji sekundi popravi na prestav o pred njo, tako 
da se prestav a uporablja vsaj dve sekundi.
Primera:
prestavno zaporedje 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 se nadomesti z:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3;
prestavno zaporedje 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 se nadomesti z:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/239  
Ta zahte va se ne uporablja za prestavljanje v nižjo prestav o med fazo pospeševanja ali če se prestava takoj po 
takem prestavljanju v nižjo prestav o uporablja samo eno sekundo ali če se prestav ljanje v nižjo prestav o izvede 
točno na začetku faze pospeševanja. V teh primer ih se prestavljanje v nižjo prestav o najprej popravi v skladu 
z odstavk om 4(b) te priloge.
Primer:
prestavno zaporedje 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5, pri čemer prva ali tretja sekunda določa začet ek faze pospeševanja in pri 
čemer se odstavek 4(b) v nadaljevanju faze pospeševanja ne uporablja, se nadomesti z:
4, 4, 4, 4, 5, 5 in 5.
Če pa je prestav a na začetku faze pospeševanja eno stopnjo nižja od prestav e v prejšnji sekundi, prestave 
v naslednjih (največ petih) sekundah pa so enake prestav i v prejšnji sekundi, vendar jim sledi prestavljan je v nižjo 
prestav o, tako da bi se z uporabo odsta vka 4(c) popravi le v isto prestav o kot na začetku faze pospeševanja, bi bilo 
treba namesto tega uporabiti odstavek 4(c).
Primer:
za zaporedje sledi hitrosti
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
z začetno uporabo prestav
3 3 2 3 3 2 2
se namesto popra vka prestave na začetku faze pospeševanja (druga trojka) prestavi v četrti in peti sekundi 
popravita v prestav o, nižjo za eno stopn jo (kot v primer u uporabe odsta vka 4(c)), tako da se s popravk om dobi 
naslednje prestavno zaporedje:
3 3 2 2 2 2 2
Če je prestav a v prvi sekundi faze pospeševanja enaka prestav i v prejšnji sekundi, prestav a v naslednjih sekundah 
pa je za eno stopnjo višja, se poleg tega prestav a v drugi sekundi faze pospeševanja nadomesti s prestav o, 
uporabljeno v prvi sekundi faze pospeševanja.
Primer:
za zaporedje sledi hitrosti
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
z začetno uporabo prestav
3 3 2 2 3 3 3
se prestav a v peti sekundi (druga sekunda faze pospeševanja) popravi v prestav o, ki je za eno stopnjo nižja, s čimer 
se zagot ovi, da se prestava v fazi pospeševanja uporablja vsaj dve sekundi, tako da je rezultat popra vka naslednje 
zaporedje prestav:
3 3 2 2 2 3 3.
Prestave se med prestavljanjem v višje prestav e v fazah pospeševanja ne preskakujejo.
Vendar je pri prestavljan ju v višje prestav e ob prehodu iz faze pospeševanja v fazo konstantne hitrosti dovoljeno 
prestavljanje za dve prestavi, če faza konstantne hitrosti traja več kot pet sekund.SL Uradni list Evropske unij e L 423/240 26.11.2021  
(b) Če je treba v fazi pospeševanja ali na začetku faze pospeševanja prestaviti v nižjo prestav o, se prestava, potrebna 
pri tem prestavljan ju, zabeleži (iDS). Začetna točka postopka za popra vek je opredeljena s predzadnjo sekundo, ko 
je bila ugoto vljena iDS, ali z začetno točko faze pospeševanja, če so prestav e v vseh predhodnih časov nih vzorcih 
višje od iDS. Najvišja prestav a časov nih vzorcev pred prestavljanjem v nižjo prestav o določa referenčno prestav o 
iref za prestav ljanje v nižjo prestav o. Prestav ljanje v nižjo prestav o, pri katerem je iDS = iref – 1, se nava ja kot 
prestavljanje za eno prestav o nižje, prestav ljanje v nižjo prestav o, pri kate rem je iDS = iref – 2, se navaja kot 
prestavljanje za dve prestavi nižje, prestavljanje v nižjo prestav o, pri katerem je iDS = iref – 3, pa se nava ja kot 
prestavljanje za tri prestav e nižje. Nato se opravi naslednje prever janje.
(i) Prestavljanje v nižjo prestav o za eno prestav o
S prever janjem od začetka postopka za popravek do konca faze pospeševanja se določi zadnje 10-sekundno 
okno, v kate rem se je iDS uporabljala dve ali več zaporednih sekund ali dve ali več posameznih sekund. 
Zadnja uporaba iDS v tem oknu določa končno točko postopka za popra vek. Med začetk om in koncem 
obdobja za popravek se vse zahte ve za prestave, višje od iDS, popra vijo v zaht evo za iDS.
Od konca obdobja za popravek (v primer u 10-sekundnih oken, v kater ih se iDS uporablja dve ali več 
zaporednih sekund ali dve ali več posameznih sekund) ali od začetka postopka za popra vek (če se iDS v vseh 
10-sekundnih oknih uporablja samo eno sekundo ali če se iDS v nekateri h 10-sekundnih oknih sploh ne 
uporablja) do konca faze pospeševanja se vsa prestavljanja v nižje prestav e, ki trajajo samo eno sekundo, 
odstranijo.
(ii) Prestavljanje v nižjo prestav o za dve ali tri prestav e
S prever janjem od začetka postopka za popra vek do konca faze pospeševanja se določi zadnja uporaba 
iDS. Od začetka postopka za popra vek se vse zahte ve za prestave, enake iDS ali višje, do zadnje uporabe 
iDS popravi jo v (iDS + 1).
(iii) Prestavljanje v nižjo prestav o za eno prestav o ter prestav ljanje v nižjo prestav o za dve in/ali tri prestav e
Če se v fazi pospeševanja izvedejo prestavljan ja v nižjo prestav o za eno prestav o ter prestavljan ja v nižjo 
prestav o za dve in/ali tri prestav e, se prestav ljanja za tri prestav e popra vijo pred popra vkom prestav ljanj za 
eno ali dve prestav i, prestavljan ja za dve prestav i pa se popravi jo pred popra vkom prestavljan j za eno 
prestav o. V takih primer ih se postopek za popravek za prestavljan ja v nižjo prestav o za eno ali dve prestav i 
začne v sekundi, ki neposredno sledi koncu obdobja za popravek za prestav ljanja v nižjo prestav o za tri 
prestave, postopek za popravek za prestav ljanja v nižjo prestav o za eno prestav o pa se začne v sekundi, ki 
neposredno sledi koncu obdobja za popravek za prestavljanja v nižjo prestav o za dve prestav i. Če se 
prestavljanje v nižjo prestav o za tri prestave izvede po prestav ljanju v nižjo prestav o za eno ali dve prestav i, 
prevlada nad prestavljanji za eno ali dve prestav i v časov nem obdobju pred prestav ljanjem za tri prestav e. Če 
se prestav ljanje v nižjo prestav o za dve prestavi izvede po prestav ljanju v nižjo prestav o za eno prestav o, 
prevlada nad prestav ljanjem za eno prestav o v časovnem obdobju pred prestav ljanjem za dve prestavi.
Primer i so prikazani v tabelah A2/2 do A2/6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/241  
Tabela A2/2
Čas j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Zače -
tek 
pospeš.Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS = 3Prest. 
v nižjo 
pre-
stavo, 
iDS = 3Konec 
pospeš.
Začetna 
uporaba 
prestav2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek
iref = 4
Prvo 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Zadnje 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS uporabljena dvakrat
Konec 
popra -
vka
Popra vek 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Odstranitev
Končna 
uporaba 
prestav2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4SL Uradni list Evropske unij e L 423/242 26.11.2021  
Tabela A2/3
Čas j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Zače -
tek 
pospeš.Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS = 3Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS = 3Konec 
pospeš.
Začetna 
uporaba 
prestav2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek
iref = 4
Prvo 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Zadnje 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS uporabljena dvakrat
Konec 
popra -
vka
Popra vek 3 3
Odstranitev 4
Končna 
uporaba 
prestav2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/243  
Tabela A2/4
Čas j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Zače -
tek 
pospeš.Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS = 3Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS = 3Konec 
pospeš.
Začetna 
uporaba 
prestav4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek
iref = 4
Prvo 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Zadnje 10-sekundno okno za prever janje za popravek
Ni 10-sekundnega okna, v katerem je iDS uporabljena dvakrat
Konec 
popra -
vka
Popra vek
Odstranitev 4 4
Končna 
uporaba 
prestav4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5SL Uradni list Evropske unij e L 423/244 26.11.2021  
Tabela A2/5
Čas j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18 j + 19
Zače -
tek 
pospe -
š.Prest. 
v nižjo 
pre-
stavo, 
iDS1 = 5Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o 
za 
2 pre-
stavi, 
iDS1 = 4Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o 
za 
1 pre-
stavo, 
iDS2 = 5Konec 
pospeš.
Začetna 
uporaba 
prestav6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
Zače -
tek 
prever -
janja 
za 
popra -
vek za 
iDS1Zače -
tek 
prever -
janja 
za 
popra -
vek za 
iDS2
iref = 6 iref = 6
Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS1 uporabljena dvakrat ali večkrat Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS2 uporabljena dvakrat ali večkrat
Konec 
popra -
vka za 
iDS1Konec 
popra -
vka za 
iDS2
Popra vek 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Odstranitev
Končna 
uporaba 
prestav4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/245  
Tabela A2/6
Čas j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Zače -
tek 
pospeš.Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS1 = 3Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS2 = 4Prest. 
v nižjo 
pre-
stav o, 
iDS3 = 5Konec 
pospeš.
Začetna 
uporaba 
prestav4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek za 
iDS1Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek za 
iDS2Zače -
tek 
prever -
janja za 
popra -
vek za 
iDS3
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS1 uporabljena dvakrat ali večkrat
Zadnje 10-sekundno okno, v katerem je iDS2 uporabljena dvakrat ali večkrat
Zadnje 10-sekundno okno, v kate rem je iDS3 uporabljena dvakrat ali večkrat
Konec 
popra -
vka za 
iDS1Konec 
popra -
vka za 
iDS2Konec 
popra -
vka za 
iDS3
Popra vek 3 4 4 5 5 5 5
Odstranitev
Končna 
uporaba 
prestav3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6SL Uradni list Evropske unij e L 423/246 26.11.2021  
Ta popravek se ne izvede za prvo prestav o. Zahteve iz tretjeg a pododstavka odsta vka 3.3 (če je aj ≥ 0…..) se ne 
uporabljajo za popravk e prestav , opisane v tem odsta vku za prestave > 2.
Prever janje sprememb, opisano v odstavku 4(c) te priloge, se pred uporabo odstavka 4(d) do (f) te priloge uporabi 
dvakrat za celotno sled cikla.
(c) Če je prestava i uporabljena v časovnem zaporedju od 1 do 5 sekund in je prestav a pred tem zaporedjem eno 
stopnjo nižja, prestava po tem zaporedju pa eno ali dve stopnji nižja od prestav e znotraj tega zaporedja, ali pa je 
prestava pred tem zaporedjem dve stopn ji nižja, prestav a po tem zaporedju pa eno stopn jo nižja od prestave 
znotraj tega zaporedja, se prestav a za to zaporedje popra vi v največjo od teh prestav pred zaporedjem in po njem.
Primer i:
(i) prestavno zaporedje – 1, i, – 1 se nadomesti z:
1, – 1, – 1;
prestavno zaporedje – 1, i, – 2 se nadomesti z:
1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1;
(ii) prestavno zaporedje – 1, i, i, – 1 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1;
prestavno zaporedje – 1, i, i, – 2 se nadomesti z:
i – 1, – 1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1, – 1;
(iii) prestavno zaporedje – 1, i, i,i, – 1se nadomesti z:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, – 1;
prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, – 2 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, i, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1, – 1, – 1;
(iv) prestavno zaporedje – 1, i,i, i, i, – 1 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1;
prestavno zaporedje – 1, i, i, i, i, – 2 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, i, i, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1;
(v) prestavno zaporedje – 1, i,i,i, i, i, – 1 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, i – 1, – 1;
prestavno zaporedje – 1, i, i, i, i, i, – 2 se nadomesti z:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
prestavno zaporedje – 2, i, i, i, i, i, – 1 se nadomesti z:
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
V vseh primer ih od (i) do (v) mora biti izpolnjen pogoj i – 1 ≥ imin.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/247  
(d) V fazi upočasnjevanja ni prestavljan ja v višjo prestav o.
(e) Prestavljanje v višjo prestav o se na prehodu iz faze pospeševanja ali konstantne hitrosti v fazo upočasnjevanja ne 
izvede, če je ena od prestav v prvih dveh sekundah po koncu faze upočasnjevanja nižja od prestav e, ki je rezultat 
navedeneg a prestav ljanja v višjo prestav o, ali prestava 0.
Primer:
če velja vi ≤ vi+1 in vi+2 < vi+1 ter če je prestav a i = 4, prestava (i + 1 = 5) in prestava (i + 2 = 5), se prestavi (i + 1) in 
(i + 2) nastav ita na četrto prestav o, če je prestav a v fazi, ki sledi fazi upočasnjevanja, četrta ali nižja prestava . Za vse 
naslednje točke sledi cikla s peto prestav o v fazi upočasnjevanja se prestav a prav tako nastavi na četrto prestav o. Če 
je prestava po fazi upočasnjevanja peta prestava , se prestav i v višjo prestav o.
Če se med prehodom in začetno fazo upočasnjevanja izvede prestavljanje v višjo prestav o za dve prestavi, se 
namesto tega izvede prestav ljanje v višjo prestav o za eno prestav o. V tem primer u se pri nadaljnjem prever janju 
uporabe prestav ne izvede nobena nadaljnja sprememba.
(f) Druge spremembe prestav za faze upočasnjevanja
Prestavljanje navzdol v prvo prestav o med fazami upočasnjevanja ni dovoljeno. Če bi bilo tako prestavljan je 
v nižjo prestav o potrebno v zadnjem delu kratke vožnje tik pred zaustavit vijo, ker bi vrtilna frekvenca motor ja 
v drugi prestavi padla pod nidle, se namesto tega uporabi prestava 0, prestavna ročica se prestav i v nevtralni 
položaj, sklopka pa se pritisne.
Če je v obdobju, ki traja vsaj dve sekundi, tik pred upočasnjevanjem do zausta vitve potrebna prva prestav a, bi bilo 
treba to prestav o uporabljati do prvega vzorca faze upočasnjevanja. V preostalem delu faze upočasnjevanja se 
uporablja prestav a 0, prestavna ročica se prestav i v nevtralni položa j, sklopka pa se pritisne.
Če obdobje uporabe prestave (časo vno zaporedje s stalno prestav o) med dvema obdobjema uporabe prestave, ki 
trajata tri sekunde ali več, v fazi upočasnjevanja traja samo eno sekundo, se nadomesti s prestav o 0, sklopka pa se 
sprosti.
Če obdobje uporabe prestav e med dvema obdobjema uporabe prestav e, ki trajata tri sekunde ali več, v fazi 
upočasnjevanja traja dve sekundi, se v prvi sekundi nadomesti s prestav o 0, v drugi sekundi pa s prestav o, ki sledi 
temu dvosekundnemu obdobju. Sklopka je v prvi sekundi sproščena.
Primer: prestavno zaporedje 5, 4, 4, 2 se nadomesti z zaporedjem 5, 0, 2, 2.
Ta zaht eva se uporabi samo, če je prestav a, ki sledi dvosekundnemu obdobju, višja od 0.
Če si zaporedoma sledi več obdobij uporabe prestave, ki trajajo eno ali dve sekundi, se izvedejo naslednji popravki :
Prestavno zaporedje i, i, i, – 1, – 1, – 2 ali i, i, i, – 1, – 2, – 2 se spremeni v i, i, i, 0, – 2, – 2.
Prestavno zaporedje, kot je i, i, i, – 1, – 2, – 3 ali i, i, i, – 2, – 2, – 3, ali druge možne kombinaci je se nadomestij o z i, 
i, i, 0, – 3, – 3.
Ta sprememba se uporabi tudi za prestav na zaporedja, pri kater ih je v prvih dveh sekundah pospešek ≥ 0, v tretji 
sekundi pa manjši od 0, ali pri kater ih je v zadnjih dveh sekundah pospešek ≥ 0.
Pri ekstremnih zasno vah menjalnik ov se lahk o zgodi, da obdobja uporabe prestave, ki traja jo eno ali dve sekundi 
in si sledij o, skupa j traja jo do sedem sekund. V tem primer u se zgoraj navedeni popravek v drugem koraku 
dopolni z naslednjimi zahtevami za popravk e.
Prestavno zaporedje j, 0, i, i, – 1, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 1), vendar k > 0, se nadomesti z j, 0, – 1, – 1, – 1, k, če je 
prestava (i – 1) v tretji sekundi tega zaporedja (za prestav o 0) eno ali dve stopn ji nižja od imax.
Če je prestav a (i – 1) v tretji sekundi tega zaporedja več kot dve stopn ji nižja od imax, se prestavno zaporedje j, 0, i, i, 
– 1, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 1), vendar k > 0, nadomesti z j, 0, 0, k, k, k.
Prestavno zaporedje j, 0, i, i, i – 2, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 2), vendar k > 0, se nadomesti z j, 0, – 2, – 2, – 2, k, če je 
prestava (i – 2) v tretji sekundi tega zaporedja (za prestav o 0) eno ali dve stopn ji nižja od imax.SL Uradni list Evropske unij e L 423/248 26.11.2021  
Če je prestav a (i – 2) v tretji sekundi tega zaporedja več kot dve stopn ji nižja od imax, se prestavno zaporedje j, 0, i, i, 
– 2, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 2), vendar k > 0, nadomesti z j, 0, 0, k, k, k.
V vseh zgoraj naved enih primer ih v tem pododstavku (odstavek 4(f) te priloge) se za eno sekundo sprosti sklopka 
(prestava 0), da se preprečijo previsoke vrtilne frekvence motor ja za to sekundo. Če to ni teža va, je na zaht evo 
proizvajalca pri prestavljanjih v nižjo prestav o, pri kater ih se prestav a zamenja do trikrat, dovoljeno namesto 
v prestav o 0 neposredno prestav iti v nižjo prestav o iz naslednje sekunde. Uporaba te možnosti se zabeleži.
Če je faza upočasnjevanja zadnji del kratke vožnj e tik pred zausta vitvijo in se zadnja prestava > 0 pred zaustavitvi jo 
uporablja samo do dve sekundi, se namest o tega uporabi prestav a 0, prestavna ročica se prestav i v nevtralni 
položaj, sklopka pa se pritisne.
Primera: prestav no zaporedje 4, 0, 2, 2, 0 v zadnjih petih sekundah pred zaustavit vijo se nadomesti z zaporedjem 
4, 0, 0, 0, 0. Prestavno zaporedje 4, 3, 3, 0 v zadnjih štirih sekundah pred zaustavitvi jo se nadomesti z zaporedjem 
4, 0, 0, 0.
5. KONČNE ZAHTEVE
(a) Odstavek 4(a) do vključno (f) te priloge se uporabijo zaporedno, v vsakem posameznem primer u pa se preg leda 
celotna sled cikla. Ker lahk o s spreminjanjem odsta vka 4(a) do vključno (f) te priloge nastanejo nova zaporedja 
uporabe prestav , je treba ta nova prestav na zaporedja prever iti dvakrat in jih po potrebi spremeniti.
(b) Po uporabi odsta vka 4(b) te priloge se lahk o na prehodu iz faze upočasnjevanja ali konstantne hitrosti v fazo 
pospeševanja izvede prestav ljanje v nižjo prestav o za več kot eno prestav o.
V tem primer u se prestav a za zadnji vzorec faze upočasnjevanja ali konstantne hitrosti nadomesti s prestav o 0, 
sklopka pa se sprosti. Če se izbere možnost „nadomestitve prestav e 0 med prestavljan jem v nižjo prestav o“ 
v skladu z odsta vkom 4(f) te priloge, se namesto prestav e 0 uporabi prestav a naslednje sekunde (prva sekunda 
faze pospeševanja).
(c) Da se omogoči ocena pravilnosti izračuna, se izračuna in zabeleži kontrolna vsota v*gea r za v ≥ 1,0 km/h, ki se 
v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnika zaokroži na štiri decimalna mesta.
6. ORODJA ZA IZRAČUN
Primer i orodij za izračun menjanja prestav so na voljo na isti spletni strani kot ta pravilnik .(1)
Na voljo so naslednja orodja:
(a) orodje na osno vi ACCESS,
(b) orodje s kodo Matlab,
(c) orodje z jedrom NET .
Ta orodja so bila potr jena s primer javo rezultato v izračunov z orodjem ACCESS, kodo Matlab in jedr no kodo NET za 
115 različnih konfiguracij vozil, dopolnjenih z dodatnimi izračuni za sedem izmed njih z dodatnimi možnostmi, kot 
so „uporabi omejit ev hitrosti“, „izklopi zmanjšanje“, „izber i cikel drugega razreda vozil“ in „izber i posamezne 
vrednosti nmin_dr ive“.
115 konfiguracij vozil zajema skra jne tehnične konstr ukcije za menjalnik e in motorj e ter za vse razrede vozil.
Vsa tri orodja dajejo enake rezultate v zvezi z uporabo prestav ter sklopke in čepra v je pravno zavezujoče samo 
besedilo v prilogah B1 in B2, so orodja doseg la status, ki jih opredeljuje kot referenčna orodja.
(1)[povezava se vstavi po končnem obvestilu]SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/249  
PRILOGA B3 
Specif ikacije referenčnih goriv 
1. Ta priloga vsebuje informaci je v zvezi s specifi kaci jami za referenčna goriva, ki jih je treba uporabljati pri izva janju 
preizkusov tipa 1.
2. Rezer virano.
3. Tehnični podatki o tekočih gorivih za preizkušanje vozil z motorjem s prisilnim vžigom
3.1 Bencin (nazivno število RON 90, E0)
Tabela A3/1
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B; 
Bencin (nazivno število RON 90, E0) 
Lastnost goriva ali ime snovi EnotaStandardPreizkuševalna 
metodaNajmanj Največ
Razisk ovalno oktansk o število (RON) 90 92 JIS K2280
Moto rsko oktansk o število (MON) 80 82 JIS K2280
Gostota g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Parni tlak kPa 56 60 JIS K2258
Destilacija:
— 10 % temperature destilaci je K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % temperature destilaci je K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % temperature destilaci je K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— končno vrelišče K (°C) 488 (215) JIS K2254
— nenasičeni ogljikovodiki vol. % 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromati vol. % 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— benzen vol. % 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Vsebnost kisika se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Obstoječe lepilo mg/100 ml 5 JIS K2261
Vsebnost žvepla utežni ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7SL Uradni list Evropske unij e L 423/250 26.11.2021  
Vsebnost svinca se ne zaznav a JIS K2255
Etanol se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2 [Rezer virano]
3.3 Bencin (nazivno število RON 100, E0)
Tabela A3/3
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
Bencin (nazivno število RON 100, E0) 
Lastnost goriva ali ime snovi EnotaStandardPreizkuševalna 
metodaNajmanj Največ
Razisk ovalno oktansk o število (RON) 99 101 JIS K2280
Moto rsko oktansk o število (MON) 86 88 JIS K2280
Gostota g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Parni tlak kPa 56 60 JIS K2258
Destilacija:
— 10 % temperature destilaci je K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % temperature destilaci je K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % temperature destilaci je K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— končno vrelišče K (°C) 488 (215) JIS K2254
— nenasičeni ogljikovodiki vol. % 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromati vol. % 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/251  
— benzenvol. % 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Vsebnost kisika se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Obstoječe lepilo mg/100 ml 5 JIS K2261
Vsebnost žvepla utežni ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Vsebnost svinca se ne zaznav a JIS K2255
Etanol se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin se ne zaznav a JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4 [Rezer virano]
3.5 [Rezer virano]
3.6 Bencin (nazivno število RON 95, E10)
Tabela A3/6
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
Bencin (nazivno število RON 95, E10) 
Parameter EnotaMejne vrednosti (a)Preizkuševalna 
metoda (b)Najmanj Največ
Razisk ovalno oktansk o število 
(RON) (c)95,0 98,0 EN ISO 5164
Moto rsko oktansk o število (MON) (c) 85,0 89,0 EN ISO 5163
Gostota pri 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Parni tlak kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Vsebnost vode vol. % 0,05 EN 12937SL Uradni list Evropske unij e L 423/252 26.11.2021  
Videz pri –7 °C prozoren in svetel
Destilacija:
— upar jeno pri 70 °C vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405
— upar jeno pri 100 °C vol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405
— upar jeno pri 150 °C vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405
— končno vrelišče °C 170 195 EN ISO 3405
Ostanek vol. % 2,0 EN ISO 3405
Analiza ogljikovodik ov:
— nenasičeni ogljikovodiki vol. % 6,0 13,0 EN 22854
— aromati vol. % 25,0 32,0 EN 22854
— benzen vol. % 1,00 EN 22854
EN 238
— nasičene maščobne kisline vol. % se zabeleži EN 22854
Razmer je ogljik/vo dik se zabeleži
Razmer je ogljik/kisik se zabeleži
Indukcijsk o obdobje (d) minut 480 EN ISO 7536
Vsebnost kisika (e) % m/m 3,3 3,7 EN 22854
Lepilo, izprano s topi lom
(vsebnost obstoječeg a lepila)mg/100 ml 4 EN ISO 6246
Vsebnost žvepla (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Korozi ja bakra Razred 1 EN ISO 2160
Vsebnost svinca mg/l 5 EN 237
Vsebnost fosforja(g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanol (e) vol. % 9,0 10,0 EN 22854
(a)Vrednosti, navedene v specifik acijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe 
standarda ISO 4259, „Naf tni proizvodi – Določanje in uporaba podatk ov o natančnosti v zvezi s preizkuševalnimi metodami“, 
pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najm anjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju najvi šje in 
najnižje vrednosti je najma njša razlika 4R (R = ponov ljivost).
Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov , proizvajalec goriv poskuša doseči ničelno vrednost, kadar je določena 
najvišja vrednost 2R, in povpreč no vrednost, kadar sta navedeni najvišja in najnižja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali 
gorivo ustreza zahtevam specifik acij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.
(b)Enak ovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.
(c)Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšt eje korekcijsk i faktor 0,2 za MON in RON.
(d)Gor ivo lahk o vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafiner ijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se doda jati deterg enti/disperzi jska sredstva in topilna olja.
(e)Etanol je edina kisik ova spojina, ki se namer no doda referenčnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376.
(f)Zabeleži se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preizkus tipa 1.
(g)Temu referenčnemu gorivu se ne smejo namer no doda jati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/253  
3.7 Etanol (nazivno število RON 95, E85)
Tabela A3/7
Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A. 
Etan ol (nazivno število RON 95, E85) 
Parameter EnotaMejne vrednosti (a)Preizkuševalna 
metoda (b)Najmanj Največ
Razisk ovalno oktansk o število (RON) 95 EN ISO 5164
Moto rsko oktansk o število (MON) 85 EN ISO 5163
Gostota pri 15 °C kg/m3se zabeleži ISO 3675
Parni tlak kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Vsebnost žvepla (c), (d) mg/kg 10 EN ISO 20846, EN 
ISO 20884
Stabilnost oksidacije minut 360 EN ISO 7536
Vsebnost obstoj ečeg a lepila (izprano 
s topi lom)mg/ 100 ml 5 EN ISO 6246
Videz: ugotavlja se pri temperatur i 
okolice ali pri temperatur i 15 °C, kar je 
višje.prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.vizualni preg led
Etanol in višji alkoholi (g) vol. % 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Višji alkoholi (C3–C8) vol. % 2
Metanol vol. % 0,5
Bencin (e) vol. % razlika EN 228
Fosf or mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Vsebnost vode vol. % 0,3 ASTM E 1064
Vsebnost anorg anskih klor idov mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Korozi ja bakrenega traku (3 h pri 50 ° 
C)ocena razred 1 EN ISO 2160
Kislost (izražena kot ocetna kislina 
CH3COOH)% (m/m)
(mg/l)0,005 –40 ASTM D 1613
Razmer je ogljik/vo dik zabeležiti
Razmer je ogljik/kisik zabeležiti
(a)Vrednosti, navedene v specifik acijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe 
standarda ISO 4259, „Naf tni proizvodi – Določanje in uporaba podatk ov o natančnosti v zvezi s preizkuševalnimi metodami“, 
pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najm anjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju najvi šje in 
najnižje vrednosti je najm anjša razlika 4R (R = ponovljiv ost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov , proizvajal ec 
goriv poskuša doseči ničelno vrednost, kadar je določena najvišja vrednost 2R, in povpreč no vrednost, kadar sta navedeni 
najvišja in najnižj a mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahteva m specifik acij, se uporabijo določbe standarda 
ISO 4259.
(b)V primer u spora se za rešit ev spora in razlago rezultato v na podlagi natančnosti preizkuševalne metode uporabijo postopki iz 
standarda EN ISO 4259.SL Uradni list Evropske unij e L 423/254 26.11.2021  
(c)V primer u nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884 (podobno sklicu 
v nacionalni prilogi k standardu EN 228).
(d)Zabeleži se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preizkus tipa 1.
(e)Vsebnost neosvinčenega bencina se lahk o določi kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih.
(f)Temu referenčnemu gorivu se ne smejo namer no doda jati spojine, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.
(g)Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisik ova spojina, ki se namer no doda temu referenčnemu gorivu.
4.Tehnični podatki o plinastih gorivih za preizkušanje vozil z motorjem s prisilnim vžigom
4.1 UNP (A in B)
Tabela A3/8
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
UNP (A in B) 
Paramet er Enota Gor ivo E1 Gor ivo E2 Gor ivo J Gor ivo KPreizkuševalna 
metoda
Sesta va: ISO 7941
Vsebnost C3 vol. % 30 ± 2 85 ± 2zima:
najmanj 15,
največ 35
poletje:
največ 10KS M ISO 7941
Vsebnost propana 
in propilena% mol najmanj 20,
največ 30JIS K2240
Vsebnost C4 vol. % razlikazima:
najmanj 60,
poletje:
najmanj 85KS M ISO 7941
Vsebnost butana in 
butilenanajmanj 70,
največ 80JIS K2240
Butadien največ 0,5 KS M ISO 7941
< C3, > C4 vol. % najv eč 2 najv eč 2
Nenasičeni 
ogljikovodikivol. % največ 12 največ 15
Ostanki upar janja mg/kg največ 50 največ 50 EN 15470
Ostanki upar janja 
(100 ml)ml – 0,05 ASTM D2158
Voda pri 0 °C prosto EN 15469SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/255  
Skupna vsebnost 
žveplamg/kg največ 10 največ 10 ASTM 6667
največ 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Vodik ov sulfid brez brez ISO 8819
Korozi ja bakrenega 
trakuocena razred 1 razred 1 ISO 6251 (a)
Korozi ja bakra 40 °C, 
1h– 1 KS M ISO 6251
Vonj značilen
Moto rsko oktansk o 
številonajmanj 89 najmanj 89 EN 589
Priloga B
Parni tlak (40 °C) MPa – 1,27KS M ISO 4256,
KS M ISO 8973
Gostota (15 °C) kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993,
KS M ISO 8973
(a)S to metodo morda ni mogoče točno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antik orozij ska sredstva ali druge 
kemikali je, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je doda janje takih spojin z edinim namenom vplivanja 
na preizkuševalno metodo prepovedano .
4.2 ZP/biometan
4.2.1 „G20“ „visok okalor ični plin“ (nazivna 100-odst otna vsebnost metana)
Tabela A3/9
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
„G20“ „visok okalor ični plin“ (nazivna 100-odstotna vsebnost metana) 
Značilnosti Enot e OsnovaMejne vredn osti
Preizkuševalna metoda
Najmanj Največ
Sesta va:
Metan % mol 100 99 100 ISO 6974
Razlika (a) % mol – – 1 ISO 6974
N2 % mol ISO 6974
Vsebnost žvepla mg/m3(b) – – 10 ISO 6326-5
Wobbejev indeks (neto) MJ/m3(c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner tni plini (ki se razlikujejo od N2) + C2 + C2+.
(b)Vrednost se določi pri 293,15 K (20 °C) in 101,325 kPa.
(c)Vrednost se določi pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa.SL Uradni list Evropske unij e L 423/256 26.11.2021  
4.2.2 [Rezer virano]
4.2.3 „G25“ „nizk okalor ični plin“ (nazivna 86-odst otna vsebnost metana)
Tabela A3/11
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
„G25“ „nizk okalor ični plin“ (nazivna 86-ods totna vsebnos t metana) 
Značilnosti Enot e OsnovaMejne vrednosti
Preizkuševalna metoda
Najm anj Največ
Sesta va:
Metan % mol 86 84 88 ISO 6974
Razlika (a) % mol – – 1 ISO 6974
N2 % mol 14 12 16 ISO 6974
Vsebnost žvepla mg/m3(b) – – 10 ISO 6326-5
Wobbejev indeks (neto) MJ/m3(c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner tni plini (ki se razlikujejo od N2) + C2 + C2+.
(b)Vrednost se določi pri 293,15 K (20 °C) in 101,325 kPa.
(c)Vrednost se določi pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa.
4.2.4 „J-plin“ (nazivna 85-odstotna vsebnost metana)
Tabela A3/12
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
„J-plin“ (nazivna 85-ods totna vsebnost met ana) 
Značilnosti Enot eMejne vrednosti
Najm anj Največ
Metan % mol 85
Etan % mol 10
Propan % mol 6
Butan % mol 4
Ogljikovodiki C3 + C4 % mol 8
Ogljikovodiki C5 ali višji % mol 0,1
Drugi plini (H2 + O2 + N2 + CO + CO 2) % mol 1,0
Vsebnost žvepla mg/Nm310
Wobbejev indeks WI 13,260 13,730
Zgor nja kurilna vrednost kcal/Nm310,410 11,050
Najvi šja hitrost zgorevanja MCP 36,8 37,5SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/257  
4.2.5 Vodik
Tabela A3/13
Ta odsta vek se uporablja samo za raven 1A. 
Vodik 
Značilnosti Enot eMejne vrednosti
Preizkuševalna metoda
Najm anj Največ
Čistost vodika % mol 98 100 ISO 14687-1
Ogljikovodiki skupaj μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Voda (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Kisik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argon μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Dušik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
CO μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Žveplo μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Stalni delci (c) ISO 14687-1
(a)Ne sme kondenzirati.
(b)Voda, kisik, dušik in argon skupaj : 1 900 μmol/mol.
(c)Vodik ne sme vsebovati prahu, peska, umazanije, lepila, olj ali drugih snovi v količini, ki bi lahk o pošk odovala opremo za 
dova janje goriva ali vozilo (motor), v katereg a se dova ja gorivo.
5.Tehnični podatki o tekočih gorivih za preizkušanje vozil z motor jem s kompr esijskim vžigom
5.1 J-dizelsk o gorivo (nazivno cetansk o število 53, B0)
Tabela A3/14
Ta tabela se uporablja samo za raven 1B. 
J-dizelsk o gorivo (nazivno cetansk o število 53, B0) 
Lastnost goriva ali ime snovi Enot eSpecifikacija
Preizkuševalna metoda
Najmanj Največ
Cetansk o število 53 57 JIS K2280
Gostota g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Destilacija:
— 50 % temperature destilaci je K (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
— 90 % temperature destilaci je K (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— končno vrelišče K (°C) 643 (370) JIS K2254
Plamenišče K (°C) 331 (58) JIS K2265–3
Kinematična visk oznost pri 30 °C mm2/s 3,0 4,5 JIS K2283SL Uradni list Evropske unij e L 423/258 26.11.2021  
Vsi aromati vol. % 25 Metoda HPLC 
v skladu z JIS
Policiklični aromatski 
ogljikovodikivol. % 5,0 Metoda HPLC 
v skladu z JIS
Vsebnost žvepla utežni ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Metil ester maščobnih kislin 
(FAME)% 0,1 Metoda, predpisana 
v japonski obja vi 
postopka mer jenja 
koncentracij e
Triglicer id % 0,01 Metoda, predpisana 
v japonski obja vi 
postopka mer jenja 
koncentracij e
5.2 [Rezer virano]
5.3 [Rezer virano]
5.4 E-dizelsk o gorivo (nazivno cetansk o število 52, B7)
Tabela A3/17
Ta tabela se uporablja samo za raven 1A. 
E-dizelsk o gorivo (nazivno ceta nsko število 52, B7) 
Paramet er EnotaMejne vrednosti (a)
Preizkuševalna metoda
Najmanj Največ
Cetanski indeks 46,0 EN ISO 4264
Cetansk o število (b) 52,0 56,0 EN ISO 5165
Gostota pri 15 °C kg/m3833,0 837,0 EN ISO 12185
Destilacija:
– točka 50 % °C 245,0 – EN ISO 3405
– točka 95 % °C 345,0 360,0 EN ISO 3405
– končno vrelišče °C – 370,0 EN ISO 3405
Plamenišče °C 55 – EN ISO 2719
Motnišče °C – –10 EN 116
Visk oznost pri 40 °C mm2/s 2,30 3,30 EN ISO 3104
Policiklični aromatski 
ogljikovodiki% m/m 2,0 4,0 EN 12916SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/259  
Vsebnost žvepla mg/kg – 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Korozi ja bakra (3 ure, 50 °C) – razred 1 EN ISO 2160
Ostanek ogljika po Conradsonu 
(10 % DR)% m/m – 0,20 EN-ISO10370
Delež pepela % m/m – 0,010 EN ISO 6245
Skupaj nečist oče mg/kg 24 EN 12662
Vsebnost vode mg/kg – 200 EN-ISO12937
Kislinsk o število mg KOH/g – 0,10 EN ISO 6618
Mazav ost (premer 
preg ledovalnika obrabe HFRR pri 
60 °C)μm – 400 EN ISO 12156
Stabilnost oksidacije pri 110 °C(c) h 20,0 EN 15751
Metil ester maščobnih kislin 
(FAME) (d)vol. % 6,0 7,0 EN 14078
(a)Vrednosti, navedene v specifik acijah, so „pra ve vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe 
standarda ISO 4259, „Naf tni proizvo di – Določanje in uporaba podatk ov o natančnosti v zvezi s preizkuševalnimi metodami“, 
pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upošteva na najm anjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju najvišje in 
najnižje vrednosti je najma njša razlika 4R (R = ponov ljivost).
Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehnič nih razlogov , proizvajal ec goriv poskuša doseči ničelno vrednost, kadar je določena 
najvišja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni najvi šja in najnižja mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali 
gorivo ustreza zahtevam specifik acij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.
(b)Območje cetanskeg a števila ni v skladu z zahtev ami, da je najm anjše območje 4R. Vendar se lahk o v primer u spora med 
dobavit eljem goriva in uporabnik om goriva za reševanje takih sporo v uporabljajo določbe standarda ISO 4259, če je zaradi 
zagoto vitve potrebne natančnosti namesto ene narejeno zadostno število ponov ljenih mer itev.
(c)Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorov ana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in 
življenjsk o dobo se je treba posveto vati z doba viteljem.
(d)Vsebnost FAME ustreza specifik acijam iz standarda EN 14214.
6.Tehnični podatki o gorivih za preizkušanje vozil na gorivne celice
6.1 Stisnjen vodik ov plin za vozila na gorivne celice
Tabela A3/18
Vodik za vozila na gorivne celice 
Značilnosti Enot eMejne vrednosti
Preizkuševalna metoda
Najmanj Največ
Indeks za vodikovo gorivo(a) % mol 99,97
Nevodik ovi plini skupaj μmol/mol 300
Največja koncentracij a posameznih onesnaževal (f)
Voda (H2O) μmol/mol 5e
Ogljikovodiki skupaj (b)(metanski) μmol/mol 2e
Kisik (O 2) μmol/mol 5e
Helij (He) μmol/mol 300eSL Uradni list Evropske unij e L 423/260 26.11.2021  
Dušik (N2) in argon (Ar) (b)skupaj μmol/mol 100e
Ogljikov dioksid (CO 2) μmol/mol 2e
Ogljikov monoksid (CO) μmol/mol 0,2e
Žveplove spojine skupaj (c)(na 
osnovi H2S)μmol/mol 0,004e
Formaldehid (HCHO) μmol/mol 0,01e
Mravljinčna kislina (HCOOH) μmol/mol 0,2e
Amoniak (NH 3) μmol/mol 0,1e
Halog enirane spojine skupaj (d)
(na osnovi halog enidnih iono v)μmol/mol 0,05e
Za sestavine, ki so aditivne, kot so skupni ogljikovodiki in skupne žveplov e spojine, mora biti vsota sestav in enaka sprejemljivi mejni 
vrednosti ali manjša od nje.
(a)Indek s za vodikovo gorivo se določi tako, da se od 100 % mol odštejejo „nevodi kovi plini skupaj “ iz te tabele, izraženi v % mol.
(b)Skupni ogljikovodiki vključujejo oksigenirane organsk e spojine. Skupni ogljikovodiki se mer ijo na osnovi ogljika (μmolC/mol). 
Skupni ogljikovodiki lahk o preseg ajo 2 μmol/mol samo zaradi prisotnosti metana, v tem primer u pa seštevek metana, dušika in 
argona ne preseg a 100 μmol/mol.
(c)Skupne žveplove spojine vključujejo vsaj H2S, COS, CS2 in merkaptane, ki jih običajno vsebuje zemeljski plin.
(d)Skupne halogenirane spojine vključujejo na primer vodik ov bromid (HBr), vodikov klor id (HCl), klor (Cl2) in organsk e halide 
(R-X).
(e)Preizkuševalna metoda se dokumentira.
(f)Analiza posameznih onesnaževal, odvisnih od proizvodneg a posto pka, je izvzeta. Proizvajalec vozila pristojnemu organu 
predloži razloge za izvzetje posameznih onesnaževal.
7.Tehnični podatki o gorivih za preizkus tipa 4 glede emisij zaradi izhlapevanja
Za raven 1B:
Za vozilo, za katereg a proizva jalec ne priporoča uporabe goriva E10, se namest o goriv, opredeljenih v tem odstavku, 
uporabijo goriva, opredeljena v odstavku 3.1 ali 3.3 te priloge.
Tabela A3/19
Bencinsk o referenčno gorivo za preizkus tipa 4 
Param eter EnotaMejne vrednosti
Preizkuševalna metoda
Najmanj Največ
Razisk ovalno oktansk o števi lo 
(RON)95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Gostot a pri 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1, 2, 3
Parni tlak kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1, 2
Destilacij a:
— upar jeno pri 70 °C vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/261  
— upar jeno pri 100 °Cvol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405
— upar jeno pri 150 °C vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405
Analiza ogljikovodik ov:
— nenasičeni ogljikovodiki vol. % 6,0 13,0 EN 22854
— aromati vol. % 25,0 32,0 EN 22854
— benzen vol. % – 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2, 3, 4
Vsebnost kisika % m/m 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2, 4, 6
Vsebnost žvepla mg/kg – 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1, 2, 6, 7
Vsebnost svinca mg/l se ne zaznav a EN 237
JIS K2255
Etanol vol. % 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2, 4, 6
Metil terciarni butil eter (MTBE) se ne zaznav a JIS K2536-2, 4, 5, 6(a)
Metanol se ne zaznav a JIS K2536-2, 4, 5, 6 (a)
Kerozin se ne zaznav a JIS K2536-2, 4(a)
(a)Uporabi se lahk o druga metoda, sledljiva do nacionalnega ali mednarodnega standarda.SL Uradni list Evropske unij e L 423/262 26.11.2021  
PRILOGA B4 
Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra 
1. PODR OČJE UPORABE
Ta priloga opisuje določit ev cestne obremenitve preizkusnega vozila in prenos te cestne obremenitve na 
dinamometer z valji.
2. IZRAZI IN OPREDELITEV POJMO V
2.1 V tem dokumentu imajo prednost izrazi in opredelitve pojmo v iz odstavka 3 tega pravi lnika. Če pojmi niso 
opredeljeni v odstavku 3 tega pravilnika, se uporabljaj o opredelitve pojmo v iz standarda ISO 3833:1977 
„Cestna vozila – Tipi – Izrazi in definicije“.
2.2 Točke referenčne hitrosti se začnejo pri 20 km/h in naraščajo v korakih po 10 km/h in z najvišjo referenčno 
hitrostjo v skladu z naslednjimi določbami:
(a) točka najvišje referenčne hitrosti mora biti 130 km/h ali enaka točki referen čne hitrosti tik nad najvišjo 
hitrostjo velja vnih preizkuševalnih ciklov , če je ta vrednost nižja od 130 km/h. Če velja vni preizkuševalni 
cikel vključuje manj kot štiri faze cikla (Nizk o, Srednje, Visok o in Zelo visok o), in na zahtev o proizva jalca 
ter z dovoljenjem pristojneg a organa je najvišjo referenčno hitrost dovoljeno povečati do točk e referenčne 
hitrosti tik nad najvišjo hitrostjo naslednje višje faze, vendar ne višje kot 130 km/h; v tem primer u je treba 
določitev cestne obremenitve in nastav itev dinamometra z valji izvesti z enakimi točkami referenčne 
hitrosti;
(b) če je točka referenčne hitrosti, ki jo je mogoče uporabiti za cike l, plus 14 km/h višja od najv išje hitrosti 
vozila vmax ali enaka, je treba to točko referenčne hitrosti izločiti iz preizkusa iztekan ja in iz nastav itve 
dinamometra z valji. Naslednja nižja točka referen čne hitrosti postane najvišja točka referenčne hitrosti za 
vozilo.
2.3 Razen če je določeno drugače , je treba potrebo po energiji cikla izračunati v skladu z odsta vkom 5 Priloge B7, 
tj. v območju sledi ciljne hitrosti za veljavni vozni cikel.
2.4 f0, f1 in f2 so koeficie nti cestne obremenitve v enačbi cestne obremenitve F = f0 + f1 × v + f2 × v2, določeni 
v skladu s to prilogo.
f0 je koeficient konstantne cestne obremenitve (v N), ki se zaokroži na eno decimalno mest o v skladu 
z odstavk om 6.1.8 tega pravi lnika;
f1 je koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h)), ki se zaokroži na tri decimalna mesta 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravi lnika;
f2 je koeficie nt cestne obremenitve drugega reda (v N/(km/h)2), ki se zaokroži na pet decimalnih mest 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravi lnika.
Razen če je navedeno drugače , se koefic ienti cestne obremenitve izračunajo z analizo regresi je najmanjših 
kvadrat ov v območju točk referenčne hitrosti.
2.5 Rotacijska masa
2.5.1 Določit ev mr
mr je enak efektivni masi vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo s kolesi na cesti, medt em ko je menjalnik 
v nevtralnem položaju, mer jeno v kilogramih (kg). mr je treba izmer iti ali izračunati z uporabo primer ne 
tehni ke, dogov orjene s pristojnim organom. Druga možnost je, da je mr ocenjen na 3 % vsot e mase v stanju, 
pripravljenem za vožnj o, in 25 kg.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/263  
2.5.2 Uporaba vrtilne mase za cestno obremenite v
Čase iztekanja je treba prenesti v sile in obratno, in sicer ob upoštevanju uporabljene preizkuševalne mase plus 
mr. To velja tako za mer itve na cesti kot tudi na dinamometr u z valji.
2.5.3 Uporaba vrtilne mase za nastavit ev vztrajn osti
Če je vozilo preizkušano na dinamometr u, ki deluje v načinu 4WD, se enak ovredna vztrajnostna masa 
dinamometra z valji nastavi na ustrezno preizkuševalno maso.
V nasprotnem primer u je treba enak ovredno vztrajn ostno maso dinamometra z valji nastav iti na 
preizkuševalno maso plus enak ovredno efektivno maso koles, ki ne vpliva jo na rezultate mer itev, oziroma na 
50 % mr.
2.6 Dodatne mase za nastavit ev preizkuševalne mase se uporabijo tako, da je porazdelit ev teže zadevnega vozila 
približno enaka kot pri vozilu z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo. V primer u vozil kate gorije N ali 
osebnih vozil, ki so predelana vozila kategor ije N, so dodatne mase umeščene na reprezentativen način, 
v zvezi z njimi pa se pristojn emu organu na zaht evo predloži uteme ljitev . Porazdelitev teže vozila se zabeleži 
in uporabi za vse poznejše preizkuse za določite v cestne obremenitve.
3. SPLOŠNE ZAHTEVE
Proizvajalec je odgov oren za točnost koeficiento v cestne obremenitve in to zagot ovi za vsak o vozilo iz 
proizvod nje znotraj skupine cestnih obremenit ev. Toleranc znotraj metod določanja cestne obremenitve, 
simulacij in izračuno v ni dovoljeno uporabiti za prenizk o vrednote nje cestne obremenitve vozil iz 
proizvod nje. Na zaht evo pristojn ega organa se dokaže točnost koeficiento v cestne obremenitve posameznega 
vozila.
3.1 Skupna točnost, natančnost, ločljivost in frekvenca mer jenja
Zahtevan a skupna točnost mer jenja je naslednja:
(a) točnost hitrosti vozila: ± 0,2 km/h z mer ilno frekvenco najmanj 10 Hz;
(b) čas: najmanjša točnost: ± 10 ms; najmanjša natančnost in ločljivost: 10 ms;
(c) točnost navora koles: ± 6 Nm ali ± 0,5 odstotka najv ečjega izmer jeneg a skupneg a navora, kar koli od tega 
je večje, za celotno vozilo , z mer ilno frekvenco najmanj 10 Hz;
(d) točnost hitrosti vetra: ± 0,3 m/s z mer ilno frekvenco najmanj 1 Hz;
(e) točnost smer i vetra: ± 3 ° z mer ilno frekvenco najmanj 1 Hz;
(f) točnost temperature ozračja: ± 1 °C z mer ilno frekvenco najmanj 0,1 Hz;
(g) točnost atmosfersk ega tlaka: ± 0,3 kPa z mer ilno frekvenco najmanj 0,1 Hz;
(h) masa vozila, izmer jena na isti tehtni ci pred preizkusom in po njem: ± 10 kg (±20 kg za vozila > 4 000 kg);
(i) točnost tlaka v pnevmatikah: ± 5 kPa;
(j) točnost vrtilne hitrosti kolesa: ± 0,05 s-1 ali 1 odstot ek, kar koli je večje.
3.2 Mer ila za vetro vnik
3.2.1 Hitrost vetra
Hitrost vetra med mer jenjem v središču preizkuševalnega območja mora ostati v razponu ± 2 km/h. Možna 
hitrost vetra mora biti vsaj 140 km/h.SL Uradni list Evropske unij e L 423/264 26.11.2021  
3.2.2 Temperatura zraka
Temperatura zraka med mer jenjem v središču preizkuševalneg a območja mora ostati v razponu ± 3 °C. 
Porazdelit ev temperature zraka pri izpustni šobi mora ostati v razponu ± 3 °C.
3.2.3 Turbulenca
Intenzi vnost turbulence Tu pri mreži z enak omer nimi razmiki 3 × 3 čez celotno izpustno šobo ne sme preseči 
1 odst otka. Glej sliko A4/1.
Slika A4/1
Intenzivnost turbulence
Tu¼u0
U∞
pri čemer je:
Tu intenzivn ost turbulence;
u'nihanje hitrosti turbulence (v m/s);
U∞ hitrost proste ga toka (v m/s).
3.2.4 Razmer je blokade trdnega telesa
Razmer je blokade vozila εsb, izraženo kot kvocient čelne površine vozila in površine izpustne šobe, kot je 
izračunano z uporabo naslednje enačbe, ne sme preseči 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
pri čemer je:
εsb razmer je blokade vozila;
Af čelna površina vozila (v m2);
Anozzle površina izpustne šobe (v m2).
3.2.5 Vrtenje koles
Za pravilno določitev aerodinamičnega vpliva koles se kolesa preizkusnega vozila vrtijo s tako hitrostjo, da je 
hitrost vozila znotraj ± 3 km/h hitrosti vetra.
3.2.6 Premični jermen
Za simulacij o tekočeg a pretoka na podv ozju preizkusnega vozila ima vetrov nik premični jermen, ki se razteza 
od sprednjega do zadnjega dela vozila. Hitrost premičneg a jermena je znotraj ± 3 km/h hitrosti vetra.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/265  
3.2.7 Kot tekočega pretoka
Na devetih enak omer no razporejenih točkah na površini šobe odstopanj e kvadratne sredine naklonske ga 
kota α in odklonske ga kota β (ravnina Y in Z) pri izpustni šobi ne presega 1°.
3.2.8 Zračni tlak
Na devetih enak omer no razporejenih točkah na površini izpušne šobe mora biti standardni odklon celotnega 
tlaka pri izpustni šobi enak 0,02 ali manjši.
σΔPt
q��
≤0,02
pri čemer je:
σ standardni odklon razmer ja tlaka ΔPt
q��
;
ΔPt nihanje celotneg a tlaka med mer ilnimi točkami (v N/m2);
q dinamični tlak (v N/m2).
Absolutna razlika koeficienta tlaka cp na razdalji 3 metre pred in 3 metre za središčem ravnotežja v praznem 
preizkuševalnem območju in na višini središča izpustne šobe ne sme odst opati za več kot ± 0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
pri čemer je:
cp koeficient tlaka.
3.2.9 Mejna debelina plasti
Pri x¼0(točka središča ravnot ežja) mora hitrost vetra znašati vsaj 99 odstotk ov hitrosti pritoka 30 mm nad 
tlemi vetrov nika.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
pri čemer je:
δ99 razdalja, pravokotna na cesto, kjer je doseženih 99 odstotk ov hitrosti prost ega pretoka (mejna 
debelina plasti).
3.2.10 Razmer je zadrževalne blokade
Zadrževalni sistem ne sme biti nameščen na sprednjo stran vozila. Relativno razmer je blokade čelnega dela 
vozila zaradi zadrževalnega sistema εrestr ne sme preseči 0,10.
εrestr¼Arestr
Af, pri čemer je:
εrestr relativno razmer je blokade zadrževalnega sistema;
Arestr čelna površina zadrževalnega sistema , projicirana na površino šobe (v m2);
Af čelna površina vozila (v m2).
3.2.11 Točnost mer jenja ravn otežja v smer i x
Netočn ost nastale sile v smer i x ne sme preseči ± 5 N. Ločljivost izmer jene sile mora biti v razponu ± 3 N.
3.2.12 Natančnost mer jenja
Natančnost izmer jene sile je v razponu ± 3 N.SL Uradni list Evropske unij e L 423/266 26.11.2021  
4. MERJENJE CESTNE OBREMENIT VE NA CESTI
4.1 Zahteve za cestni preizkus
4.1.1 Atmosferski pogoji ozračja za cestni preizkus
Atmosferski pogoji ozračja (vetrovni pogoji, temperatura ozračja in atmosferski tlak) se izmer ijo v skladu 
z odstavk om 3.1 te priloge. Za prever janje velja vnosti podatk ov in popravk e se uporabljaj o samo atmosfer ski 
pogoji ozračja, izmer jeni med mer jenjem časa iztekanja in/ali mer jenjem navora.
4.1.1.1 Dov oljeni vetrov ni pogoji pri uporabi nepremične in premične anemometr ije
4.1.1.1.1 Dov oljeni vetrov ni pogoji pri uporabi nepremične anemometr ije
Hitrost vetra se izmer i na lokaciji in višini nad nivojem cestišča vzdolž preizkuševalne prog e, kjer bodo 
vetrov ni pogoji najbolj reprezentativni. Če preizkusov v nasprotnih smereh ni mogoče izvesti na istem delu 
preizkuševalne steze (npr . na ovalni preizkuševalni stezi z obvezno smer jo vožnje), se hitrost in smer vetra 
izmer ita na nasprotnih delih preizkuševalne steze.
Vetrovni pogoji med pari voženj izpolnjujejo vsa naslednja mer ila:
(a) hitrost vetra v 5-sekundnem drsečem povprečju je manjša od 5 m/s;
(b) najvišje hitrosti vetra ne preseg ajo 8 m/s več kot dve zaporedni sekundi;
(c) aritmetično povprečje vektorsk e kompon ente hitrosti vetra čez preizkuševalno progo je manjše od 2 m/s.
Popra vek vetra se izračuna v skladu z odsta vkom 4.5.3 te priloge.
4.1.1.1.2 Dov oljeni vetrov ni pogoji pri uporabi premične anemometr ije
Za preizkušanje s premično anemometr ijo se uporabi naprav a, opisana v odstavku 4.3.2 te priloge.
Vetrovni pogoji med pari voženj izpolnjujejo vsa naslednja mer ila:
(a) aritmetično povprečje hitrosti vetra je manjše od 7 m/s;
(b) najvišje hitrosti vetra ne preseg ajo 10 m/s več kot dve zaporedni sekundi;
(c) aritmetično povprečje vektorsk e kompon ente hitrosti vetra čez cesto je manjše od 4 m/s.
4.1.1.2 Temperatura ozračja
Temperatura ozračja mora biti v območju med 5 °C do vključno 40 °C.
Po izbir i proizvajalca se lahk o iztekanja opravi jo pri temperatur i med 1 °C in 5 °C.
Če je razlika med najv išjo in najn ižjo izmer jeno temperaturo med preizkusom iztekanja večja od 5 °C, je treba 
popravek temperature uporabiti ločeno za vsak o vožnjo z aritmetičnim povprečjem temperature ozračja za to 
vožnj o.
V tem primer u je treba vrednosti koeficie ntov cestne obremenitve f0, f1 in f2 določiti in popraviti za vsak par 
vože nj. Končni niz vrednosti f0, f1 in f2 je aritmetično povprečje posamično popravlj enih koeficiento v f0, f1 
oziroma f2.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/267  
4.1.2 Preizkuševalna prog a
Površina prog e mora biti ravna, ploščata, čista, suha in brez ovir oziroma vetrobranov , ki bi lahk o vplivali na 
mer jenje cestne obremenitve, njena tekstura in sesta va pa morata biti reprezentativni za obstoj eče cestne 
površine v mestih in na avtocestah, tj. površina ne sme biti značilna za vzletno-pr istajalno stezo. Vzdolžni 
naklon preizkuševalne prog e ne sme preseči 1 %. Lokalni naklon med katerimi koli točkami z vmesno 
razdaljo 3 metre ne sme za več kot 0,5 % odstopat i od tega vzdolžneg a naklona. Če preizkusov v nasprotni 
smer i ni mogoče izvesti na istem delu preizkuševalne steze (npr . na ovalni preizkuševalni stezi z obvezno 
smer jo vožnj e), mora biti vsota vzdolžnih naklonov vzporednih delov preizkuševalne steze med 0 in 
naklonom navzgor , ki znaša 0,1 %. Največja ukrivljenost preizkuševalne prog e mora biti 1,5 %.
4.2 Priprava
4.2.1 Preizkusno vozilo
Vsak o preizkusno vozilo mora v vseh svoji h delih ustrezati proizv odni seriji (npr . stranska ogledala morajo biti 
v enakem položaju kot pri normalnem delov anju vozila, reže na karoser iji ne smejo biti zatesnjene), če pa se 
vozilo razlikuje od vozila iz proizvodnje, je treba navesti celoten opis.
4.2.1.1 Zahteve za izbiro preizkusnih vozil
4.2.1.1.1 Brez uporabe metode interpolacije
Iz skupine (glej odsta vka 6.3.2 in 6.3.3 tega pravilnika) se izbere preizkusno vozilo (vozilo H) s kombinaci jo 
ustreznih značilnosti cestne obremenitve (tj. masa, aerodinamični upor in kotalni upor pnevmatik), ki 
proizvede najv ečjo potrebo po energi ji cikla.
Če aerodinamični vpliv različnih koles znotraj ene skupine interpolacij ni znan, izbira teme lji na najv ečjem 
pričak ovanem aerodinamičnem upor u. Pravi loma je najv ečji aerodinamični upor mogoče pričak ovati pri 
kolesih z (a) najv ečjo širino, (b) največjim premerom in (c) najbolj odpr to zasno vo strukture (v tem vrstnem 
redu pomembnosti).
Izbira kolesa se izvede poleg zahte ve glede najv ečje potrebe po energiji cikla.
4.2.1.1.2 Z uporabo metode interpolacije
Na zaht evo proizvajalca se lahk o uporabi metoda interpolacije.
V tem primer u se iz skupine izbereta dve preizkusni vozili, ki izpolnjujeta zaht eve za ustrezno skupino.
Preizkusno vozilo H je vozilo, ki proizva ja večjo, po možnosti največjo potrebo po energiji cikla za to izbiro, 
preizkusno vozilo L pa vozilo, ki proizva ja manjšo, po možnosti najmanjšo potrebo po energiji cikla za to 
izbiro.
Vsi elementi dodatne opreme in/ali oblike karoser ije, ki so izbrani, da pri uporabi metode interpolacije ne bodo 
upoštevan i, so popolnoma enaki na obeh preizkusnih vozilih, tj. H in L, tako da ti elementi dodatne opreme 
zaradi svoji h ustreznih značilnosti cestne obremenitve (tj. masa, aerodinamični upor in kotalni upor) 
proizva jajo najv išjo kombinaci jo potrebe po energiji cikla.
Če so lahk o posamezna vozila opremljena s celotnim komplet om standardnih platišč in pnevmatik ter 
celotnim komplet om zimskih pnevmatik (označenih s simbolom gore s tremi vrhov i in snežink o (3 Peaked 
Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platišči ali brez, se dodatna platišča/pnevmatik e ne štejejo kot dodatna 
oprema.
4.2.1.1.2.1 Za ustrezne značilnosti cestne obremenitve morajo biti izpolnjene naslednje zaht eve glede vozil H in L:
(a) da bi bila mogoča ekstrapolacij a koeficie ntov cestne obremenitve:
(i) če je f0_ind pri izvajanju izračuna iz odstavka 3.2.3.2.2.4 Priloge B7 manjši od f*0_L ali večji od f0_H, kot 
je opredeljeno v odstavku 3.2.3.2.2.4 Priloge B7, se zahtevata naslednji najmanj ši razliki med H in L:SL Uradni list Evropske unij e L 423/268 26.11.2021  
za kotalni upor najmanj 1,0 kg/ton o, za maso pa najmanj 30 kg; v primer u RR med 0 in 1,0 se 
najmanjša razlika v masi nadomesti s 100 kg namest o 30 kg;
(ii) če je f2_ind pri izvajanju izračuna iz odstavka 3.2.3.2.2.4 Priloge B7 manjši od f*2_L ali večji od f2_H, kot 
je opredeljeno v odstavku 3.2.3.2.2.4 Priloge B7, se zahteva naslednja najmanjša razlika med H in L:
za aerodinamični upor (CD × Af) najmanj 0,05 m2. Če lahk o proizvajalec dokaže, da so rezultati po 
ekstrapolaciji še vedno razumni, se lahk o minimalna mer ila iz točk (i) do (iii) opusti jo;
(b) pri vsaki značilnosti cestne obremenitve (tj. masa, aerodinamični upor in kotalni upor pnevmatik) ter pri 
koeficientih cestne obremenitve f0 in f2 mora biti vrednost za vozilo H višja od vrednosti za vozilo L, sicer 
se za zadevno značilnost cestne obremenitve uporabi najslabši primer . Na zaht evo proizva jalca in po 
odobr itvi pristojnega orga na se lahk o zahteve iz te točke opusti jo.
4.2.1.1.2.2 Da se doseže ustrezna razlika med voziloma H in L glede določene ustrezne značilnosti cestne obremenitve ali 
da se izpolnijo mer ila iz odsta vka 4.2.1.1.2.1 te priloge, lahk o proizvajalec umetno poslabša lastnosti vozila H, 
na primer z uporabo večje preizkuševalne mase.
4.2.1.2 Zahteve za skupine
4.2.1.2.1 Zahteve za uporabo skupine interpolaci j brez uporabe metod e interpolaci je
Za mer ila za opredelit ev skupine interpolacij glej odstavek 6.3.2 tega pravilnika .
4.2.1.2.2 Zahteve za uporabo skupine interpolaci j z uporabo metod e interpolacije so:
(a) izpolnjevanje mer il za skupino interpolacij iz odsta vka 6.3.2 tega pravi lnika;
(b) izpolnjevanje zaht ev iz odstavk ov 2.3.1 in 2.3.2 Priloge B6;
(c) izvedba izračuno v iz odstavka 3.2.3.2 Priloge B7.
4.2.1.2.3 Zahteve za uporabo skupine cestnih obremenitev
4.2.1.2.3.1 Na zahtev o proizva jalca in ob izpolnjevanju mer il iz odstavka 6.3.3 tega pravilnika se izračuna jo vrednosti 
cestne obremenitve za vozili H in L iz skupine interpolacij.
4.2.1.2.3.2 Preizkusni vozili H in L, kot sta opredeljeni v odstavku 4.2.1.1.2 te priloge, se za namene skupine cestnih 
obremenitev imenujeta HR in LR.
4.2.1.2.3.3 Razlika v potrebi po energi ji cikla med HR in LR za skupino cestnih obremenitev mora znašati najmanj 4 % in 
najv eč 35 % glede na HR znotraj celotneg a cikla WLTC razreda 3.
Če je v skupino cestnih obremenitev vključen več kot en menjalnik, se za določanje cestne obremenitve 
uporabi menjalnik z največjimi izgubami moči.
4.2.1.2.3.4 Če se razlika v cestni obremenitvi za način vozila, ki povzroča razlik o v trenju, določi v skladu z odstavk om 6.8 
te priloge, se izračuna nova skupina cestnih obremenite v, ki vključuje razlik o v cestni obremenitvi za vozili L in 
H iz naved ene nove skupine cestnih obremenitev .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
pri čemer se:
N nanaša na koeficient e cestne obremenitve nove skupine cestnih obremenit ev;
R nanaša na koeficient e cestne obremenitve referenčne skupine cestnih obremenitev ;
Delta nanaša na koeficient e razlike v cestni obremenitvi, določene v odstavku 6.8.1 te priloge.
4.2.1.3 Dov oljene kombinaci je izbire preizkusnih vozil in zaht ev za skupino
V tabeli A4/1 so prikazane dovoljene kombinacije izbire preizkusnih vozil in zahtev za skupino iz 
odsta vkov 4.2.1.1 in 4.2.1.2 te priloge.
Tabela A4/1
Dovoljene kombinacije izbire preizkusnih vozil in zahtev za skupino 
Zahteve, ki jih je treba 
izpolniti:(1) Z metodo 
interpolacije / brez 
nje(2) Meto da 
inter polaci je 
s skupino cestnih 
obremenitev / brez 
nje(3) Uporaba skupine 
cestnih obremenitev(4) Metoda interpolacije 
z uporabo ene ali več 
skupin cestnih 
obremenitev
Preizkusno vozilo 
za cestno 
obremenitevOdsta -
vek 4.2.1.1.1 te 
priloge.Odsta -
vek 4.2.1.1.2 te 
priloge.Odsta -
vek 4.2.1.1.2 te 
priloge.n. r.
Skupina Odsta -
vek 4.2.1.2.1 te 
priloge.Odsta -
vek 4.2.1.2.2 te 
priloge.Odsta -
vek 4.2.1.2.3 te 
priloge.Odsta vek 4.2.1.2.2 te 
priloge.
Dodatne Brez Brez Brez Uporaba stolpca (3) 
„Uporaba skupine 
cestnih obremenit ev“ in 
uporaba 
odstavka 4.2.1.3.1 te 
priloge.
4.2.1.3.1 Izpeljava cestnih obremenitev skupine interpolaci j iz skupine cestnih obremenitev
Cestni obremenitvi HR in/ali LR se določita v skladu s to prilogo.
Cestno obremenitev vozila H (in L) iz skupine interpolacij znotraj skupine cestnih obremenite v je treba 
izračunati v skladu z odsta vki 3.2.3.2.2 do vključno 3.2.3.2.2.4 Priloge B7, in sicer tako:
(a) da se kot vnosa v enačbe namesto H in L uporabita HR in LR iz skupine cestnih obremenitev ;
(b) da se parametr i cestne obremenitve (tj. preizkuševalna masa Δ(C D × Af) v primer javi z vozilom LR in kotalni 
upor pnevmatike ) vozila H (ali L) iz skupine interpol acij uporabijo kot vnosi za posamezno vozilo ;
(c) da se ta izračun pono vi za vsak o vozilo H in L iz vsake skupine interpolacij znotraj skupine cestnih 
obremenitev .
Interp olacij a cestne obremenitve se uporabi samo na tistih ustreznih značilnostih cestne obremenitve, za 
kate re je bilo ugot ovljeno, da se med preizkusnima voziloma LR in HR razlikujejo. Za druge ustrezne 
značilnosti cestne obremenitve se uporablja vrednost za vozilo HR.SL Uradni list Evropske unij e L 423/270 26.11.2021  
H in L skupine interpolacij se lahk o izpeljeta iz različnih skupin cestnih obremenitev . Če je navedena razlika 
med temi skupinami cestnih obremenitev posledica uporabe metod e za razlik o, glej odstavek 4.2.1.2.3.4 te 
priloge.
4.2.1.4 Uporaba skupine matr ik za cestne obremenitve
Vozilo, ki izpolnjuje mer ila iz odstavka 6.3.4 tega pravilnika in je:
(a) reprezentativno vozilo predvidene serije dokončanih vozil, ki bodo zajeta v skupino matr ik za cestne 
obremenitve v smislu ocenjene najslabše vrednosti CD in oblike karoser ije ter
(b) reprezentativno vozilo predvidene serije vozil, ki bodo zajeta v skupino matr ik za cestne obremenitve 
v smislu ocenjene povprečne mase dodatne opreme,
je treba uporabiti za določitev cestne obremenitve.
Če za dokončano vozilo ni mogoče določiti reprezentativne oblike karoser ije, je treba preizkusno vozilo 
opremiti s kvadratno škatlo z zaobljenimi robov i s polmer i največ 25 mm in širino, ki je enaka največji širini 
vozil, ki so zajeta v skupini matr ik za cestne obremenitve, in skupni višini preizkusnega vozila, ki znaša 
3,0 m ± 0,1 m, vključno s škatlo.
Proizvajalec in pristojn i organ soglasno določita, kater i preizkusni model vozila je reprezentativen.
Vrednosti preizkuševalne mase vozila, kotalni upor pnevmatik in sprednji del obeh vozil, tj. HM in LM, se 
določijo tako, da vozilo HM proizvede najv ečjo potrebo po energiji cikla, vozilo LM pa najmanj šo potrebo po 
energiji cikla iz skupine matr ik za cestne obremenitve. Proizva jalec in pristojni organ se dogo vori ta 
o parametr ih vozila za vozili HM in LM.
Cestno obremenitev posameznih vozil iz skupine matr ik za cestne obremenitve, vključno s HM in LM, je treba 
izračunati v skladu z odsta vkom 5.1 te priloge.
4.2.1.5 Premični aerodinamični deli karoser ije
Premični aerodinamični deli karoser ije na preizkusnih vozilih morajo med določanjem cestne obremenitve 
delov ati, kot je predvideno s preizkuševalnimi pogoji WLTP tipa 1 (preizkuševalna temperatura, hitrost vozila 
in območje pospeševanja, obremenitev motorj a itd.).
Vsak sistem vozila, ki dinamično spreminja aerodinamični upor vozila (npr . nadzor višine vozila), je treba 
obravn avati kot premični aerodinamični del karoser ije. Dodati je treba ustrezne zahteve, če bodo prihodnja 
vozila opremljena s premičnimi aerodinamičnimi elementi dodatne opreme, kater ih vpliv na aerodinamični 
upor upra vičuje potrebo po nadaljnjih zaht evah.
4.2.1.6 Tehtanje
Pred postopk om določanja cestne obremenitve in po njem je treba izbrano vozilo stehtati, vključno 
z voznik om in opremo, da bo mogoče določiti aritmetično povprečno maso mav. Masa vozila mora biti večja 
od preizkuševalne mase vozila H ali vozila L na začetku postopka za določit ev cestne obremenitve ali enaka.
4.2.1.7 Konfiguracija preizkusnega vozila
Konfiguracijo preizkusnega vozila je treba zabeležiti in uporabiti za vsak o nadaljnje preizkušanje iztekanja.
4.2.1.8 Stanje preizkusnega vozila
4.2.1.8.1 Utekanje
Preizkusno vozilo mora biti za namene nadaljnjih preizkusov ustrezno utečeno, tj. imeti mora prevoženih vsaj 
10 000 in največ 80 000 km.
Na zaht evo proizvajalca se lahk o uporabi vozilo z najmanj 3 000 km.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/271  
4.2.1.8.2 Proizvajalčeve specifikacije
Da bi se izognili nereprezentativnemu nepotrebnemu upor u, mora vozilo ustrezati predvidenim 
proizva jalčevim specif ikacij am vozil iz proizv odnje glede tlaka v pnevmatikah, opisanega v odsta vku 4.2.2.3 
te priloge, pora vnanja koles, opisanega v odstavku 4.2.1.8.3 te priloge, odmika od tal, višine vozila, maziv 
sistema za prenos moči in kolesnih ležaj ev ter glede nastav itev zavor.
4.2.1.8.3 Poravnanje koles
Stek anje in previs je treba nastav iti na največji odklon od vzdolžne osi vozila v razponu, ki ga določi 
proizva jalec. Če proizvajalec predpiše vrednosti za stekanje in previs za vozilo, je treba uporabiti te vrednosti. 
Na zaht evo proizva jalca se lahk o uporabij o vrednosti z večjimi odkloni od vzdolžne osi vozila od predpisanih. 
Predpisane vrednosti je treba uporabljati kot referenčne vrednosti za vsakršno vzdrževanje med življenjsk o 
dobo vozila.
Druge prilagodljive parametre poravnanja koles (kot je zaosta janje kolesa) je treba nastav iti na vrednosti, ki jih 
priporoči proizva jalec. Če ni priporočenih vrednosti, jih je treba nastav iti kot aritmetično povprečje za razpon, 
kot ga določi proizvajalec.
Taki prilagodljivi parametr i in nastavljene vrednosti se zabeleži jo.
4.2.1.8.4 Zapr te plošče
Med določanjem cestne obremenitve so pokrov prost ora za motor , vrata prtljažnega prostora, ročno premične 
plošče in vsa okna zapr ti.
4.2.1.8.5 Način iztekanja vozila
Če določitev nastav itev dinamometra zaradi sil, ki jih ni mogoče ponovi ti, ne more izpolnjevati mer il iz 
odsta vka 8.1.3 ali 8.2.3 te priloge, mora biti vozilo opremljeno s sistemom, ki omogoča vožnjo v načinu 
iztekanja. Pristojni organ odobr i način iztekanja in zabeleži njego vo uporabo.
Če je vozilo opremljeno s sistemom , ki omogoča vožnjo v načinu iztekanja, se ta način uporabi tako med 
določanjem cestne obremenitve kot tudi na dinamometr u z valji.
4.2.2 Pnevmatike
4.2.2.1 Kotalni upor pnevmatik
Kotalni upor i pnevmatik se izmer ijo v skladu s Prilogo 6 k spremembam 02 Praviln ika ZN št. 117 ali 
enak ovrednimi mednarodno sprejetimi predpisi. Koefic ienti kotalnega upora se uskladijo v skladu 
z ustreznimi regionalnimi postopki (npr . EU 1235/2011) in razvrstijo v skladu z razredi kotalnega upora iz 
tabele A4/2.
Tabela A4/2
Razredi energijsk e učink ovitosti v skladu s koeficienti kotalnega upora (KKU) za pnevmatik e C1, C2 in 
C3 ter vrednosti KKU, ki se uporabijo za nav edene razrede energijsk e učink ovitosti pri inter polaciji (v 
kg/to no) 
Razred 
energijsk e 
učink ovi-
tosti Razpon KKU za pnevmatike C1 Razpon KKU za pnevmatike C2 Razpon KKU za pnevmatike C3
1 KKU ≤ 6,5 KKU ≤ 5,5 KKU ≤ 4,0
2 6,5 < KKU ≤ 7,7 5,5 < KKU ≤ 6,7 4,0 < KKU ≤ 5,0
3 7,7 < KKU ≤ 9,0 6,7 < KKU ≤ 8,0 5,0 < KKU ≤ 6,0
4 9,0 < KKU ≤ 10,5 8,0 < KKU ≤ 9,2 6,0 < KKU ≤ 7,0
5 10,5 < KKU ≤ 12,0 9,2 < KKU ≤ 10,5 7,0 < KKU ≤ 8,0
6 KKU > 12,0 KKU > 10,5 KKU > 8,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/272 26.11.2021  
Razred 
energijsk e 
učink ovi-
tostiVrednost KKU, ki se uporabi za 
inter polacij o za pnevmatike C1Vrednost KKU, ki se uporabi za 
inter polacij o za pnevmatike C2Vrednost KKU, ki se uporabi za 
inter polacij o za pnevmatike C3
1 KKU = 5,9 (*) KKU = 4,9 (*) KKU = 3,5 (*)
2 KKU = 7,1 KKU = 6,1 KKU = 4,5
3 KKU = 8,4 KKU = 7,4 KKU = 5,5
4 KKU = 9,8 KKU = 8,6 KKU = 6,5
5 KKU = 11,3 KKU = 9,9 KKU = 7,5
6 KKU = 12,9 KKU = 11,2 KKU = 8,5
(*)Samo za raven 1A: Če je trenutna vrednost KKU nižja od te vrednosti, se za inter polaci jo uporabi dejanska vrednost 
kotalnega upora pnevmatik e ali katera koli višja vrednost do vrednosti KKP , ki je navedena tukaj.
Če se za kotalni upor uporabi metoda interpolaci je, se kot vnos za metodo interpolaci je uporabijo dejanske 
vrednosti kotalnega upora za pnevmatik e, nameščene na preizkusni vozili L in H. Za posamezno vozilo 
znotraj skupine interpolacij se uporabi vrednost KKU za razred energijsk e učink ovitosti nameščenih 
pnevmatik.
Če so lahk o posamezna vozila opremljena s celotnim komplet om standardnih platišč in pnevmatik ter 
celotnim komplet om zimskih pnevmatik (označenih s simbolom gore s tremi vrhov i in snežink o (3 Peaked 
Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platišči ali brez, se dodatna platišča/pnevmatik e ne štejejo kot dodatna 
oprema.
4.2.2.2 Stanje pnevmatik
Pnevmatike , uporabljene za preizkus:
(a) ne smejo biti starejše od 2 let po datumu proizvodnje;
(b) ne smejo biti posebej kondicionirane ali posebej obdelane (npr . segret e ali umetno starane), razen brušenja 
v prvotno oblik o prof ila;
(c) morajo biti pred določanjem cestne obremenitve utečene vsaj 200 km;
(d) morajo imeti pred preizkusom konstantno globino prof ila, ki na kater i koli točki čez celotno širino profila 
pnevmatike znaša med 100 in 80 odstotki prvotne globine prof ila.
Po mer itvi globine prof ila je prevožena razdalja omejena na 500 km. Če je razdalja 500 km presežena, se 
globina prof ila ponovno izmer i.
4.2.2.3 Tlak v pnevmatikah
Sprednje in zadnje pnevmatike mora jo biti za zadevno os za izbrano pnevmatik o pri preizkuševalni masi 
iztekanja napolnjene do spodnje meje območja tlaka v pnevmatikah, kot je določil proizva jalec vozila.
4.2.2.3.1 Prilagodit ev tlaka v pnevmatikah
Če je razlika med temperaturo okolice in odsta vitve več kot 5 °C, je treba tlak v pnevmatikah prilagoditi, kot je 
naved eno v nadaljevanju:
(a) pnevmatike je treba za več kot eno uro odstaviti pri tlaku, ki za 10 odstotk ov presega ciljni tlak;
(b) pred preizkušanjem je treba tlak v pnevmatikah zmanjšati na tlak, kot je naved en v odstavku 4.2.2.3 te 
priloge, in ga prilagoditi ob upoštevanju razlike med temperaturo okolice odstavi tve in temperaturo 
okolice v preizkuševalnem območju, in sicer pri hitrosti 0,8 kPa na 1 °C, pri čemer se uporabi naslednja 
enačba:
Δpt¼0,8×ðT soak – T ambÞSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/273  
pri čemer je:
Δptprilagodit ev tlaka v pnevmatiki, dodana tlaku v pnevmatiki, kot je opredeljeno v odsta vku 4.2.2.3 
te priloge (v kPa);
0,8 faktor prilagoditve tlaka (v kPa/°C);
Tsoak temperatura okolice odsta vitve pnevmatik e (v °C);
Tamb temperatura okolice v preizkuševalnem območju (v °C);
(c) med prilaga janjem tlaka in ogrevanjem vozila morajo biti pnevmatik e zaščiten e pred zunanjimi topl otnimi 
viri, kar vključuje tudi sončno sevanje.
4.2.3 Instr umenti
Vsi instr umenti mora jo biti nameščeni tako, da je njihov vpliv na aerodinamične lastnosti vozila čim manjši.
Če je pričak ovati, da bo učinek nameščeneg a instr umenta na (CD × Af) večji od 0,015 m2, je treba vozilo 
z instr umentom in brez njega izmer iti v vetrov niku, pri čemer morajo biti izpolnjena mer ila iz odstavka 3.2 te 
priloge, da se določi vrednost CD × Af. Pripadaj oča razlika se odšteje od f2. Na zahtev o proizva jalca vozila in 
z odobr itvijo pristojn ega organa je tako določeno vrednost dovoljeno uporabiti za podobna vozila, kjer je 
pričak ovati, da bo vpliv opreme enak.
4.2.4 Ogrevanje vozila
4.2.4.1 Na cesti
Ogrevanje se izvede samo z vožnjo vozila.
4.2.4.1.1 Pred ogrevanjem je treba vozilo upočasniti tako, da je sklopka sproščena ali da je avtomatsk i menjalnik 
v nevtralnem položaju, in sicer z zmer nim zaviranjem z 80 na 20 km/h v času 5 do 10 sekund. Po tem 
zaviranju se zavorni sistem ne sme več sprožiti oziroma ga ni dovoljeno ročno prilaga jati.
Na zahtev o proizva jalca vozila in z odobr itvijo pristojn ega orga na so lahk o zavore aktivirane tudi po ogrevanju 
ob enake m upočasnjevanju, kot je opisano v tem odstavku, in samo, če je to potrebno.
4.2.4.1.2 Ogrevanje in stabilizacij a
Vsa vozila se vozijo pri 90 % najv išje hitrosti ustreznega WLTC. Vozilo je dovoljeno voziti pri 90 % najvišje 
hitrosti naslednje višje faze (glej tabelo A4/3), če je ta faza dodana ustreznemu postopku ogrevanja WLTC, kot 
je opredeljeno v odstavku 7.3.4 te priloge. Vozilo se ogreva vsaj 20 minut, dokler niso doseženi stabilni pogoji.
Tabela A4/3
Ogrevanje in stabilizacija med fazami (kot je ustrezno) 
Razred cikla Ustrezen WLTC 90 % najv išje hitrosti Naslednja višja faza
Razred 1 Nizk o1 + Srednje 1 58km/h ni na voljo
Razred 2Nizk o2 + Srednje 2 + Visok o2 + 
Zelo visok o2111 km/h ni na voljo
Nizk o2 + Srednje 2 + Visok o2 77km/h Zelo visok o (111 km/h)
Razred 3Nizk o3 + Srednje 3 + Visok o3 + 
Zelo visok o3118 km/h ni na voljo
Nizk o3 + Srednje 3 + Visok o3 88km/h Zelo visok o (118 km/h)SL Uradni list Evropske unij e L 423/274 26.11.2021  
4.2.4.1.3 Mer ilo za stabilno stanje
Glej odstavek 4.3.1.4.2 te priloge.
4.3 Mer jenje in izračun cestne obremenitve z metodo iztekanja
Cestna obremenitev se določi z metodo z nepremično anemometr ijo (odstavek 4.3.1 te priloge) ali metodo 
s premično anemometr ijo (odstavek 4.3.2 te priloge).
4.3.1 Metod a iztekanja z nepremično anemometr ijo
4.3.1.1 Izbira referenčnih hitrosti za določitev krivulje cestne obremenitve
Referenčne hitrosti za določit ev cestne obremenitve se izberejo v skladu z odstavk om 2.2 te priloge.
4.3.1.2 Zbiranje podatk ov
Med preizkusom se pret ečeni čas in hitrost vozila izmer ita pri frekvenci najmanj 10 Hz.
4.3.1.3 Postope k iztekanja vozila
4.3.1.3.1 Po postopku ogrevanja vozila iz odsta vka 4.2.4 te priloge in tik pred vsak o vožnjo v načinu iztekanja je treba 
vozilo pospešiti do hitrosti 10 do 15 km/h nad najv išjo referenčno hitrostjo in ga pri tej hitrosti voziti največ 
eno minuto. Po tem je treba takoj začeti postopek iztekanja.
4.3.1.3.2 Med vožnjo v načinu iztekanja mora biti menjalnik v nevtralnem položa ju. Kolikor je to mogoče, je treba volan 
čim manj premikati, zavore vozila pa se ne smejo uporabljati.
4.3.1.3.3 Preizkus se ponavlja , dokler podatki o iztekanju ne izpolnjujejo zahtev glede statistične natančnosti, kot so 
opredeljene v odstavku 4.3.1.4.2 te priloge.
4.3.1.3.4 Čeprav je priporočljivo, da se vsaka vožnja v načinu iztekanja izvede brez prekinite v, se lahk o preizkus 
iztekanja, če podatk ov za vse točke referenčne hitrosti ni mogoče zbrati z eno vožnjo, izvede z več vožnjami 
v načinu iztekanja, pri čemer prva in zadnja referenčna hitrost nista nujno najvišja in najnižja referenčna 
hitrost. V tem primer u veljajo naslednje dodatne zahteve:
(a) vsaj ena referen čna hitrost v vsaki vožnj i v načinu iztekan ja se prekr iva z vožnj o v načinu iztekanja 
v območju najbližje višje hitrosti. Ta referenčna hitrost se imenuje točka mer jenja;
(b) pri vsaki referenčni hitrosti, ki se prekr iva, povprečna sila med vožnjo v načinu iztekanja v območju 
najbližje nižje hitrosti od povprečne sile med vožnjo v načinu iztekanja v območju najbližje višje hitrosti 
ne odstopa za ± 10 N ali ± 5 %, kar koli od tega je večje;
(c) podatki o referenčni hitrosti, ki se prekr iva, iz vožnj e v načinu iztekanja pri nižji hitrosti se uporabljaj o 
samo za prever janje mer ila (b) in se izključi jo iz ocenjevanja statistične natančnosti, kot je opredeljeno 
v odstavku 4.3.1.4.2 te priloge;
(d) hitrost, ki se prekr iva, je lahk o nižja od 10 km/h, vendar ne sme biti nižja od 5 km/h. V tem primer u se 
mer ilo (b) glede prekr ivanja prever i z ekstr apolaci jo polinomskih krivulj za segment nižje in višje hitrosti 
na prekr ivanje hitrosti 10 km/h ali s primer javo povprečne sile v določenem območju hitrosti.
4.3.1.3.5 Priporočljivo je, da se vožnje v načinu iztekanja izvedejo zaporedoma in brez nepotrebnega odlašanja med 
vožnj ami. Če med vožnjama pret eče nekaj časa (npr . zaradi odmora voznika, prever janja celovit osti vozila 
itd.), se vozilo znova ogreje, kot je opisano v odsta vku 4.2.4, vožnje v načinu iztekan ja pa se znova začnejo od 
te točk e.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/275  
4.3.1.4 Mer jenje časa iztekanja
4.3.1.4.1 Čas iztekanja, ki ustreza referen čni hitrosti vj, se izmer i kot pretečeni čas od hitrosti vozila (vjþ5km=h ) do 
(vj – 5km=h ).
4.3.1.4.2 Te mer itve se opravi jo v nasprotnih smereh, dokler niso pridobljeni najmanj trije pari mer itev, ki izpolnjujejo 
zahte vo glede statistične natančnosti pj, določeno z naslednjo enačbo:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0,030
pri čemer je:
pj statistična natančnost mer itve, izvedene pri referenčni hitrosti vj;
n števi lo parov mer itev;
Δtpj harmonično povprečje časa iztekanja pri referenčni hitrosti vj v sekundah, podano z naslednjo 
enačbo:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
pri čemer je:
Δtji harmonično povprečje časa iztekanja i-tega para mer itev pri hitrosti vj v sekundah (s), podano 
z naslednjo enačbo:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
pri čemer je:
Δtjaiin Δtjbi časa iztekanja i-te mer itve pri referenčni hitrosti vj v sekundah (s) v smereh a in b;
σj standardni odklon, izražen v sekundah (s), določen z:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n–1∑n
i¼1ðΔt ji–Δt pjÞ2r
h koeficient, podan v tabeli A4/4.
Tabela A4/4
Koef icient h kot funkcija n 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/276 26.11.2021  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3 Če med mer jenjem v eno smer kakršen koli zunanji dejavnik ali dejanje voznik a očitno vpliva na preizkus 
cestne obremenitve, se to mer jenje in ustrezno mer jenje v nasprotni smer i zavrneta. Vsi zavr njeni podatki in 
razlogi za zavrnitev se zabeležijo , število zavr njenih parov mer itev pa ne sme preseči ene tretjine skupneg a 
števi la parov mer itev. V primer u ločenih voženj se mer ila za zavrnitev uporabij o pri vsakem območju hitrosti 
ločenih voženj.
Zaradi negot ovosti glede veljavnost i podatk ov in zaradi praktičnih razlogo v se lahk o izvede več kot minimalno 
števi lo parov voženj, zaht evano v odsta vku 4.3.1.4.2 te priloge, vendar skupno število parov voženj, vključno 
z zavrnjenimi pari, kot so opisani v tem odsta vku, ne sme presega ti 30 voženj. V tem primer u se ocenjevanje 
podatk ov izvede, kot je opisano v odstavku 4.3.1.4.2 te priloge, začenši s prvim parom voženj, nato pa se 
vključi tolik o zaporednih parov voženj, kolikor je potrebno za dosego statistične natančnosti v nabor u 
podatk ov, ki vsebuje največ eno tretjino zavrnjenih parov . Preostali pari vože nj se ne upošte vajo.
4.3.1.4.4 Za izračun aritmetičnega povprečja cestne obremenitve, pri katerem se uporabi harmonično povprečje 
nadomestnih časov iztekanja, se uporabi naslednja enačba:
Fj¼1
3,6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemer je:
Δv 5 km/h;
Δtj harmonično povprečje mer itev nadomestnega časa iztekanja pri hitrosti vj, v sekundah (s), 
izračunano z enačbo:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
pri čemer je:
Δtjain Δtjb harmonični povprečji časa iztekanja v smereh a oziroma b, ki ustrezata referenčni hitrosti vj, 
izraženi v sekundah (s), in se izračunata z naslednjima enačbama:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
in:
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi,
pri čemer je:
mav aritmetično povprečje mas preizkusnega vozila na začetku in na koncu določanja cestne obremenitve 
(v kg);
mr enak ovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavk om 2.5.1 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/277  
Koeficienti f0, f1 in f2, v enačbi cestne obremenitve se izračunajo z analizo regresi je najmanj ših kvadrat ov.
Če je preizkušano vozilo reprezentativno vozilo skupine matr ik za cestno obremenit ev, se koeficient f1 nastav i 
na nič, koeficienta f0 in f2 pa se preračunata z analizo regresi je najmanjših kvadrat ov.
4.3.1.4.5 Popra vek na referenčne pogoje
Krivulja, določena v odsta vku 4.3.1.4.4 te priloge, se popravi na referenčne pogoje, kot je določeno 
v odstavku 4.5 te priloge.
4.3.2 Metod a iztekanja z uporabo premične anemometr ije
Vozilo mora biti ogreto in stabilizirano v skladu z odsta vkom 4.2.4 te priloge.
4.3.2.1 Dodatni instr umenti za premično anemometr ijo
Premični anemomet er in instr umente je treba umer iti z delov anjem na preizkusnem vozilu, kjer se tako 
umer janje izvede med ogrevanjem za preizkus.
4.3.2.1.1 Relativna hitrost vetra mora biti izmer jena pri frekvenci najmanj 1 Hz in točnosti 0,3 m/s. Blokado vozila je 
treba upošt evati pri umer janju anemometra.
4.3.2.1.2 Smer vetra mora biti relativna glede na smer vozila. Relativna smer vetra (odklon) se izmer i z ločljivost jo 
1 stopinje in točnostjo 3 stopi nj; mrtvi pas instr umenta ne sme preseči 10 stopinj in mora biti usmer jen proti 
zadnjemu delu vozila.
4.3.2.1.3 Pred iztekanjem mora biti anemomet er umer jen za hitrost in izravna vo odklona, kot je opredeljeno 
v Prilogi A k standardu ISO 10521-1:2006(E).
4.3.2.1.4 Popra vek za blokado anemometra se vnese v postopku umer janja, kot je opisano v Prilogi A k standardu ISO 
10521-1:2006(E), da bi se zmanjšal njen učinek.
4.3.2.2 Izbira razpona hitrosti vozila za določit ev krivulje cestne obremenitve
Razpon hitrosti preizkusnega vozila mora biti izbran v skladu z odsta vkom 2.2 te priloge.
4.3.2.3 Zbiranje podatk ov
Med postopk om se pret ečeni čas, hitrost vozila in hitrost zraka (hitrost in smer) glede na vozilo izmer ijo pri 
frekvenci najmanj 5 Hz. Temperatura okolice se sinhronizira in vzorči pri frekvenci najmanj 0,1 Hz.
4.3.2.4 Postope k iztekanja vozila
Mer itve se opra vijo v parih voženj v nasprotnih smereh, dokler ni opra vljenih vsaj deset zaporednih voženj (pet 
parov) . Če s posamezno vožnjo niso izpolnjeni zahtevani preizkuševalni pogoji za premično anemometr ijo 
v vozilu, je treba ta par, tj. to vožnjo in pripadajočo vožnjo v nasprotni smer i, zavrniti. Vsi veljavni pari, 
tj. najmanj pet parov voženj v načinu iztekanja, se vključijo v končno analizo. Za mer ila statistične potrditve 
glej odsta vek 4.3.2.6.10 te priloge.
Anemometer je treba namestiti v položa ju, v katerem je učinek na lastnosti delov anja vozila čim manjši.SL Uradni list Evropske unij e L 423/278 26.11.2021  
Anemometer mora biti nameščen v skladu z eno od spodnjih možnosti:
(a) uporaba prečke približno dva metra pred prednjo aerodinamično točk o mirov anja vozila;
(b) na strehi vozila pri njegovem središču. Če je mogoče, mora biti anemomete r nameščen na razdalji 
največ 30 cm od vrha vetrobranskeg a stekla;
(c) na pokrovu motorj a vozila, na njego vi središčni črti, nameščen na sredini med sprednjo stranjo vozila in 
spodnjim delom vetrobransk ega stek la.
V vseh primer ih mora biti anemomete r nameščen vzporedno s površino cestišča. Če sta uporabljena 
položa ja (b) ali (c), je treba rezultate iztekanja analitično prilagoditi za dodat en aerodinamični upor , ki ga 
povzroči anemomete r. Prilagodit ev je treba opra viti s preizkušanjem iztekanja vozila v vetro vniku 
z anemometrom, nameščenim v istem položa ju kot na stez i, in brez njega. Izračunana razlika je prirastni 
koeficient aerodinamičnega upora v kombinaci ji s čelno površino, ki se uporabi za popra vek rezultato v 
iztekanja.
4.3.2.4.1 Po postopku ogrevanja vozila iz odsta vka 4.2.4 te priloge in tik pred vsak o vožnjo v načinu iztekanja je treba 
vozilo pospešiti do hitrosti 10 do 15 km/h nad najv išjo referenčno hitrostjo in ga pri tej hitrosti voziti največ 
eno minuto. Po tem je treba takoj začeti postopek iztekanja.
4.3.2.4.2 Med vožnjo v načinu iztekanja mora biti menjalnik v nevtralnem položa ju. Kolikor je to mogoče, je treba volan 
čim manj premikati, zavore vozila pa se ne smejo uporabljati.
4.3.2.4.3 Čeprav je priporočljivo, da se vsaka vožnja v načinu iztekanja izvede brez prekinite v, se lahk o preizkus 
iztekanja izvede z več vožnjami v načinu iztekanja, pri čemer prva in zadnja referenčna hitrost nista nujno 
najv išja in najnižja referenčna hitrost, če podatk ov za vse točke referenčne hitrosti ni mogoče zbrati z eno 
vožnj o. Za ločene vožnj e se uporabljaj o naslednje dodatne zahte ve:
(a) vsaj ena referen čna hitrost v vsaki vožnj i v načinu iztekan ja se prekr iva z vožnj o v načinu iztekanja 
v območju najbližje višje hitrosti. Ta referenčna hitrost se imenuje točka mer jenja;
(b) pri vsaki referenčni hitrosti, ki se prekr iva, povprečna sila med vožnjo v načinu iztekanja v območju 
najbližje nižje hitrosti od povprečne sile med vožnjo v načinu iztekanja v območju najbližje višje hitrosti 
ne odstopa za ± 10 N ali ± 5 %, kar koli od tega je večje;
(c) podatki o referenčni hitrosti, ki se prekr iva, iz vožnj e v načinu iztekanja pri nižji hitrosti se uporabljaj o 
samo za prever janje mer ila (b) in se izključi jo iz ocenjevanja statistične natančnosti, kot je opredeljeno 
v odstavku 4.3.1.4.2 te priloge;
(d) hitrost, ki se prekr iva, je lahk o nižja od 10 km/h, vendar ne sme biti nižja od 5 km/h. V tem primer u se 
mer ilo (b) glede prekr ivanja prever i z ekstr apolaci jo polinomskih krivulj za segment nižje in višje hitrosti 
na prekr ivanje hitrosti 10 km/h ali s primer javo povprečne sile v določenem območju hitrosti.
4.3.2.4.4 Priporočljivo je, da se vožnje v načinu iztekanja izvedejo zaporedoma in brez nepotrebnega odlašanja med 
vožnj ami. Če med vožnjama pret eče nekaj časa (npr . zaradi odmora voznika, prever janja celovit osti vozila 
itd.), se vozilo znova ogreje, kot je opisano v odsta vku 4.2.4, vožnje v načinu iztekan ja pa se znova začnejo od 
te točk e.
4.3.2.5 Določit ev enačbe gibanja
Simboli, uporabljeni v enačbah gibanja za premični anemomete r, so navedeni v tabeli A4/5.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/279  
Tabela A4/5
Simboli, uporabljeni v enačbi gibanja za premični anemometer 
Simbol Enote Opis
Af m2čelna površina vozila
a0 … an stopinje–1koeficienti aerodinamičnega upora kot funkci ja odklonskeg a kota
Am N koeficient mehansk ega upora
Bm N/(km/h) koeficient mehansk ega upora
Cm N/(km/h)2koeficient mehansk ega upora
CDðYÞ koeficient aerodinamičnega upora pri odklonskem kotu Y
D N upor
Daero N aerodinamični upor
Df N upor sprednje osi (vključno s prenosom moči)
Dgrav N gravitaci jski upor
Dmech N mehanski upor
Dr N upor zadnje osi (vključno s prenosom moči)
Dtyre N kotalni upor pnevmatik
ðdh=dsÞ – sinus naklona prog e v smer i vožnje (+ pomeni naraščanje)
ðdv=dtÞ m/s2pospeševanje
g m/s2gravitaci jska konstanta
mav kg aritmetična povprečna masa preizkusnega vozila pred določitvijo 
cestne obremenitve in po njej
me kg vztrajnos tna masa vozila, vključno z vrtljivimi deli
ρ kg/m3gost ota zraka
t s čas
T K temperatura
v km/h hitrost vozila
vr km/h relativna hitrost vetra
Y stopi nj odklonski kot navideznega vetra glede na smer premikanja vozila
4.3.2.5.1 Splošna oblika
Splošna oblika enačbe gibanja je naslednja:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
pri čemer je:
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��SL Uradni list Evropske unij e L 423/280 26.11.2021  
Če je naklon preizkuševalne steze enak 0,1 odst otka njegove dolžine ali manjši, se lahk o Dgrav nastavi na nič.
4.3.2.5.2 Vzorčenje mehansk ega upora
Mehanski upor , ki sestoji iz ločenih delov in predstavlja torne izgube pnevmatik Dtyre ter torne izgube sprednje 
in zadnje osi Df in Dr (vključno z izgubami prenosa moči), mora biti modeliran kot polinom tretje stopnje, tj. 
kot funkci ja hitrosti vozila v, kot je navedeno v spodnji enačbi:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
pri čemer so vrednosti Am, Bm in Cm določene pri analizi podatk ov z uporabo metode najmanjših kvadrat ov. Te 
konstante izražajo kombiniran prenos moči in upor pnevmatik.
Če je preizkušano vozilo reprezentativno vozilo skupine matr ik za cestno obremenitev , je treba koeficient Bm 
nastav iti na nič, koeficienta Am in Cm pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadrat ov.
4.3.2.5.3 Modeliranje aerodinamičnega upora
Koeficient aerodinamičnega upora CD(Y) mora biti modeliran kot polinom pete stopn je, tj. kot funkcija 
odklonskeg a kota Y, kot je navedeno v spodnji enačbi:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
a0 do a4 so konstantni koeficienti, kater ih vrednost je določena z analizo podatk ov.
Aerodinamični upor je treba določiti s kombiniranjem koeficienta upora, čelne površine vozila Af in relativne 
hitrosti vetra vr:.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4 Končna enačba gibanja
S substitucijo je končna oblika enačbe gibanja naslednja:
–medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6 Zmanjšanje količine podatk ov
Ustvar iti je treba enačbo tretje stopn je, ki silo cestne obremenitve opisuje kot funkci jo hitrosti 
F¼AþBvþCv2, popra vljeno na običajn o temperaturo okolice in pogoje tlaka v brezvetr ju. Metoda za ta 
postopek analiziranja je opisana v odsta vkih 4.3.2.6.1 do vključno 4.3.2.6.10 te priloge.
4.3.2.6.1 Določanje koeficient ov umer janja
Če faktorj i umer janja za popravek za blokado vozila niso bili predhodno določeni, jih je treba določiti glede na 
relativno hitrost vetra in odklonski kot. Zabeležiti je treba mer itve hitrosti vozila v, relativne hitrosti vetra vrin 
odklonaY med fazo ogrevanja v preizkuševalnem postopk u. Opraviti je treba parne vožnje v izmeničnih 
smereh na preizkuševalni stezi pri konstantni hitrosti 80 km/h in določiti aritmetične povprečne vrednosti za 
v, vr in Y za vsak o vožnjo. Izbrati je treba faktorj e umer janja, ki zmanjšujejo skupno število napak v čelnem in 
bočnem vetr u v vseh parih voženj, tj. vsot o ðhead i–head iþ1Þ2itd., pri čemer se head i in head iþ1nanašata na 
hitrost in smer vetra pri parnih preizkusnih vožnjah v nasprotnih smereh med ogrevanjem/stabilizaci jo vozila 
pred preizkušanjem.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/281  
4.3.2.6.2 Izpeljava mer itev v sekundnem zaporedju
Iz podatk ov, zbranih med vožnjami v načinu iztekanja, je treba vrednosti za v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
r, in Y določiti 
z uporabo faktorj ev umer janja, pridobljenih v skladu z odstavk oma 4.3.2.1.3 in 4.3.2.1.4 te priloge. Uporabiti 
je treba filtriranje podatk ov, s čimer se vzorci prilagodi jo frekvenci 1 Hz.
4.3.2.6.3 Predhodna analiza
Z metod o linear ne regresije najmanjših kvadrat ov se vse podatk ovne točke analizirajo naenkrat, da se določijo 
Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 in a4 glede na me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,in ρ.
4.3.2.6.4 Podatk ovni osamelci
Predvidena sila meðdv
dtÞse izračuna in primer ja s pridobljenimi podatk ovnimi točkami. Podatk ovne točke 
s pretiranim odstopa njem, ki na primer preseg ajo tri standardne odklone, se označij o.
4.3.2.6.5 Filtr iranje podatk ov (neobvezno)
Uporabi jo se lahk o primer ne tehnik e za filtriranje podatk ov, preostale podatk ovne točke pa se izravna jo.
4.3.2.6.6 Izločanje podatk ov
Zbrane podatk ovne točke, pri kater ih so odklonski koti večji od ± 20 stopi nj iz smer i premikanja vozila, se 
označij o. Zbrane podatk ovne točke, pri kater ih je relativna hitrost vetra nižja od +5 km/h (da bi se izognili 
pogojem, kjer je hitrost hrbtnega vetra višja od hitrosti vozila), se prav tako označijo. Analiza podatk ov mora 
biti omejena na hitrosti vozila znotraj območja hitrosti, izbranega v skladu z odsta vkom 4.3.2.2 te priloge.
4.3.2.6.7 Končna analiza podatk ov
Vsi neoznačeni podatki se analiziraj o z uporabo linear ne regresije najmanjših kvadrat ov. Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, 
a3 in a4 se določijo glede na me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,in ρ.
4.3.2.6.8 Omejena analiza (neobvezno)
Da bi bolje ločili aerodinamični in mehanski upor vozila, se lahk o uporabi omejena analiza, tako da sta lahk o 
čelna površina vozila Af in koeficient upora CD stalna, če sta bila določena vnaprej.
4.3.2.6.9 Popra vek na referenčne pogoje
Enačbe gibanja je treba popravit i na referenčne pogoje, kot je določeno v odsta vku 4.5 te priloge.
4.3.2.6.10 Statistična mer ila za premično anemometr ijo
Izključit ev vsake ga posameznega para voženj v načinu iztekanja spremeni izračunano cestno obremenite v za 
vsak o referen čno hitrost iztekanja vj, nižjo od zahte vane konver gence, za vse i in j:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0,030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pSL Uradni list Evropske unij e L 423/282 26.11.2021  
pri čemer je:
ΔFiðvjÞ razlika med izračunano cestno obremenitvi jo z vsemi vožnjami v načinu iztekan ja in 
izračunano cestno obremenitvijo z i-tim parom izključenih voženj v načinu iztekanja (v N);
Fðv jÞ izračunana cestna obremenite v z vključenimi vsemi vožnjami v načinu iztekanja (v N);
vj referen čna hitrost (v km/h);
n števi lo parov vože nj v načinu iztekanja; uporabljeni so vsi veljavn i pari.
Če zaht eva po konverg enci ni izpolnjena, je treba pare odstraniti iz analize, začenši s parom, ki povzroča 
najv ečjo razlik o v izračunani cestni obremenitvi, dokler ni zahteva po konverg enci izpolnjena in dokler je 
uporabljenih vsaj pet veljavnih parov za končno določite v cestne obremenitve.
4.4 Mer itev in izračun kotalnega upora z uporabo metode mer ilnika navora
Kot altern ativa metodam iztekanja se lahk o uporabi metoda mer ilnika navora, pri katerem je kotalni upor 
določen z mer jenjem navora kolesa na pogonskih kolesih pri točkah referen čne hitrosti vsaj 5 sekund.
4.4.1 Namestite v mer ilnik ov navora
Mer ilnik navora koles se namesti med pesto in kolo vsakeg a pogonske ga kolesa, da se izmer i navor, potreben 
za ohranjanje konstantne hitrosti vozila.
Mer ilnik navora se redno umer ja, tj. vsaj enkrat na leto, in je sledljiv do nacionalnih ali mednarodnih 
standardov , da lahk o izpolnjuje zahte ve glede točnosti in natančnosti.
4.4.2 Postope k in vzorčenje podatk ov
4.4.2.1 Izbira referenčnih hitrosti za določitev krivulje kotalnega upora
Točke referenčne hitrosti za določit ev kotalnega upora se izberejo v skladu z odstavk om 2.2 te priloge.
Referenčne hitrosti se izmer ijo v pada jočem zaporedju. Na zaht evo proizvajalca so lahk o med mer itvami 
stabilizacij ska obdobja, vendar stabilizacij ska hitrost ne sme preseči hitrosti naslednje referen čne hitrosti.
4.4.2.2 Zbiranje podatk ov
Nabore podatk ov, sesta vljene iz dejanske hitrosti vji, dejanskeg a navora Cji in časa vsaj 5 sekund, je treba 
izmer iti za vsak vj pri frekvenci vzorčenja vsaj 10 Hz. Nabor i podatk ov, zbrani v enem časovnem obdobju za 
referen čno hitrost vj, se štejejo kot ena mer itev.
4.4.2.3 Postope k mer jenja z mer ilnik om navora vozila
Pred preizkuševalnim mer jenjem z metodo mer ilnika navora je treba ogreti vozilo , kot je opisano 
v odstavku 4.2.4 te priloge.
Če je le mogoče, je treba med preizkuševalnim mer jenjem volan čim manj premikati, zavore vozila pa se ne 
smejo uporabljati.
Preizkus se pona vlja, dokler podatki o kotalnem upor u ne izpolnjujejo zahte v glede natančnosti mer jenja, kot 
so določene v odstavku 4.4.3.2 te priloge.
4.4.2.4 Odst opanje hitrosti
Med mer jenjem pri posamezni točki referenčne hitrosti mora biti odstopanje hitrosti od aritmetične povprečne 
hitrosti (vji–vjm), izračunane v skladu z odsta vkom 4.4.3 te priloge, znotraj vrednosti, navedenih v tabeli A4/6.
Poleg tega aritmetična povprečna hitrost vjm pri vsaki točki referenčne hitrosti ne sme odstopat i od referenčne 
hitrosti vj za več kot ± 1 km/h ali 2 % referenčne hitrosti vj, kar koli od tega je večje.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/283  
Tabela A4/6
Ods topanje hitrost i 
Čas (s) Odstopanje hitrosti (km/h)
5–10 ±0,2
10–15 ±0,4
15–20 ±0,6
20–25 ±0,8
25–30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5 Temperatura ozračja
Preizkusi se izvedejo pod enakimi temperatur nimi pogoji, kot je opredeljeno v odsta vku 4.1.1.2 te priloge.
4.4.3 Izračun aritmetične povprečne hitrosti in aritmetičnega povprečneg a navora
4.4.3.1 Postope k izračuna
Aritmetična povprečna hitrost vjm (v km/h) in aritmetični povprečni navor Cjm (v Nm) vsakeg a mer jenja morata 
biti izračunana iz naborov podatk ov, zbranih v skladu z zahtevami iz odstavka 4.4.2.2 te priloge, in sicer 
z uporabo naslednjih enačb:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
in
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
pri čemer je:
vji dejanska hitrost vozila i-tega nabora podatk ov pri točki referenčne hitrosti j (v km/h);
k števi lo naborov podatk ov v posamezni mer itvi;
Cji dejanski navor i-tega nabora podatk ov (v Nm);
Cjs izraz za izrav navo za odklon hitrosti (v Nm), podan z naslednjo enačbo:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjine sme biti večje od 0,05 in se lahk o zanemar i, če αj ni večje od ± 0,005 m/s2;
mst masa preizkusnega vozila na začetku mer jenja, ki jo je treba izmer iti tik pred postopk om ogrevanja in 
nič prej (v kg);
mr enak ovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavk om 2.5.1 te priloge (v kg);
rj dinamični polmer pnevmatik e, določen pri referen čni točki 80 km/h ali pri točki najvišje referenčne 
hitrosti vozila, če je ta hitrost nižja od 80 km/h, in izračunan z naslednjo enačbo:
rj¼1
3,6×vjm
2×πnSL Uradni list Evropske unij e L 423/284 26.11.2021  
pri čemer je:
n vrtilna frekvenca pogonske pnevmatik e (v s–1);
αj aritmetični povprečni pospešek (v m/s2), ki se izračuna z naslednjo enačbo:
αj¼1
3,6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
pri čemer je:
ti čas, pri katerem je bil vzorčen i-ti nabor podatk ov (v s).
4.4.3.2 Natančnost mer jenja
Mer itve je treba opra viti v nasprotnih smereh, dokler niso pridobljeni najmanj trije pari mer itev pri vsaki 
referen čni hitrosti vi za kate re Cj¯izpolnjuje zaht eve glede natančnosti za ρj, in sicer v skladu z naslednjo 
enačbo:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0,030
pri čemer je:
n števi lo parov mer itev za Cjm;
Cj¯kotalni upor pri hitrosti vj (v Nm), podan z enačbo:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
pri čemer je:
Cjmi aritmetični povprečni navor i-teg a para mer itev pri hitrost vj, (v Nm), podan z enačbo:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
pri čemer je:
Cjmai in Cjmbi aritmetična povprečna navora i-te mer itve pri hitrosti vj določena v skladu 
z odstavk om 4.4.3.1 te priloge za smer i a oziroma b (v Nm);
s standardni odklon (v Nm), izračunan z naslednjo enačbo:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h koeficient kot funkci ja n, kot je podan v tabeli A4/4 v odstavku 4.3.1.4.2 te priloge.
4.4.4 Določit ev krivulje kotalnega upora
Aritmetična povprečna hitrost in aritmetični povprečni navor pri vsaki točki referenčne hitrosti se izračunata 
z naslednjima enačbama:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma + Cjmb).
Naslednjo krivuljo regresije najmanj ših kvadrat ov za aritmetični povprečni kotalni upor je treba prilagoditi 
vsem parom podatk ov (vjm, Cjm) pri vseh referenčnih hitrostih, opisanih v odsta vku 4.4.2.1. te priloge, da je 
mogoče določiti koeficiente c0, c1 in c2.
Koeficienti, c0, c1 in c2, ter časi iztekanja, izmer jeni na dinamometr u z valji (glej odstavek 8.2.4 te priloge), se 
zabeležijo .
Če je preizkušano vozilo reprezentativno vozilo skupine matr ik za cestno obremenitev , je treba koeficient c1 
nastav iti na nič, koeficienta c0 in c2 pa preračunati z analizo regresi je najmanj ših kvadrat ov.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/285  
4.5 Popra vek na referenčne pogoje in mer ilna oprema
4.5.1 Korekcij ski faktor za zračni upor
Korekcij ski faktor za zračni upor K2 se določi z naslednjo enačbo:
K2¼T
293K×100kPa
P
pri čemer je:
T aritmetično povprečje temperature ozračja v vseh posameznih vožnjah (v kelvinih (K));
P aritmetični povprečni atmosferski tlak (v kPa) .
4.5.2 Korekcij ski faktor za kotalni upor
Korekcij ski faktor K0 za kotalni upor (v stopinjah Celzi ja–1 (°C–1)) se lahk o določi na podlagi empir ičnih 
podatk ov in ga za določeno kombinaci jo vozila in pnevmatike, ki jo je treba preizkusiti, odobr i pristojni organ 
ali pa se lahk o predvideva, da je enak:
K0¼8,6×10 – 3°C – 1
4.5.3 Popra vek za veter
4.5.3.1 Popra vek za veter pri uporabi nepremične anemometr ije
Popra vek za veter se lahk o opusti, kadar je aritmetično povprečje hitrosti vetra za vsak veljaven par voženj 
enak o 2 m/s ali manjše. Če se hitrost vetra mer i na več kot enem delu preizkuševalne steze, na primer če se 
preizkus izvede na ovalni preizkuševalni stezi (glej odstavek 4.1.1.1.1 te priloge), se za vsak o mesto mer jenja 
izračuna povprečje hitrosti vetra, nato pa se za odločit ev, ali je treba popravek za hitrost vetra uporabiti ali pa 
se lahk o opusti, uporabi višja od povprečnih hitrosti vetra.
4.5.3.1.1 Popra vek za upor vetra w1 za metod o iztekan ja ali w2 za metod o z uporabo mer ilnika navora je treba 
izračunati z naslednjima enačbama:
w1¼3,62×f2×v2
w
ali:w2¼3,62×c2×v2
w
pri čemer je:
w1 popravek za upor vetra za metodo iztekanja (v N);
f2 koeficient aerodinamičnega izraza, določenega v skladu z odstavk om 4.3.1.4.4 te priloge;
vw če se hitrost vetra mer i samo na eni točki, je vw aritmetična povprečna vektors ka kompon enta hitrosti 
vetra, vzporedna s preizkuševalno progo, med vsemi veljavnimi pari vože nj (v m/s);
vw če se hitrost vetra mer i na dveh točkah, je vw manjša od dveh aritmetičnih povprečnih vektorsk ih 
komponent hitrosti vetra, vzporednih s preizkuševalno progo, med vsemi veljavn imi pari vože nj (v 
m/s);
w2 popravek za upor vetra za metodo z uporabo mer ilnika navora (v Nm);
c2 koeficient aerodinamičnega izraza za metod o z uporabo mer ilnika navora, določenega v skladu 
z odstavk om 4.4.4 te priloge.
4.5.3.2 Popra vek za veter pri uporabi premične anemometr ije
Če metoda iztekanja temelji na premični anemometr iji, je treba w1 in w2 v enačbah v odstavku 4.5.3.1.1 te 
priloge nastav iti na nič, saj je bil popra vek za veter že uporabljen v skladu z odstavk om 4.3.2 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e L 423/286 26.11.2021  
4.5.4 Korekcij ski faktor za preizkuševalno maso
Korekcij ski faktor K1 za preizkuševalno maso preizkusnega vozila se določi z naslednjo enačbo:
K1¼ 1 – TM
mav��
pri čemer je:
TM preizkuševalna masa preizkusnega vozila (v kg);
mav aritmetično povprečje mas preizkusnega vozila na začetku in na koncu določanja cestne obremenitve 
(v kg);
4.5.5 Popra vek krivulje cestne obremenitve
4.5.5.1 Krivulja, določena v odstavku 4.3.1.4.4 te priloge, se na naslednji način popravi na referenčne pogoje:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
pri čemer je:
F*popravlje na cestna obremenite v (v N);
f0 koeficient konstantne cestne obremenitve (v N);
f1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h));
f2 koeficient cestne obremenitve drugeg a reda (v N/(km/h)2);
K0 korekcijski faktor za kotalni upor , kot je opredeljen v odstavku 4.5.2 te priloge;
K1 popravek za preizkuševalno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te priloge;
K2 korekcijski faktor za zračni upor , kot je opredeljen v odstavku 4.5.1 te priloge;
T aritmetično povprečje temperature ozračja v vseh veljavn ih parih vože nj (v °C);
v hitrost vozila (v km/h);
w1 popravek za upor vetra, kot je opredeljen v odstavku 4.5.3 te priloge (v N).
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficie nt cestne obremenitve At v izračunu nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.1 te priloge:
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve Bt v izračunu nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.1 te priloge:
(f1 × (1 + K0 × (T – 20))).
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve Ct v izračunu nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.1 te priloge:
(K2 × f2).
4.5.5.2 Krivulja, določena v odstavku 4.4.4 te priloge, se popra vi na referenčne pogoje, mer ilna oprema pa se namesti 
v skladu z naslednjim postopk om.
4.5.5.2.1 Popra vek na referenčne pogoje
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/287  
pri čemer je:
C*popravlje ni kotalni upor (v Nm);
c0 konstanti izraz, kot je določen v odsta vku 4.4.4 te priloge (v Nm);
c1 koeficient izraza prve stopn je, kot je določen v odstavku 4.4.4 te priloge (v Nm/(km/h));
c2 koeficient izraza druge stopn je, kot je določen v odsta vku 4.4.4 te priloge (v Nm/(km/h)2);
K0 korekcijski faktor za kotalni upor , kot je opredeljen v odstavku 4.5.2 te priloge;
K1 popravek za preizkuševalno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te priloge;
K2 korekcijski faktor za zračni upor , kot je opredeljen v odstavku 4.5.1 te priloge;
v hitrost vozila (v km/h);
T aritmetično povprečje temperature ozračja v vseh veljavn ih parih vože nj (v °C);
w2 popravek za upor vetra, kot je opredeljen v odstavku 4.5.3 te priloge.
4.5.5.2.2 Popra vek za nameščene mer ilnike navora
Če je kotalni upor določen po metodi z uporabo mer ilnika navora, je treba kotalni upor popra viti ob 
upoštevan ju vpliva mer ilnik ov navora, nameščenih na zunanji strani vozila, na aerodinamične lastnosti vozila.
Koeficient kotalneg a upora c2 se popra vi v skladu z naslednjo enačbo:
c2cor r = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’)),
pri čemer je:
Δ(C D × Af) = (CD × Af) – (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’zmnožek koeficienta aerodinamičnega upora, pomnožen s čelno površino vozila, kjer so nameščeni 
mer ilniki navora, izmer jen v vetro vniku, ki izpolnjuje mer ila iz odsta vka 3.2 te priloge (v m2);
CD × 
Afzmnožek koeficienta aerodinamičnega upora, pomnožen s čelno površino vozila, kjer mer ilniki 
navora niso nameščeni, izmer jen v vetrov niku, ki izpolnjuje mer ila iz odstavka 3.2 te priloge (v m2).
4.5.5.2.3 Ciljni koefic ienti kotalnega upora
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora at v izračunu nastav itve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.2 te priloge:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficie nt kotalnega upora bt v izračunu nastav itve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.2 te priloge:
(c1 × (1 + K0 × (T – 20))).
Rezultat spodnjega izračuna je treba uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora ct v izračunu nastav itve 
obremenitve dinamometra z valji, opisanem v odstavku 8.2 te priloge:
(c2corr × r).
5. METOD A ZA IZRAČUN CESTNE OBREMENIT VE ALI KOTALNEGA UPORA NA PODL AGI PARAMETR OV VOZIL A
5.1 Izračun cestne obremenitve in kotalnega upora za vozila na podlagi reprezentativnega vozila iz skupine matr ik 
za cestno obremenitev
Če je cestna obremenitev reprezentativnega vozila določena v skladu z metodo iztekanja, opisano 
v odstavku 4.3 te priloge, ali v skladu z metodo z uporabo vetrov nika, opisano v odsta vku 6 te priloge, je 
treba cestno obremenitev posameznega vozila izračunati v skladu z odsta vkom 5.1.1 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e L 423/288 26.11.2021  
Če je kotalni upor reprezentativnega vozila določen v skladu z metodo z uporabo mer ilnika navora, opisano 
v odstavku 4.4 te priloge, je treba kotalni upor posameznega vozila izračunati v skladu z odsta vkom 5.1.2 te 
priloge.
5.1.1 Za izračun cestne obremenitve vozil iz skupine matr ik za cestno obremenitev se uporabij o parametr i vozila, 
opisani v odstavku 4.2.1.4 te priloge, in koeficienti cestne obremenitve reprezentativnega preizkusnega vozila, 
določeni v odsta vku 4.3 te priloge.
5.1.1.1 Sila cestne obremenitve za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
pri čemer je:
Fc izračunana sila cestne obremenitve kot funkci ja hitrosti vozila (v N);
f0 koeficient konstantne cestne obremenitve (v N), opredeljen z enačbo:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r koeficient konstantne cestne obremenitve za reprezentativno vozilo iz skupine matr ik za cestno 
obremenitev (v N);
f1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h)), ki se nastavi na nič;
f2 koeficient cestne obremenitve drugeg a reda (v N/(km/h)2), opredeljen z enačbo:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr));
f2r koeficient cestne obremenitve drugega reda za reprezentativno vozilo iz skupine matr ik za cestno 
obremenitev (v N/(km/h)2);
v hitrost vozila (v km/h);
TM dejanska preizkuševalna masa posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenit ev (v kg);
TM r preizkuševalna masa reprezentativnega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v kg);
Af čelna površina posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v m2);
Afr čelna površina reprezentativnega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v m2);
RR kotalni upor pnevmatik e posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenit ev (v kg/tono);
RR r kotalni upor pnevmatik e reprezentativneg a vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v 
kg/tono).
Za pnevmatike , nameščene na posamezno vozilo, se vrednost kotalnega upora RR nastavi na vrednost razreda 
za velja vni razred energijsk e učink ovitosti pnevmatik e v skladu s tabelo A4/2 v Prilogi B4.
Če pnevmatike na sprednji in zadnji osi pripadaj o različnim razredom energijsk e učink ovitosti, se uporabi 
ponder irano povprečje, izračunano z enačbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2 Priloge B7.
Če so na preizkusnih vozilih L in H nameščene enake pnevmatik e, se vrednost RR ind pri uporabi metode 
interpolacije nastavi na RR H.
5.1.2 Za izračun kotalneg a upora vozil iz skupine matr ik za cestno obremenit ev se uporabijo parametr i vozila, 
opisani v odsta vku 4.2.1.4 te priloge, in koeficienti kotalnega upora za reprezentativno preizkusno vozilo, 
določeni v odsta vku 4.4 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/289  
5.1.2.1 Kotalni upor za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
pri čemer je:
Cc izračunani kotalni upor kot funkci ja hitrosti vozila (v Nm);
c0 koeficient konstantnega kotalnega upora (v Nm), opredeljen z enačbo:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)));
c0r koeficient konstantnega kotalnega upora za reprezentativno vozilo iz skupine matr ik za cestno 
obremenitev (v Nm);
c1 koeficient kotalnega upora prvega reda (v Nm/(km/h)), ki se nastavi na nič;
c2 koeficient kotalnega upora drugeg a reda (v Nm/(km/h)2), opredeljen z enačbo:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c2r/r’ 
× Af / Afr));
c2r koeficient kotalnega upora drugeg a reda za reprezentativno vozilo iz skupine matr ik za cestno 
obremenitev (v N/(km/h)2);
v hitrost vozila (v km/h);
TM dejanska preizkuševalna masa posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenit ev (v kg);
TMr preizkuševalna masa reprezentativnega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v kg);
Af čelna površina posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v m2);
Afr čelna površina reprezentativnega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v m2);
RR kotalni upor pnevmatik e posameznega vozila iz skupine matr ik za cestno obremenit ev (v kg/tono);
RR r kotalni upor pnevmatik e reprezentativneg a vozila iz skupine matr ik za cestno obremenitev (v 
kg/tono);
r’ dinamični polmer pnevmatik e na dinamometr u z valji, pridobljen pri 80 km/h (v m);
1,02 približni koeficient, ki nadomešča izgube sistema za prenos moči.
5.2 Izračun privzete cestne obremenitve na podlagi parametrov vozila
5.2.1 Kot alternati va določitvi cestne obremenitve po metodi iztekanja ali metodi z uporabo mer ilnika navora se 
lahk o uporabi metoda izračuna privzete cestne obremenitve.
Za izračun privzete cestne obremenitve na podlagi parametrov vozila se uporabi več parametrov , kot so 
preizkuševalna masa, širina in višina vozila. Privzeta cestna obremenite v Fc se izračuna za točke referen čne 
hitrosti.
5.2.2 Privzeta sila cestne obremenitve se izračuna z naslednjo enačbo:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
pri čemer je:
Fc izračunana privzeta sila cestne obremenitve kot funkci ja hitrosti vozila (v N);
f0 koeficient konstantne cestne obremenitve (v N), opredeljen z enačbo:
f0¼0,140×TM ;SL Uradni list Evropske unij e L 423/290 26.11.2021  
f1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h)), ki se nastavi na nič;
f2 koeficient cestne obremenitve drugeg a reda (v N/(km/h)2), opredeljen z naslednjo enačbo:
f2¼ð2,8×10 – 6×TMÞ þð0,0170×width×heightÞ ;
v hitrost vozila (v km/h);
TM preizkuševalna masa (v kg);
width širina vozila, opredeljena v točki 6.2 standarda ISO 612:1978 (v m);
height višina vozila, opredeljena v točki 6.3 standarda ISO 612:1978 (v m).
6. METOD A Z UPORABO VETR OVNIKA
Metod a z uporabo vetrov nika je metoda mer jenja cestne obremenitve z uporabo kombinacije vetrovnika in 
dinamometra z valji ali vetrov nika in dinamometra s ploščatim jermenom. Preizkuševalne naprav e so lahk o 
samost ojne ali medsebojno povezane naprav e.
6.1 Mer ilna metoda
6.1.1 Cestno obremenite v je treba določiti s:
(a) seštevanj em sil cestne obremenitve, izmer jenih v vetrov niku, in tistih, ki so izmer jene z dinamometrom 
s ploščatim jermenom, ali
(b) seštevanj em sil cestne obremenitve, izmer jenih v vetrov niku, in tistih, ki so izmer jene z dinamometrom 
z valji.
6.1.2 Aerodinamični upor se izmer i v vetrov niku.
6.1.3 Kotalni upor in izgube sistema za prenos moči se izmer ijo z uporabo dinamometra s ploščatim jermenom 
oziroma dinamometra z valji, tako da se mer jenje na sprednji in zadnji osi izvede istočas no.
6.2 Naprave, ki jih odobr i pristojni organ
Rezultate metod e z uporabo vetrov nika je treba primer jati z rezultati, pridobljenimi z metodo iztekanja, da se 
dokaže ustreznost naprav , poleg tega pa jih je treba zabeležiti.
6.2.1 Pristojn i organ izbere tri vozila. Vozila morajo pokr ivati linijo vozil (npr . glede velik osti, teže), ki bodo 
izmer jena z zadevnimi naprav ami.
6.2.2 Dva ločena preizkusa iztekan ja se izvedeta z vsakim od treh vozil v skladu z odstavk om 4.3 te priloge, dobljeni 
koeficienti cestne obremenitve f0, f1 in f2 pa se določijo v skladu z navedenim odstavk om in popravi jo v skladu 
z odsta vkom 4.5.5 te priloge. Rezultat preizkusa iztekanja preizkusnega vozila je aritmetično povprečje 
koeficient ov cestne obremenitve njego vih dveh ločenih preizkusov iztekanja. Če sta potrebna več kot dva 
preizkusa iztekan ja, da so izpolnjena mer ila za odobr itev, je treba izračunati povprečne vrednosti vseh 
veljavn ih preizkusov .
6.2.3 Mer itev po metod i z uporabo vetrov nika v skladu z odsta vki 6.3 do vključno 6.7 te priloge se opravi na istih 
treh vozilih, izbranih v skladu z odstavk om 6.2.1 te priloge, in pod enakimi pogoji, določiti pa je treba tudi 
dobljene koeficie nte cestne obremenitve f0, f1 in f2.
Če se proizva jalec odloči, da bo v okvir u metode z uporabo vetrov nika uporabil enega ali več razpoložljivih 
alternati vnih postopk ov (tj. v skladu z odsta vkom 6.5.2.1 glede predk ondicioniranja ter odsta vkoma 6.5.2.2 
in 6.5.2.3 glede post opka, vključno z odsta vkom 6.5.2.3.3 glede nastavitve dinamometra), je treba te postopk e 
uporabiti tudi za odobr itev naprav .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/291  
6.2.4 Mer ila za odobr itev
Naprava ali kombinaci ja uporabljenih naprav se odobr i, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a) razlika v energiji cikla, izražena kot εk, med metod o z uporabo vetrovnika in metod o iztekanja je znotraj 
območja ± 0,05 za vsak o od treh vozil k, in sicer v skladu z naslednjo enačbo:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
pri čemer je:
εk razlika v energi ji cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilo k med metodo z uporabo 
vetrov nika in metod o iztekan ja (v odst otkih);
Ek,W TM energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilo k, izračunana s cestno obremenitvijo, 
izpeljano z metodo z uporabo vetrov nika (WTM) in izračunano v skladu z odsta vkom 5 
Priloge B7 (v J);
Ek,coastdown energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilo k, izračunana s cestno obremenitvijo, 
izpeljano z metod o iztekan ja in izračunano v skladu z odstavk om 5 Priloge B7 (v J), ter
(b) aritmetično povprečje x¯treh razlik je znotra j območja 0,02.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Pristojn i organ zabeleži odobr itev skupaj s podatki o mer jenju in zadevnimi napravami.
Naprava se lahk o za določite v cestne obremenitve uporablja največ dve leti po pridobljeni odobr itvi.
Vsak o kombinacijo dinamometra z valji ali premičneg a jermena in vetrov nika je treba odobr iti posebej.
Vsak o kombinaci jo hitrosti vetra (glej odstavek 6.4.3 te priloge), uporabljeno za določite v vrednosti cestne 
obremenitve, je treba potrditi ločeno.
6.3 Priprava vozila in temperatura
Kondicioniranje in priprav a vozila se opravi ta v skladu z odsta vkoma 4.2.1 in 4.2.2 te priloge, kar velja tako za 
dinamometer s ploščatim jermenom oziroma dinamometer z valji kot tudi za mer itve z metodo z uporabo 
vetrov nika.
Če je uporabljen nadomestni postopek ogrevanja, opisan v odstavku 6.5.2.1 te priloge, je treba prilagoditev 
ciljne preizkuševalne mase, tehtanje vozila in mer jenje opraviti brez voznika v vozilu.
Preizkuševalne celice dinamometra s ploščatim jermenom ali dinamometra z valji mora jo imeti nastavljeno 
vrednost temperature, ki znaša 20 °C s toleranco ± 3 °C. Na zaht evo proizva jalca lahk o nastavljena vrednost 
temperature znaša 23 °C s toleranco ± 3 °C.
6.4 Postope k uporabe vetro vnika
6.4.1 Mer ila za vetro vnik
Zasnova vetrov nika, preizkuševalne metode in popravki morajo zagot oviti vrednost (CD × Af), ki je 
reprezentativna za vrednost (CD × Af) na cesti in katere pono vljivost znaša ± 0,015 m2.
Za vse mer itve (CD × Af) se mer ila za vetrov nik iz odstavka 3.2 te priloge izpolnijo z naslednjimi 
spremembami:
(a) razmer je blokade trdnega telesa, opisano v odsta vku 3.2.4 te priloge, mora biti manjše od 25 %;
(b) površina jermena, ki je v stiku s kate ro koli pnevmatik o, mora dolžino stične površine te pnevmatike 
presegati za vsaj 20 % in mora biti široka vsaj tolik o kot stična površina;SL Uradni list Evropske unij e L 423/292 26.11.2021  
(c) standardni odklon celotnega zračnega tlaka na izpustni šobi, opisan v odstavku 3.2.8 te priloge, mora biti 
manjši od 1 %;
(d) razmer je blokade zadrževalnega sistema, opisano v odstavku 3.2.10 te priloge, mora biti manjše od 3 %;
(e) poleg zaht eve iz odstavka 3.2.11 te priloge mora biti pri mer jenju vozil razreda 1 izpolnjena zahteva, da 
natančnost izmer jene sile ne presega ± 2,0 N.
6.4.2 Mer jenje v vetrov niku
Vozilo mora biti v stanju, opisanem v odstavku 6.3 te priloge.
Vozilo se postavi vzporedno z vzdolžno sredinsk o črto predora, pri čemer je največja toleranca ± 10 mm.
Vozilo se postavi pri odklonske m kotu 0° s toleranco ± 0,1°.
Aerodinamični upor se mer i vsaj 60 sekund in pri frekvenci najmanj 5 Hz. Namesto tega se lahk o upor mer i 
tudi pri frekvenci najmanj 1 Hz in z vsaj 300 nadaljnjimi vzorci. Rezultat je aritmetično povprečje upora.
Pred preizkusom se prever i, ali se pri aerodinamični sili, izmer jeni pri hitrosti vetra 0 km/h, dobi rezultat 
0 newt onov .
Če ima vozilo premične aerodinamične dele karoser ije, velja odsta vek 4.2.1.5 te priloge. Če so premični deli 
odvisni od hitrosti, je treba vsak ustrezen položa j izmer iti v vetrovniku, dokazila pa predložiti pristojnemu 
organu in v njih naves ti razmer je med referenčno hitrostjo, položa jem premičnega dela in pripadaj očo 
vrednostjo (CD × Af).
6.4.3 Hitrosti vetra za mer jenje v vetro vniku
Aerodinamična sila se izmer i pri dveh hitrostih vetra pod naslednjimi pogoji hitrosti:
(a) vozila razreda 1:
za nižjo hitrost vetra vlow za mer jenje aerodinamične sile velja vlow < 80 km/h;
za višjo hitrost vetra vhigh velja (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high≤ 150 km/h);
(b) vozila razreda 2 in razreda 3:
za nižjo hitrost vetra vlow za mer jenje aerodinamične sile velja 80 km/h ≤ vlow low≤ 100 km/h;
za višjo hitrost vetra velja (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high≤ 150 km).
6.5 Uporaba ploščateg a jermena za metodo z uporabo vetrovnika
6.5.1 Mer ila za ploščati jermen
6.5.1.1 Opis preizkuševalne naprav e s ploščatim jermenom
Kolesa se morajo na ploščatih jermenih vrteti tako, da se kotalne lastnosti koles ne spremenijo v primer javi 
z lastnostmi na cesti. Izmer jene sile v smer i x morajo vsebovati sile trenja v sistemu za prenos moči.
6.5.1.2 Sistem za zadrževanje vozila
Dinamomete r mora biti opremljen s centr irno naprav o, ki pora vnava vozilo znotraj tolerance ± 0,5 stopi nje 
vrtenja okoli z-osi. Sistem za zadrževanje mora pri določanju cestne obremenitve med celotnimi vožnj ami 
v načinu iztekanja vzdrževati središčni položaj pogonsk ega kolesa, in sicer znotraj naslednjih omejit ev:
6.5.1.2.1 Bočni položaj (y-os)
Vozilo mora ostati pora vnano v smer i y, bočnega premikanja pa mora biti čim manj.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/293  
6.5.1.2.2 Položa j spredaj in zadaj (x-os)
Poleg zaht eve iz odstavka 6.5.1.2.1 te priloge morata biti obe osi koles znotraj ± 10 mm bočnih središčnih linij 
jermena.
6.5.1.2.3 Nav pična sila
Sistem za zadrževanje mora biti zasno van tako, da ni nobene navpične sile na pogonska kolesa.
6.5.1.3 Točnost izmer jenih sil
Mer iti je treba samo reakci jsko silo za obračanje koles. V rezultat se ne vključijo zunanje sile (npr . sila zraka iz 
hladilnega ventilator ja, zadrževalni elementi vozila, aerodinamične reakcijsk e sile na ploščati jermen, izgube 
dinamometra itd.).
Silo v smer i x je treba izmer iti s točnostjo ± 5 N.
6.5.1.4 Nadzor hitrosti ploščateg a jermena
Hitrost jermena je treba nadzirati s točnostjo ± 0,1 km/h.
6.5.1.5 Površina ploščateg a jermena
Površina ploščateg a jermena mora biti čista, suha in brez tujk ov, ki lahk o povzročijo zdrsav anje pnevmatik.
6.5.1.6 Hlajen je
Proti vozilu se usmer i tok zraka s spremenljiv o hitrostjo. Nastavljena vrednost linear ne hitrosti zraka ob 
izstopu iz puhala je enaka pripadajoči hitrosti dinamometra nad hitrostjo mer jenja, ki znaša 5 km/h. Linear na 
hitrost zraka ob izstopu iz puhala je v območju ± 5 km/h ali ± 10 % pripadajoče hitrosti mer jenja, kar koli od 
tega je večje.
6.5.2 Mer jenje s ploščatim jermenom
Postope k mer jenja se opravi v skladu z odsta vkom 6.5.2.2 ali odstavk om 6.5.2.3 te priloge.
6.5.2.1 Predk ondicioniranje
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometr u, kot je opisano v odstavkih 4.2.4.1.1 do vključno 4.2.4.1.3 
te priloge.
Nastavit ev obremenitve dinamometra Fd za predk ondicioniranje mora biti enaka:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
pri čemer v primer u uporabe odsta vka 6.7.2.1 velja:
ad = 0,
bd = f1a,
cd¼f2a
ali pri čemer v primer u uporabe odsta vka 6.7.2.2 velja:
ad = 0,
bd = 0.
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3,62
Enak ovredna vztrajnost dinamometra mora biti enaka preizkuševalni masi.
Aerodinamični upor , uporabljen za nastavit ev obremenitve, se določi v skladu z odstavk om 6.7.2 te priloge in 
se lahk o neposredno določi kot vnos. Sicer je treba uporabiti ad, bd in cd iz tega odsta vka.SL Uradni list Evropske unij e L 423/294 26.11.2021  
Na zahtev o proizvajalca se lahk o ogrevanje namesto v skladu z odstavk om 4.2.4.1.2 te priloge opra vi z vožnjo 
vozila s ploščatimi jermeni.
V tem primer u mora hitrost ogrevanja znašati 110 % najvišje hitrosti veljavneg a WLTC. Ogrevanje se šteje za 
zaključeno, ko se vozilo vozi vsaj 1 200 sekund in je sprememba izmer jene sile v obdobju 200 sekund manjša 
od 5 N.
6.5.2.2 Postope k mer jenja s stabiliziranimi hitrostmi
6.5.2.2.1 Preizkus je treba opraviti od najv išje do najnižje točke referen čne hitrosti.
6.5.2.2.2 Takoj po mer jenju pri prejšnji točki hitrosti se upočasnjevanje od trenutne do naslednje ustrezne točke 
referen čne hitrosti izvede z blagim prehodom s približno 1 m/s2.
6.5.2.2.3 Referenčna hitrost mora biti stabilizirana vsaj 4 sekunde in največ 10 sekund. Mer ilna oprema mora zagoto viti, 
da je signal mer jene sile po tem času stabilen.
6.5.2.2.4 Silo pri vsaki referenčni hitrosti je treba mer iti vsaj 6 sekund, pri čemer mora biti hitrost konstantna. Dobljena 
sila za to točko referenčne hitrosti FjDyno je aritmetično povprečje sile med mer jenjem.
6.5.2.2.5 Korak e v odsta vkih 6.5.2.2.2 do vključno 6.5.2.2.4 te priloge je treba ponovit i za vsak o referenčno hitrost.
6.5.2.3 Postope k mer jenja z upočasnjevanjem
6.5.2.3.1 Predk ondicioniranje in nastavit ev dinamometra se opravita v skladu z odsta vkom 6.5.2.1 te priloge. Pred 
vsakim iztekan jem je treba vozilo vsaj eno minuto voziti pri najvišji referenčni hitrosti ali, če je uporabljen 
alternati vni postope k ogrevanja, pri 110 % najv išje referenčne hitrosti. Vozilo mora nato pospešiti na hitrost, 
ki je vsaj 10 km/h nad najvišjo referenčno hitrostjo, in takoj je treba začeti iztekanje.
6.5.2.3.2 Mer jenje se opravi v skladu z odsta vki 4.3.1.3.1 do vključno 4.3.1.4.4 te priloge, razen odsta vka 4.3.1.4.2, pri 
čemer se Δtjain Δtjbnadomestita z Δtj. Mer jenje je treba po dveh upočasnjevanjih usta viti, če je sila obeh 
iztekanj pri vsaki točki referen čne hitrosti znotraj ± 10 N; v nasprotnem primer u je treba opravi ti vsaj tri 
iztekanja, pri tem pa uporabiti mer ila iz odsta vka 4.3.1.4.2 te priloge.
6.5.2.3.3 Sila fjDyno pri vsaki referenčni hitrosti vj se izračuna z odstranitvijo nastav ljene sile dinamometra:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
pri čemer je:
fjDecel sila, določena v skladu z enačbo za izračun Fj iz odstavka 4.3.1.4.4 te priloge pri točki referen čne 
hitrosti j (v N);
fdj sila, določena v skladu z enačbo za izračun Fd iz odstavka 6.5.2.1 te priloge pri točki referen čne 
hitrosti j (v N).
Na zaht evo proizvajalca se lahk o cd med iztekanjem in za izračun fjDyno nastav i na nič.
6.5.2.4 Pogoji mer jenja
Vozilo mora biti v stanju, opisanem v odstavku 4.3.1.3.2 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/295  
6.5.3 Rezultat mer jenja po metodi z uporabo ploščateg a jermena
Rezultat mer jenja z dinamometrom s ploščatim jermenom fjDyno se za nadaljnje izračune v odstavku 6.7 te 
priloge navaja kot fj.
6.6 Dinamomete r z valji, uporabljen za metodo z uporabo vetrov nika
6.6.1 Mer ila
Poleg opiso v v odsta vkih 1 in 2 Priloge B5 je treba upošte vati tudi mer ila, opisana v odsta vkih 6.6.1.1 do 
6.6.1.6.
6.6.1.1 Opis dinamometra z valji
Sprednja in zadnja os sta opremljeni z enim valjem, katereg a premer ni manjši od 1,2 metra.
6.6.1.2 Sistem za zadrževanje vozila
Dinamomete r mora biti opremljen s centr irno naprav o, ki poravna va vozilo. Sistem za zadrževanje mora 
središčni položa j pogonskeg a kolesa med vožnjami v načinu iztekanja za določite v cestne obremenitve 
ohranjati znotraj naslednjih priporočljivih mejnih vrednosti:
6.6.1.2.1 Položa j vozila
Vozilo, ki se bo preizkusilo, mora biti postavl jeno na valj dinamometra z valji, kot je opredeljeno 
v odstavku 7.3.3 te priloge.
6.6.1.2.2 Nav pična sila
Sistem za zadrževanje mora izpolnjevati zahte ve iz odsta vka 6.5.1.2.3 te priloge.
6.6.1.3 Točnost izmer jenih sil
Točnost izmer jenih sil mora biti v skladu z opisom v odsta vku 6.5.1.3 te priloge, kar pa ne velja za silo v smer i 
x, ki se izmer i s točnostjo, opisano v odstavku 2.4.1 Priloge B5.
6.6.1.4 Nadzor hitrosti dinamometra
Hitrost valja je treba nadzorovati s točnostjo ± 0,2 km/h.
6.6.1.5 Površina valja
Površina valja je čista, suha in brez tujk ov, ki lahk o povzročijo zdrsav anje pnevmatik.
6.6.1.6 Hlajen je
Ventilator za hlajenje mora ustrezati opisu iz odsta vka 6.5.1.6 te priloge.
6.6.2 Mer jenje z dinamometrom
Mer jenje se izvede v skladu z opisom iz odsta vka 6.5.2 te priloge.
6.6.3 Popra vljanje izmer jenih sil na dinamometr u z valji glede na sile na ravn i površini
Izmer jene sile na dinamometr u z valji se popravi jo na referenčno točko, ki je enaka tej točki na cesti (ravni 
površini), rezultat pa se nava ja kot fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞSL Uradni list Evropske unij e L 423/296 26.11.2021  
pri čemer je:
c1 del sile fjDyno , povezan s kotalnim uporom pnevmatik;
c2 korekcijski faktor za polmer dinamometra z valji;
fjDyno sila, izračunana v skladu z odsta vkom 6.5.2.3.3 te priloge za vsak o referen čno hitrost j (v N);
RWheel polovi ca premera nazivne zasno ve pnevmatik e (v m);
RDyno polmer valja na dinamometr u z valji (v m).
Proizvajalec in pristojni organ se dogo vori ta o faktorjih c1 in c2, ki bosta uporabljena, in sicer na podlagi 
dokazil iz korelacijsk ega preizkusa, ki jih proizva jalec predloži za različne lastnosti pnevmatik, namenjenih 
preizkušanju na dinamometr u z valji.
Namest o tega se lahk o uporabi naslednja enačba ohranitve:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0,2þ1vuut
c2 znaša 0,2, vendar se uporabi vrednost 2,0, če se uporabi metoda za razlik o v cestni obremenitvi (glej 
odsta vek 6.8 te priloge) in če je razlika v cestni obremenitvi, izračunana v skladu z odstavk om 6.8.1 te priloge, 
negativ na.
6.7 Izračuni
6.7.1 Popra vek rezultato v za dinamomete r s ploščatim jermenom in dinamometer z valji
Izmer jene sile, določene v odsta vkih 6.5 in 6.6 te priloge, je treba z naslednjo enačbo popravi ti na referen čne 
pogoje:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
pri čemer je:
FDj popravlje ni upor , izmer jen na dinamometr u s ploščatim jermenom ali dinamometr u z valji pri 
referen čni hitrosti j (v N);
fj izmer jena sila pri referenčni hitrosti j (v N);
K0 korekcijski faktor za kotalni upor , kot je opredeljen v odstavku 4.5.2 te priloge (v K–1);
K1 popravek za preizkuševalno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te priloge (v N);
T aritmetična povprečna temperatura v preizkuševalni celici med mer jenjem (v K).
6.7.2 Izračun aerodinamične sile
Uporabi se izračun iz odstavka 6.7.2.1, pri čemer se upošteva jo rezultati za obe hitrosti vetra. Če pa je razlika v zmnožku 
koeficienta upora in čelne površine ðCD×A fÞ, ki se izmer ita pri hitrostih vetra vlow in vhigh, manjša od 0,015 m2, se lahk o na 
zahte vo proizva jalca uporabi izračun iz odsta vka 6.7.2.2.
6.7.2.1 Aerodinamična sila za vsak o hitrost vetra F0wind , Flow in Fhigh se izračuna s spodnjo enačbo.
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3,62
pri čemer je:
ðCD×A fÞj zmnožek koefic ienta upora in čelne površine, ki se izmer ita v vetrov niku, pri določeni točki 
referen čne hitrosti j, če je ustrezno (v m2);
ρ0 gost ota suhega zraka, opredeljena v odstavku 3.2.10 tega pravilnika (v kg/m3);
Fw aerodinamična sila, izračunana pri hitrosti vetra w (v N);
vw ustrezna hitrost vetra (v km/h);
w oznaka za ustrezno hitrost vetra „0wind“, „low“ in „high“;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/297  
F0wind aerodinamična sila pri 0 km/h (v N);
Flow aerodinamična sila pri vlow (v N);
Fhigh aerodinamična sila pri vhigh (v N).
Koeficienta aerodinamične sile f1a in f2a se izračunata z analizo regresije najmanjših kvadrat ov, pri čemer se 
uporabij o F0wind , Flow in Fhigh ter spodnja enačba:
F¼f1a×vþf2a×v2
Končni rezultat za aerodinamično silo FAj se izračuna s spodnjo enačbo pri vsaki točki referenčne hitrosti vj. Če 
je vozilo opremljeno s premičnimi aerodinamičnimi deli karoser ije, ki so odvisni od hitrosti, se za zadevne 
točke referenčne hitrosti uporabijo ustrezne aerodinamične sile.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2 Aerodinamična sila se izračuna s spodnjo enačbo, pri čemer se uporabi končna vrednost ðCD×A fÞza navedeno 
hitrost vetra, ki se uporabi tudi za določite v dodatne opreme v okvir u metod e interpolacije. Če je vozilo 
opremljeno s premičnimi aerodinamičnimi deli karoser ije, ki so odvisni od hitrosti, se za zadevne točke 
referen čne hitrosti uporabij o ustrezne vrednosti (CD × Af).
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3,62
pri čemer je:
FAj aerodinamična sila, izračunana pri referenčni hitrosti j (v N);
ðCD×A fÞjzmnožek koefic ienta upora in čelne površine, ki se izmer ita v vetrov niku, pri določeni točki 
referen čne hitrosti j, če je ustrezno (v m2);
ρ0 gost ota suhega zraka, opredeljena v odstavku 3.2.10 tega pravilnika (v kg/m3);
vj referen čna hitrost j (v km/h).
6.7.3 Izračun vrednosti cestne obremenitve
Skupna cestna obremenitev kot vsota rezultato v iz odsta vkov 6.7.1 in 6.7.2 te priloge se izračuna z naslednjo 
enačbo:
F�
j¼FDjþFAj
za vse uporabljene točke referenčne hitrosti j (v N).
Za vse izračunane F�
jse koeficienti f0, f1 in f2 v enačbi cestne obremenitve izračunajo z analizo regresije 
najmanj ših kvadrat ov in uporabijo kot ciljni koeficienti v skladu z odsta vkom 8.1.1 te priloge.
Če je vozilo, preizkušeno v skladu z metodo z uporabo vetrovnika, reprezentativno vozilo skupine matr ik za 
cestno obremenitev , je treba koeficie nt f1 nastaviti na nič, koeficienta f0 in f2 pa preračunati z analizo regresije 
najmanj ših kvadrat ov.
6.8 Metod a za razlik o v cestni obremenitvi
Da bi se pri uporabi metode interpolaci je vključile možnosti, ki niso vključene v interpolacijo cestne 
obremenitve (tj. aerodinamika, kotalni upor in masa), se lahk o z metodo za razlik o v cestni obremenitvi 
izmer i razlika v trenju vozila (npr . razlika v trenju med zavornimi sistemi ). Izvedejo se naslednji koraki:
(a) izmer i se trenje referenčnega vozila R;
(b) izmer i se trenje vozila z možnostjo (vozi lo N), ki povzroča razlik o v trenju;
(c) razlika se izračuna v skladu z odstavk om 6.8.1 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e L 423/298 26.11.2021  
Te mer itve se izvedejo na ploščatem jermenu v skladu z odstavk om 6.5 te priloge ali na dinamometr u z valji 
v skladu z odstavk om 6.6 te priloge, popravek rezultato v (razen aerodinamične sile) pa se izračuna v skladu 
z odstavk om 6.7.1 te priloge.
Uporaba te metode je dovoljena le, če je izpolnjeno naslednje mer ilo:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
pri čemer je:
FDj,R popravlje ni upor vozila R (v N), izmer jen na dinamometr u s ploščatim jermenom ali dinamometr u 
z valji pri referenčni hitrosti j in izračunan v skladu z odsta vkom 6.7.1 te priloge;
FDj,N popravlje ni upor vozila N (v N), izmer jen na dinamometr u s ploščatim jermenom ali dinamometr u 
z valji pri referenčni hitrosti j in izračunan v skladu z odsta vkom 6.7.1 te priloge;
n skupno število točk hitrosti.
Ta altern ativna metoda za določit ev cestne obremenitve se lahk o uporabi le, če imata vozili R in N enak 
aerodinamični upor ter če izmer jena razlika ustrezno vključuje celotni vpliv na porabo energije vozila. Ta 
metod a se ne uporablja, če je splošna točnost absolutne cestne obremenitve vozila N kakor koli ogrožena.
6.8.1 Določit ev koeficiento v razlike za dinamomete r s ploščatim jermenom ali dinamomete r z valji
Razlika v cestni obremenitvi se izračuna z naslednjo enačbo:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
pri čemer je:
FDj,Delta razlika v cestni obremenitvi pri referen čni hitrosti j (v N);
FDj,N popra vljeni upor (v N), izmer jen na dinamometr u s ploščatim jermenom ali dinamometr u z valji pri 
referen čni hitrosti j in izračunan v skladu z odstavk om 6.7.1 te priloge za vozilo N;
FDj,R popravljeni upor referenčneg a vozila (v N), izmer jen na dinamometr u s ploščatim jermenom ali 
dinamometr u z valji pri referenčni hitrosti j in izračunan v skladu z odsta vkom 6.7.1 te priloge za referen čno 
vozilo R.
Za vse izračunane vrednosti FDj,Delta se z analizo regresije najmanjših kvadrat ov izračunajo koeficienti f0,Delta , f1, 
Delta in f2,Delta v enačbi cestne obremenitve.
6.8.2 Določit ev skupne cestne obremenitve
Če se metoda interpolacije (glej odsta vek 3.2.3.2 Priloge B7) ne uporabi, se koeficienti razlike v cestni 
obremenitvi za vozilo N izračunajo v skladu z naslednjimi enačbami:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
pri čemer se:
N nanaša na koeficient e cestne obremenitve za vozilo N;
R nanaša na koeficient e cestne obremenitve za referenčno vozilo R;
Delta nanaša na koeficie nte razlike v cestni obremenitvi, določene v odsta vku 6.8.1 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/299  
7. PRENOS CESTNE OBREMENIT VE NA DINAMOMETER Z VALJI
7.1 Priprava na preizkus za dinamometer z valji
7.1.0 Izbira delov anja dinamometra
Preizkus se izvede v skladu z odstavk om 2.4.2.4 Priloge B6.
7.1.1 Laboratorijski pogoji
7.1.1.1 Valji
Valji dinamometra z valji so čisti, suhi in brez tujk ov, ki lahk o povzroči jo zdrsavanje pnevmatik. Dinamomete r 
mora delov ati v enakem priklopljenem oziroma odklopljenem stanju kot v naknadnem preizkusu tipa 1. 
Hitrost dinamometra z valji se izmer i na valju, priklopljenem na enot o za absor pcijo moči.
7.1.1.1.1 Zdrsa vanje pnevmatik
Na vozilo ali vanj se lahk o doda teža, ki odpravi zdrsav anje pnevmatik. Proizvajalec mora obremenite v 
dinamometra z valji nastaviti z dodatno težo. Dodatna teža se uporabi tako pri nastav itvi obremenitve kot 
tudi v preizkusih emisi j in porabe goriva. Uporaba morebitne dodatne teže se zabeleži.
7.1.1.2 Temperatura v prost oru
Temperatura v prost oru laborat orija mora biti nastav ljena na 23 °C in med preizkusom ne sme odst opati za več 
kot ± 5 °C, razen če se za morebitni naknadni preizkus zaht eva drugače.
7.2 Priprava dinamometra z valji
7.2.1 Nastavit ev vztrajnostne mase
Enak ovredna vztrajnost na masa dinamometra z valji se nastav i v skladu z odsta vkom 2.5.3 te priloge. Če 
dinamometer z valji ni zmožen natančno izpolnjevati nastav itev za vztrajnost, se uporabi naslednja višja 
nastav itev za vztrajnost z največjim povečanjem za 10 kg.
7.2.2 Ogrevanje dinamometra z valji
Dinamomete r z valji je treba ogreti v skladu s priporočili proizva jalca dinamometra ali tako, kot je ustrezno, da 
se lahk o torn e izgube dinamometra stabilizirajo.
7.3 Priprava vozila
7.3.1 Prilagodit ev tlaka v pnevmatikah
Tlak v pnevmatikah pri temperatur i odsta vitve za preizkus tipa 1 se nastav i na najv eč 50 % nad spodnjo mejno 
vrednostjo tlaka v pnevmatikah za izbrano pnevmatik o, kot jo je določil proizva jalec vozila (glej 
odsta vek 4.2.2.3 te priloge), in se zabeleži.
7.3.2 Če določitev nastavit ev dinamometra zaradi neponov ljivih sil ne izpolnjuje mer il, opisanih v odsta vku 8.1.3 te 
priloge, mora biti vozilo opremljeno s sistemom za vožnj o v načinu iztekanja. Način iztekanja odobr i pristojni 
organ, uporaba načina iztekanja pa se vključi v vsa ustrezna poročila o preizkusih.
Če je vozilo opremljeno s sistemom , ki omogoča vožnjo v načinu iztekanja, se ta način uporabi tako med 
določanjem cestne obremenitve kot tudi na dinamometr u z valji.
7.3.3 Posta vitev vozila na dinamomete r
Preizkušano vozilo se postavi na dinamometer z valji v smer i naprej in se ustrezno zavar uje.SL Uradni list Evropske unij e L 423/300 26.11.2021  
7.3.3.1 Če se uporablja dinamometer z enim valjem, je treba vozilo postaviti v skladu z zahtevami iz 
odsta vkov 7.3.3.1.1 do 7.3.3.1.3 in mora ostati tako postavl jeno med celotnim postopk om.
7.3.3.1.1 Rotacijsk o poravnanje (vrtenje okoli z-osi)
Vozilo se postavi tako, da je poravna no z x-osjo, da se čim bolj zmanjša vrtenje okoli z-osi.
7.3.3.1.2 Bočni položaj (y-os)
Vozilo mora ostati pora vnano v smer i y, bočnega premikanja pa mora biti čim manj.
7.3.3.1.3 Položa j spredaj in zadaj (x-os)
Pri vseh vrtečih se kolesih mora biti sredina stične površine pnevmatik e na valju znotraj ± 25 mm ali znotraj 
± 2 % premera valja, gledano z vrha valja, kar koli od tega je manjše.
7.3.3.1.4 Preizkušano vozilo se v ustreznem položa ju zadržuje s sistemom , ki je v skladu z odstavk om 2.3.2 Priloge B5.
Če se uporablja metoda z mer ilnik om navora, se tlak pnevmatik prilagodi tako, da je dinamični polmer 
v območju 0,5 % dinamičneg a polmera rj, izračunanega z enačbami v odsta vku 4.4.3.1 te priloge pri točki 
referen čne hitrosti 80 km/h. Dinamični polmer na dinamometr u z valji se izračuna v skladu s postopk om, 
opisanim v odstavku 4.4.3.1 te priloge.
Če je ta prilagoditev zunaj območja, opredeljenega v odsta vku 7.3.1 te priloge, se metoda z mer ilnik om navora 
ne uporabi.
7.3.4 Ogrevanje vozila
7.3.4.1 Vozilo se ogreje z ustreznim ciklom WLTC. Če je bilo vozilo ogreto pri 90 % najv išje hitrosti naslednje višje 
faze med postopk om, opredeljenim v odsta vku 4.2.4.1.2 te priloge, je treba ustreznemu WLTC dodati to višjo 
fazo.
Tabela A4/7
Ogrevanje vozila 
Razred vozila Ustrezen WLTC Uporaba naslednje višje faze Cikel ogrevanja
Razred 1 Nizk o1 + Srednje 1 n. r. Nizk o1 + Srednje 1
Razred 2Nizk o2 + Srednje 2 + 
Visok o2 + Zelo visok o2n. r. Nizk o2 + Srednje 2 + Visok o2 + 
Zelo visok o2
Nizk o2 + Srednje 2 + Visok o2 da (Zelo visok o2)
ne Nizk o2 + Srednje 2 + Visok o2
Razred 3Nizk o3 + Srednje 3 + 
Visok o3 + Zelo visok o3Nizk o3 + Srednje 3 + 
Visok o3 + Zelo visok o3Nizk o3 + Srednje 3 + Visok o3 + 
Zelo visok o3
Nizk o3 + Srednje 3 + Visok o3 da (Zelo visok o3)
ne Nizk o3 + Srednje 3 + Visok o3
7.3.4.2 Če je vozilo že ogreto, ga je treba voziti v fazi WLTC, uporabljeni v odstavku 7.3.4.1 te priloge, in sicer pri 
najv išji hitrosti.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/301  
7.3.4.3 Alte rnativni postopek ogrevanja
7.3.4.3.1 Na zaht evo proizva jalca vozila in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o uporabi altern ativni postopek 
ogrevanja. Odobreni altern ativni postopek ogrevanja se lahk o uporabi za vozila iz iste skupine cestnih 
obremenitev in mora izpolnjevati zahteve iz odstavk ov 7.3.4.3.2 do vključno 7.3.4.3.5 te priloge.
7.3.4.3.2 Izbere se vsaj eno vozilo, ki je reprezentativno vozilo iz skupine cestnih obremenitev .
7.3.4.3.3 Potreba po energiji cikla, izračunana v skladu z odstavk om 5 Priloge B7 s popra vljenimi koeficienti cestne 
obremenitve f0a, f1a in f2a, mora biti za alternativni postope k ogrevanja enaka potrebi po energiji cikla, 
izračunani s ciljnimi koeficienti cestne obremenitve f0, f1 in f2 za vsak o zadevno fazo, ali večja od nje.
Popra vljene koeficie nte cestne obremenitve f0a, f1a in f2a je treba izračunati v skladu z naslednjimi enačbami:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
pri čemer so:
Ad_alt, Bd_alt in Cd_alt koeficienti nastavitve dinamometra z valji po alternativnem post opku ogrevanja;
Ad_WL TC, Bd_WL TC in 
Cd_WL TCkoeficienti nastav itve dinamometra z valji po postopku ogrevanja WLTC, ki je opisan 
v odsta vku 7.3.4.1 te priloge, in velja vna nastavit ev obremenitve dinamometra z valji 
v skladu z odstavk om 8 te priloge.
7.3.4.3.4 Popra vljeni koeficie nti cestne obremenitve f0a, f1a in f2a se uporabljajo samo za namene odsta vka 7.3.4.3.3 te 
priloge. Za druge namene se kot ciljni koeficienti cestne obremenitve uporabljajo ciljni koeficienti cestne 
obremenitve f0, f1 in f2.
7.3.4.3.5 Podrobnosti o postopku in njego vi enak ovrednosti se predložijo pristojnemu organu.
8. NAST AVITEV OBREMENIT VE DINAMOMETRA Z VALJI
8.1 Nastavit ev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode iztekanja
Ta metoda se uporablja, kadar so koeficienti cestne obremenitve f0, f1 in f2 že določeni.
V primer u skupine matr ik za cestno obremenitev je treba to metod o uporabiti, če je cestna obremenite v za 
reprezentativno vozilo določena z uporabo metode iztekanja, opisane v odsta vku 4.3 te priloge. Ciljne 
vrednosti cestne obremenitve so vrednosti, izračunane z uporabo metod e, opisane v odsta vku 5.1 te priloge.
8.1.1 Nastavit ev začetne obremenitve
Za dinamomete r z valji z nadzorom koeficienta je treba enot o za absor pcijo moči dinamometra z valji 
prilagoditi z uporabo poljubnih začetnih koeficiento v Ad, Bd in Cd iz naslednje enačbe:
Fd¼AdþBdvþCdv2
pri čemer je:
Fd nastav itev obremenitve dinamometra z valji (v N);
v hitrost valja na dinamometr u (v km/h).SL Uradni list Evropske unij e L 423/302 26.11.2021  
V nadaljevanju so naved eni priporočeni koeficienti za nastavit ev začetne obremenitve:
(a) Ad¼0,5×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
za dinamometre z valji z eno osjo ali
Ad¼0,1×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
za dinamometre z valji z dvema osema, kjer so At, Bt in Ct ciljni koeficienti cestne obremenitve;
(b) empir ične vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljaj o za nastav itev vozila podobnega tipa.
Za dinamomete r z valji z večk otnim nadzorom je treba na enoti za absor pcijo moči dinamometra z valji 
nastav iti ustrezne vrednosti obremenitve pri vsaki referenčni hitrosti.
8.1.2 Iztekanje
Preizkus iztekanja na dinamometr u z valji je treba opravit i po postopk u iz odstavka 8.1.3.4.1 ali 8.1.3.4.2 te 
priloge, preizkus pa začeti najpozneje 120 sekund po zaključku postopka ogrevanja. Zaporedne vožnje 
v načinu iztekan ja je treba začeti takoj. Na zahtev o proizvajalca vozila in z odobr itvijo pristojneg a organa se 
lahk o čas med postopk om ogrevanja in iztekanji z uporabo ponovitvene metod e podaljša, da se zagot ovi 
ustrezna nastavit ev vozila za iztekanje. Proizvajalec mora pristojn emu organu predložiti dokazilo, da 
potrebuje dodat en čas, in dokazilo, da to ne vpliva na parametre nastav itve obremenitve dinamometra z valji 
(npr . temperatura hladilne tekočine in/ali olja, sila na dinamometr u).
8.1.3 Prever janje
8.1.3.1 Ciljna vrednost cestne obremenitve se izračuna z uporabo ciljnih koefic ientov cestne obremenitve At, Bt in Ct, 
za vsak o referenčno hitrost vj:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
pri čemer je:
At, Bt in Ct parametr i ciljne cestne obremenitve;
Ftj ciljna cestna obremenitev pri referenčni hitrosti vj (v N);
vj j-ta referenčna hitrost (v km/h).
8.1.3.2 Izmer jena cestna obremenitev se izračuna z naslednjo enačbo:
Fmj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemer je:
Δv 5 km/h;
Fmj izmer jena cestna obremenitev za vsak o referenčno hitrost vj (v N);
TM preizkuševalna masa vozila (v kg);
mr enak ovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavk om 2.5.1 te priloge (v kg);
Δtj čas iztekanja, ki ustreza hitrosti vj (v s).
8.1.3.3 Koeficienti As, Bs in Cs v enačbi cestne obremenitve za simulirano cestno obremenitev na dinamometr u z valji 
se izračunajo z analizo regresi je najmanj ših kvadrat ov:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Simulirana cestna obremenit ev za vsak o referen čno hitrost vj se določi z naslednjo enačbo, pri čemer se 
uporabij o izračunani As, Bs in Cs:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/303  
8.1.3.4 Za nastavit ev obremenitve dinamometra se lahk o uporabita dve različni metodi. Če je pospeševanje vozila 
izvedeno z dinamometrom, je treba uporabiti metod e, opisane v odsta vku 8.1.3.4.1 te priloge. Če je 
pospeševanje vozila izvedeno z njego vo lastno močjo, je treba uporabiti metode, opisane v odstavku 8.1.3.4.1 
ali 8.1.3.4.2 te priloge, pri čemer najmanjši pospešek , pomnožen s hitrostjo, znaša 6 m2/s3. Vozila, ki niso 
zmožna doseči 6 m2/s3, je treba voziti s polnim pospešk om.
8.1.3.4.1 Metod a vnaprej določene vožnje
8.1.3.4.1.1 Programska oprema dinamometra mora skupno opravi ti štiri iztekanja. Od prvega iztekanja se koeficienti 
nastav itve dinamometra za drugo vožnj o izračunajo v skladu z odsta vkom 8.1.4 te priloge. Po prvem 
iztekanju programska oprema opravi še tri dodatna iztekanja, bodisi s stalnimi koeficie nti nastav itve 
dinamometra, ki so bili določeni po prvem iztekanju, bodisi s prilagojenimi koefic ienti nastav itve 
dinamometra v skladu z odstavk om 8.1.4 te priloge.
8.1.3.4.1.2 Končni koeficienti nastavitve dinamometra A, B in C se izračunajo z naslednjimi enačbami:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
pri čemer je:
At, Bt in Ct parametr i ciljne cestne obremenitve;
Asn,Bsnin Csnkoeficienti simulirane cestne obremenitve za n-to vožnj o;
Adn,Bdnin Cdnkoeficienti nastavitve dinamometra za n-to vožnjo;
n indeks no števi lo iztekanj, vključno s prvo stabilizacij sko vožnjo.
8.1.3.4.2 Pono vitvena metod a
Izračunane sile v določenih območjih hitrosti so po regresiji najmanjših kvadrat ov sil za dve zaporedni vožnj i 
v načinu iztekanja znotraj ± 10 N v primer javi s ciljnimi vrednostmi ali pa se po prilagoditvi nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji v skladu z odsta vkom 8.1.4 te priloge opravi jo dodatna iztekanja, dokler ni 
izpolnjena zahte va glede tolerance.
8.1.4 Prilagodit ev
Nastavit ev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi v skladu z naslednjimi enačbami:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
Zato:
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sSL Uradni list Evropske unij e L 423/304 26.11.2021  
pri čemer je:
Fdj začetna nastavit ev obremenitve dinamometra z valji (v N);
F�
djprilagojena nastavit ev obremenitve dinamometra z valji (v N);
Fj prilagodit ev cestne obremenitve, ki je enaka ðFsj – F tjÞ(v N);
Fsj simulirana cestna obremenite v pri referenčni hitrosti vj (v N);
Ftj ciljna cestna obremenitev pri referenčni hitrosti vj (v N);
A�
d,B�
din C�
dnovi koeficienti nastav itve dinamometra z valji.
8.1.5 At, Bt in Ct se uporabijo kot končne vrednosti f0, f1 in f2 ter se uporabljaj o za naslednje namene:
(a) določitev zmanjševanja, odsta vek 8 Priloge B1;
(b) določitev točk prestavljanja, Priloga B2;
(c) interpolacijo CO 2 in porabe goriva, odstavek 3.2.3 Priloge B7;
(d) izračun rezultato v za elektr ična in hibr idna elektr ična vozila, odsta vek 4 Priloge B8.
8.2 Nastavit ev obremenitve dinamometra z valji po metodi z uporabo mer ilnika navora
Ta metoda se uporablja, kadar se kotalni upor določi po metod i z uporabo mer ilnika navora, opisani 
v odstavku 4.4 te priloge.
V primer u skupine matr ik za cestno obremenite v je treba to metodo uporabiti, če je kotalni upor za 
reprezentativno vozilo določen po metodi z uporabo mer ilnika navora, opisani v odstavku 4.4 te priloge. 
Ciljne vrednosti kotalnega upora so vrednosti, izračunane z uporabo metode iz odstavka 5.1 te priloge.
8.2.1 Nastavit ev začetne obremenitve
Za dinamomete r z valji z nadzorom koeficienta je treba enot o za absor pcijo moči dinamometra z valji 
prilagoditi z uporabo poljubnih začetnih koeficiento v Ad, Bd in Cd iz naslednje enačbe:
Fd¼AdþBdvþCdv2
pri čemer je:
Fd nastav itev obremenitve dinamometra z valji (v N);
v hitrost valja na dinamometr u (v km/h).
Za nastav itev začetne obremenitve je priporočeno uporabiti naslednje koeficie nte:
(a) Ad¼0,5×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
za dinamometre z valji z eno osjo ali
Ad¼0,1×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
za dinamometre z valji z dvema osema, pri čemer je:
at, bt in ct ciljni koeficienti kotalnega upora ter
r' dinamični polmer pnevmatike na dinamometr u z valji, pridobljen pri 80 km/h (v m), ali
(b) empir ične vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljaj o za nastav itev vozila podobnega tipa.
Za dinamomete r z valji z večk otnim nadzorom je treba za enoto za absor pcijo moči dinamometra z valji 
nastav iti ustrezne vrednosti obremenitve pri vsaki referenčni hitrosti.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/305  
8.2.2 Mer jenje navora koles
Preizkus mer jenja navora na dinamometr u z valji se opra vi v skladu s postopk om, opredeljenim 
v odstavku 4.4.2 te priloge. Mer ilniki navora mora jo biti povsem enaki mer ilnik om, uporabljenim 
v predhodnem cestnem preizkusu.
8.2.3 Prever janje
8.2.3.1 Krivulja ciljnega kotalnega upora (nav ora) se določi z uporabo enačbe v odstavku 4.5.5.2.1 te priloge in se 
lahk o zapiše na naslednji način:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2 Krivuljo simuliranega kotalnega upora (nav ora) na dinamometr u z valji je treba izračunati v skladu z opisano 
metod o in natančnostjo mer itve, opisano v odstavku 4.4.3.2 te priloge, ter določitvijo krivulje kotalnega 
upora (nav ora), kot je opisano v odsta vku 4.4.4 te priloge, uporabiti pa je treba tudi ustrezne popravk e 
v skladu z odsta vkom 4.5 te priloge, in sicer vse razen mer jenja v nasprotnih smereh, rezultat česar je krivulja 
simuliranega kotalnega upora:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Simulirani kotalni upor (navor) mora biti znotraj tolerance ± 10 N×r ’ glede na ciljni kotalni upor pri vsaki 
referen čni točki hitrosti, kjer je r’ dinamični polmer pnevmatik e v metr ih, pridobljen na dinamometr u z valji 
pri 80 km/h.
Če toleranca pri kateri koli referenčni hitrosti ne ustreza mer ilu za metodo, opisano v tem odsta vku, je treba za 
prilagodit ev nastav itve obremenitve dinamometra z valji uporabiti postopek, določen v odstavku 8.2.3.3 te 
priloge.
8.2.3.3 Prilagodit ev
Nastavit ev obremenitve dinamometra z valji se prilagodi z naslednjo enačbo:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
zato:
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
pri čemer je:
F�
djnova nastav itev obremenitve dinamometra z valji (v N);
Fej prilagodit ev cestne obremenitve, enaka (Fsj – Ftj) (v Nm);
Fsj simulirana cestna obremenite v pri referenčni hitrosti vj (v Nm);
Ftj ciljna cestna obremenitev pri referenčni hitrosti vj (v Nm);SL Uradni list Evropske unij e L 423/306 26.11.2021  
A�
d,B�
din C�
dnovi koeficienti nastav itve dinamometra z valji;
r’ dinamični polmer pnevmatik e na dinamometr u z valji, pridobljen pri 80 km/h (v m).
Odsta vka 8.2.2 in 8.2.3 te priloge se ponavlja ta, dokler ni izpolnjena zaht eva glede tolerance iz 
odsta vka 8.2.3.2 te priloge.
8.2.3.4 Maso gnanih osi, specifi kaci je pnevmatik in nastavit ev obremenitve dinamometra z valji je treba zabeležiti, če 
je izpolnjena zaht eva iz odsta vka 8.2.3.2 te priloge.
8.2.4 Pretvorb a koeficient ov kotalnega upora v koefic iente cestne obremenitve f0, f1, f2
8.2.4.1 Če vozilo ne izteka na ponovl jiv način in če način iztekanja vozila v skladu z odsta vkom 4.2.1.8.5 te priloge ni 
izvedljiv , se koeficienti f0, f1 in f2 v enačbi cestne obremenitve izračuna jo z enačbami iz odstavka 8.2.4.1.1 te 
priloge. V vseh drugih primer ih se izvede post opek , opisan v odsta vkih 8.2.4.2 do vključno 8.2.4.4 te priloge.
8.2.4.1.1 f0¼c0
r×1,02
f1¼c1
r×1,02
f2¼c2
r×1,02
pri čemer je:
c0, c1, c2 koeficienti kotalnega upora, določeni v odsta vku 4.4.4 te priloge (v Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)2);
r dinamični polmer pnevmatik e vozila, s katerim je bil določen kotalni upor (v m);
1,02 približni koeficient, ki nadomešča izgube sistema za prenos moči.
8.2.4.1.2 Določene vrednosti f0, f1, f2 se ne uporabljaj o za nastav itev dinamometra z valji ali kakršno koli preizkušanje 
emisij ali dosega. Uporablja jo se samo v naslednjih primer ih:
(a) določitev zmanjševanja, odsta vek 8 Priloge B1;
(b) določitev točk prestavljanja, Priloga B2;
(c) interpolacija CO2 in porabe goriva, odstavek 3.2.3 Priloge B7;
(d) izračun rezultato v za elektr ična in hibr idna elektr ična vozila, odsta vek 4 Priloge B8.
8.2.4.2 Ko je dinamometer z valji nastavljen znotraj navedenih toleranc, se izvede postopek iztekanja vozila na 
dinamometr u z valji, kot je določeno v odstavku 4.3.1.3 te priloge. Časi iztekanja se zabeležijo .
8.2.4.3 Cestna obremenite v Fj pri referen čni hitrosti vj (v N) se določi z naslednjo enačbo:
Fj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
pri čemer je:
Fj cestna obremenitev pri referenčni hitrosti vj (v N);
TM preizkuševalna masa vozila (v kg);
mr enak ovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavk om 2.5.1 te priloge (v kg);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj čas iztekanja, ki ustreza hitrosti vj (v s).
8.2.4.4 Koeficienti f0, f1 in f2 v enačbi cestne obremenitve se izračunajo z analizo regresije najmanjših kvadrat ov 
v območju referen čne hitrosti.SL Uradni list Evropske unij e L 423/308 26.11.2021  
PRILOGA B5 
Preizkuševalna oprema in umer janje 
1. SPECIFIKA CIJE IN NAST AVITVE PREIZKUŠEV ALNE NAPRA VE
1.1 Specifikacije hladilnega ventilator ja
1.1.1 Proti vozilu se usmer i tok zraka s spremenljivo hitrostjo. Nasta vljena vrednost linear ne hitrosti zraka ob 
izstopu iz puhala je enaka pripadaj oči hitrosti valja nad hitrostmi valja, ki znašajo 5 km/h. Linear na hitrost 
zraka ob izstopu iz puhala je v območju ± 5 km/h ali ± 10 % pripadajoče hitrosti valja, kar koli od tega je 
večje.
1.1.2 Zgora j naved eno hitrost zraka je treba določiti kot povprečno vrednost števila mer ilnih točk, ki:
(a) so pri ventilatorj ih s prav okotnimi izstopnimi odpr tinami v središču vsakeg a prav okotnika, s čimer 
izstopno odpr tino ventilator ja razdelijo na devet območij (s čimer so vodora vne in navpične strani 
odpr tine ventilatorja razdeljene na tri enake dele). Sredinsk o območje se ne mer i (kot je prikazano na 
sliki A5/1);
Slika A5/1
Ventilator s prav okotno izstopno odpr tino
(b) pri ventilatorj ih z okrog lo izstopno odpr tino ventilatorja je treba odpr tino z navpičnimi in vodora vnimi 
črtami ter črtami pod kotom 45° razdeliti na osem enakih območi j. Mer ilne točk e morajo ležati na 
radialni središčnici vsake ga območja (22,5°) pri dveh tretjinah polmera izstopne odpr tine (kot je 
prikazano na sliki A5/2).
Slika A5/2
Ventilator z okroglo izstopno odpr tino
Te mer itve je treba opravi ti tako, da pred ventilatorj em ni nobenega vozila ali druge ovire. Naprava za 
mer jenje linear ne hitrosti zraka mora biti nameščena med 0 in 20 cm od izstopne odpr tine.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/309  
1.1.3 Izsto pna odpr tina ventilatorj a ima naslednje značilnosti:
(a) območje velik osti vsaj 0,3 m2 in
(b) širino/premer velik osti vsaj 0,8 metra.
1.1.4 Položaj ventilatorja mora biti naslednji:
(a) višina spodnjega roba nad tlemi: približno 20 cm;
(b) oddaljenost od sprednjega dela vozila: približno 30 cm;
(c) približno na vzdolžni središčnici vozila.
1.1.5 Na zaht evo proizva jalca se lahk o višina in bočni položaj hladilnega ventilatorj a ter njego va oddaljenost od 
vozila spremeni jo, če pristojni organ meni, da je to primer no.
Če je določena konfiguraci ja ventilator ja nepraktična za posebne zasno ve vozil, kot so vozila, ki imajo 
motorje nameščene zada j, ali vozila s stranskim dovodom zraka, ali če ventilator ne zagota vlja ustreznega 
hlajenja, ki bi ustrezno predstavlja lo delov anje med uporabo, se lahk o na zaht evo proizvajalca spremenijo 
višina, zmog ljivos t ter vzdolžni in bočni položaj hladilnega ventilat orja in uporabijo dodatni ventilatorji, ki 
imajo morda drugačne specifi kaci je (vključno z ventilatorj i s konstantno hitrostjo), če pristojn i organ meni, 
da je to primer no.
1.1.6 V primer ih, opisanih v odsta vku 1.1.5 te priloge, se zabeležijo položa j in zmog ljivost hladilnih ventilatorj ev 
ter podrobnosti o utem eljitvi, predloženi pristojnemu organu. V vseh nadaljnjih preizkusih se uporabijo 
podobni položa ji in specifi kaci je, pri čemer se upošteva uteme ljitev , da se preprečijo nereprezentativne 
značilnosti hlajenja.
2. DINAMOMETER Z VALJI
2.1 Splošne zahteve
2.1.1 Dinamomete r mora biti zmožen simulirati cestno obremenite v s tremi koeficienti cestne obremenitve, ki jih 
je mogoče prilagoditi za določite v oblik e krivulje obremenitve.
2.1.2 Dinamomete r z valji ima lahk o konfiguraci jo z enim ali dvema valjema. Če se uporabljaj o dvovaljni 
dinamometr i, so valji trajn o povezani ali pa mora sprednji valj neposredno ali posredno poganj ati vse 
morebitne vztrajnost ne mase in naprav o za absor pcijo moči.
2.2 Posebne zaht eve
Naslednje posebne zaht eve se nanašajo na proizva jalčeve specifi kaci je dinamometra.
2.2.1 Opletanje valja mora biti na vseh izmer jenih lokacijah manjše od 0,25 mm.
2.2.2 Premer valja mora biti na vseh mer ilnih mestih znotraj ± 1,0 mm določene nazivne vrednosti.
2.2.3 Dinamomete r mora imeti sistem za mer jenje časa, ki se uporablja pri določanju stopnje pospeška in za 
mer jenje časov iztekanja vozila/dinamometra. Ta sistem za mer jenje časa po najmanj 1 000 sekundah 
delov anja ne sme preseči točnosti ± 0,001 %. To se prever i ob prvotni namestitvi.
2.2.4 Dinamomete r mora imeti sistem za mer jenje hitrosti s točnostjo vsaj ± 0,080 km/h. To se prever i ob prvotni 
namestitvi.
2.2.5 Odzivni čas dinamometra (90-odstotni odziv na post opno spreminjanje vlečne sile) mora biti manjši od 
100 ms, trenutni pospeški pa mora jo znašati vsaj 3 m/s2. To se prever i ob prvotni namestitvi in po večjem 
vzdrževanju.SL Uradni list Evropske unij e L 423/310 26.11.2021  
2.2.6 Izhodiščno vztra jnost dinamometra navede proizvajalec dinamometra, biti pa mora potr jena v območju 
0,5 % ali 7,5 kg, kar koli od tega je večje, za vsak o izmer jeno izhodiščno vztra jnost ter ± 0,2 % glede na 
kate ro koli aritmetično povprečno vrednost z dinamično izpeljav o, pridobljeno s preizkusi pri konstantnem 
pospešku, upočasnjevanju in sili.
2.2.7 Hitrost valja se izmer i pri frekvenci najmanj 10 Hz.
2.3 Dodatne posebne zahte ve za dinamometer z valji, ki deluje v načinu štirikolesneg a pogona (4WD)
2.3.1 Pri preizkušanju v načinu 4WD mora imeti dinamometer z valji konfiguraci jo z enim valjem. Sistem za 
krmiljenje načina 4WD je zasno van tako, da so med preizkušanjem vozila, ki se vozi v postopku WLTC, 
izpolnjene naslednje zaht eve.
2.3.1.1 Simulacij a cestne obremenitve se uporablja tako, da dinamometer pri delov anju 4WD poustvar ja enak o 
razmer je sil, kot bi bilo prisotno med vožnjo vozila na gladki, suhi in ravni površini cestišča.
2.3.1.2 Po prvotni namestitvi in po večjem vzdrževanju morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 2.3.1.2.1 te 
priloge in bodisi odsta vka 2.3.1.2.2 bodisi odstavka 2.3.1.2.3 te priloge. Razlika v hitrosti med sprednjimi in 
zadnjimi valji se oceni tako, da se za podatke o hitrosti valja, pridobljene pri najnižji frekvenci 20 Hz, 
uporabi filter na podlagi 1-sekundnega drsečeg a povprečja.
2.3.1.2.1 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 0,2 % razdalje, prevožene v ciklu WLTC. 
Absolutno število mora biti vključeno v izračun skupne razlike v razdalji v ciklu WLTC.
2.3.1.2.2 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti v katerem koli časov nem obdobju 200 ms manjša od 
0,1 m.
2.3.1.2.3 Razlika v hitrosti vseh valjev mora biti znotraj ± 0,16 km/h.
2.3.2 Sistem za zadrževanje vozila za dinamometre z enim valjem
2.3.2.1 Nav pična sila
Poleg tega, da mora biti izpolnjena zaht eva iz odstavka 7.3.3.1.3 Priloge B4, mora biti siste m za zadrževanje 
zasno van tako, da je navpična sila, ki deluje na vozilo , čim manjša ter je enaka med nastav itvijo dinamometra 
z valji in vsemi preizkusi. To mer ilo je izpolnjeno, če je sistem za zadrževanje zasno van tako, da ne more 
ustvar iti drugačne navpične sile, ali če se pristojni organ in proizva jalec dogov orita o postopku za prikaz, 
kako je mogoče izpolniti to zahtev o.
2.3.2.2 Togost sistema za zadrževanje
Sistem za zadrževanje mora zagota vljati zadostno togost, da se čim bolj zmanjšajo vsi premiki in vrtenje. 
Zaradi preprečevanja nezanemarljivih učink ov na rezultate preizkusov in izpolnitve zaht ev iz 
odsta vka 2.3.2.1 te priloge so dovoljeni le omejeni premiki vzdolž z-osi in vrtenje okoli y-osi.
2.4 Umer janje dinamometra z valji
2.4.1 Sistem za mer jenje sile
Točnost pretvorn ika sile znaša najmanj ± 10 N za vsa izmer jena povečanja. To se prever i ob prvotni 
namestitvi, po večjem vzdrževanju in v 370 dneh pred preizkušanjem.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/311  
2.4.2 Umer janje nepotrebnih izgub dinamometra
Nepotrebne izgube dinamometra je treba izmer iti in posodobiti, če se izmer jene vrednosti od krivulje 
trenutnih izgub razlikujejo za več kot 9,0 N. To se prever i ob prvotni namestitvi, po večjem vzdrževanju in 
v 35 dneh pred preizkušanjem.
2.4.3 Prever janje simulacij e cestne obremenitve brez vozila
Delovan je dinamometra je treba prever iti z izvajanjem preizkusa iztekanja brez obremenitve po prvotni 
namestitvi, po večjem vzdrževanju in v sedmih dneh pred preizkušanjem. Aritmetično povprečje napake sile 
iztekanja mora biti manjše od 10 N ali 2 %, kar koli je večje, pri vsaki točki referenčne hitrosti.
3. SISTEM REDČENJA IZPUŠNIH PLINO V
3.1 Specifikacija sistema
3.1.1 Preg led
3.1.1.1 Uporabiti je treba sistem redčenja izpušnih plinov s celotnim tokom. Celot en izpuh vozila je treba 
z vzorčevalnik om s konstantno prostorni no pod nadzorovanimi pogoji nenehno redčiti z zrak om iz 
okolice. Uporabi se lahk o ventur ijeva cev s kritičnim pret okom (CFV) ali več ventur ijevih cevi s kritičnim 
pret okom, razporejenih vzporedno, volume trična črpalka (PDP), ventur ijeva cev s podzvo čnim pret okom 
(SSV) ali ultrazvočni mer ilnik pret oka (UFM). Izmer i se skupna prost ornina mešanice izpuha in zraka za 
redčenje, za analizo pa se zbere stalno sorazmeren vzorec prostorni ne. Količine spojin izpušnih plino v se 
določijo iz koncentracij vzorcev , popravlj enih za njiho vo vsebnost zraka za redčenje in skupni pret ok v času 
preizkusa.
3.1.1.2 Sistem za redčenje izpušnih plinov morajo sestavljati povezo valna cev, mešalna naprav a in tunel za redčenje, 
klimatska naprav a za redčenje, sesalna naprav a in naprav a za mer jenje pretok a. Sonde za vzorčenje je treba 
namestiti v tunel za redčenje, kot je določeno v odsta vkih 4.1, 4.2 in 4.3 te priloge.
3.1.1.3 Mešalna naprav a iz odstavka 3.1.1.2 te priloge je posoda, kot je prikazano na sliki A5/3, v kater i se izpušni 
plini vozila in zrak za redčenje mešajo, tako da na mestu vzorčenja nastane homogena zmes.
3.2 Splošne zahteve
3.2.1 Izpušne pline vozila je treba razredčiti z zadostno količino zraka iz okolice, da se prepreči kondenzacij a vode 
v sistemu za vzorčenje in mer jenje, in sicer pri vseh pogojih, ki se lahk o pojavi jo med preizkusom.
3.2.2 Na točki, kjer so sonde za vzorčenje (glej odstavek 3.3.3 te priloge), je zmes zraka in izpušnih plinov 
homog ena. Sonde za vzorčenje iz razredčenih izpušnih plinov izvlečejo reprezentativne vzorce.
3.2.3 Sistem mora omogočati mer jenje skupne prost ornine razredčenih izpušnih plinov .
3.2.4 Sistem za vzorčenje mora biti neprepust en za pline. Zasno va sistema za vzorčenje spremenljivega redčenja in 
mate riali, ki so uporabljeni v njego vi konstr ukci ji, morajo biti taki, da ne vplivajo na koncentracijo nobene 
spojine v razredčenih izpušnih plinih. Če kate ri koli sesta vni del sistema (izmenjevalnik topl ote, ciklonski 
izločevalnik, sesalna naprav a itd.) spremeni koncentracijo kater ih koli spojin izpušnih plino v in sistema tične 
napake ni mogoče odpra viti, je treba vzorčenje za to spojino opraviti pred tem sesta vnim delom.SL Uradni list Evropske unij e L 423/312 26.11.2021  
3.2.5 Vsi deli sistema za redčenje, ki so v stiku z nerazredčenimi ali razredčenimi izpušnimi plini, mora jo biti 
zasno vani tako, da sta odlaganje trdnih delcev oziroma delcev in spreminjanje njihovih lastnosti čim manjša. 
Vsi deli mora jo biti iz elektr ično prevodneg a mat eriala, ki ne reagira s sesta vinami izpušnih plinov , in 
elektr ično ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.
3.2.6 Če ima izpušni sistem preizkusnega vozila izpušno cev, sesta vljeno iz več cevi, mora jo biti povezovalne cevi 
priključene čim bližje vozilu, ne da bi pri tem neugodno vplivale na njiho vo delovanje.
3.3 Posebne zaht eve
3.3.1 Priključitev na izpuh vozila
3.3.1.1 Začetni del povezo valne cevi je izstopni del izpušne cevi. Končni del povezo valne cevi je točka vzorčenja ali 
prva točka redčenja.
Za konfiguraci je z več izpušnimi cevmi, kjer so vse izpušne cevi združene, je treba vzeti začetni del 
povezo valne cevi pri zadnjem spoju, kjer so vse izpušne cevi združene. V tem primer u je lahk o cev med 
izstopom iz izpušne cevi in začetnim delom povezo valne cevi izolirana oziroma ogrevana ali ne.
3.3.1.2 Povezo valna cev med vozilom in sistemom za redčenje mora biti zasnovana tako, da so toplotne izgube čim 
manjše.
3.3.1.3 Povezo valna cev mora izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) biti mora krajša od 3,6 metra ali krajša od 6,1 metra, če je topl otno izolirana. Njen notranji premer ne 
sme presegat i 105 mm; izolacijski mate riali morajo biti debeli najmanj 25 mm, topl otna prevod nost pa 
pri 400 °C ne sme presegat i 0,1 W/m–1K–1. Po želji se lahk o cev ogreje na temperaturo nad rosiščem. 
Predpostav lja se lahk o, da je to doseženo, če je cev ogreta na 70 °C;
(b) ne sme povzročati, da se statični tlak na izpušnih odpr tinah na preizkušanem vozilu od statičnih tlakov, 
zabeleženih v času, ko ni nič priključeno na končne dele izpušnih cevi vozila, razlikuje za več kot 
± 0,75 kPa pri 50 km/h ali za več kot ± 1,25 kPa med celotnim trajanjem preizkusa. Tlak se izmer i 
v končnem delu izpušne odpr tine ali v podaljšku z enakim premerom in čim bližje koncu izpušne cevi. 
Uporabijo se lahk o sistemi za vzorčenje, ki lahk o statični tlak ohranja jo znotraj 0,25 kPa, če proizvajalec 
v pisni zahte vi pristojnemu organu utemelji potrebo po manjših tolerancah;
(c) noben sesta vni del povezovalne cevi ne sme biti iz mater iala, ki bi lahk o vplival na plinasto ali trdno 
sestav o izpušnih plinov . Da bi se izognili nastaj anju kakršnih koli delcev iz elastomer nih priključk ov, 
morajo biti uporabljeni elast omer i čim bolj term ično stabilni in čim manj izpostavljeni izpušnim 
plinom. Priporočljivo je, da se elastome rni priključki ne uporabljaj o za povezav o izpuha vozila 
s povezo valno cevjo.
3.3.2 Klimatska naprava za redčenje
3.3.2.1 Zrak za redčenje, ki se uporablja za primar no redčenje izpušnih plino v v tunelu CVS, mora teči skozi medij, 
ki lahk o delce najbolj prodor nih velik osti v filtrirnem mater ialu zmanjša za ≤ 99,95 %, ali skozi filter razreda 
vsaj H13, ki je v skladu s standardom EN 1822:2009. To predstavlja specifi kaci jo filtrov za zelo učink ovito 
zadrževanje zračnih delcev (HEP A). Iz zraka za redčenje se lahk o izloči tudi oglje, preden gre skozi filter 
HEP A. Pred filtrom HEP A in za izločevalnik om oglja, če se uporablja, je priporočljiv o namestiti dodat en 
filter za grobe delce.
3.3.2.2 Na zahtev o proizvajalca vozila se lahk o zrak za redčenje vzorči v skladu z dobro inženirsk o prakso, tako da 
se določi, v kolikšni mer i tunel vpliva na ravni trdnih delcev v ozadju in ravni delcev (če se zahteva mer jenje 
PN), ki se lahk o nato odštejejo od izmer jenih vrednosti v razredčenih izpušnih plinih. Glej odstavek 2.1.3 
Priloge B6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/313  
3.3.3 Tunel za redčenje
3.3.3.1 Poskrbeti je treba, da se izpušni plini vozila in zrak za redčenje zmeša jo. Uporabi se lahk o mešalna naprava.
3.3.3.2 Homogen ost zmesi v katerem koli prečnem prerezu na mestu sonde za vzorčenje se od aritmetičnega 
povprečja vrednosti, pridobljenih na vsaj petih točkah, ki se nahaj ajo v enakih razmikih na premer u toka 
plino v, ne sme razlik ovati za več kot ± 2 %.
3.3.3.3 Za vzorčenje emisi j PM in PN (če se zahte va mer jenje PN) je treba uporabiti tunel za redčenje, ki:
(a) je sesta vljen iz ravn e cevi iz elektr ično prevodneg a mater iala, ki je ozemljena;
(b) povzroča turbulentni tok (Reynol dsov o število ≥ 4 000 ) in je dovolj dolg, da se izpušni plini in zrak za 
redčenje popolnoma premešajo;
(c) ima premer vsaj 200 mm;
(d) je lahk o izoliran in/ali ogrevan.
3.3.4 Sesalna naprava
3.3.4.1 Ta naprav a lahk o deluje pri več stalnih hitrostih, s čimer zagota vlja zadost en pretok, da se prepreči vsaka 
kondenzacij a vode. Ta rezultat je dosežen, če je pret ok:
(a) dvakrat večji od največjega pret oka izpušnih plino v, ki nastanejo pri pospeševanju med voznim ciklom, 
ali
(b) zadosten, da je koncentracija CO 2 v vreči za razredčene izpušne vzorce manjša od 3 % glede na 
prostorni no za bencin in dizelsk o gorivo, manjša od 2,2 % glede na prostorni no za UNP in manjša od 
1,5 % glede na prost ornino za ZP/biometan.
3.3.4.2 Skladnost z zahtevami iz odsta vka 3.3.4.1 te priloge morda ne bo potrebna, če je sistem CVS zasnovan tako, 
da zavira kondenzacijo s takimi tehnikami ali kombinacijo tehnik , kot so:
(a) zmanjševanje vsebnosti vode v zraku za redčenje (razvlaževanje zraka za redčenje);
(b) ogrevanje zraka za redčenje v CVS in vseh sestavnih delov do naprave za mer jenje pretoka razredčenih 
izpušnih plinov in neobvezno tudi do sistema za vzorčenje z vrečami, vključno z vrečami za vzorce in 
tudi sistemom za mer jenje koncentracij v vrečah.
V takih primer ih je treba izbiro hitrosti pret oka v CVS za preizkus upravičiti, tako da se prikaže, da do 
kondenzacij e vode ne more priti na nobeni točki v CVS, vrečah za vzorce ali analiznem sistemu.
3.3.5 Mer jenje prostorni ne v sistemu za primar no redčenje
3.3.5.1 Metod a mer jenja skupne prostorn ine razredčenih izpušnih plino v, vključenih v vzorčenje pri konstantni 
prost ornini, mora biti taka, da točnost mer itev v vseh pogojih delov anja znaša ± 2 %. Če naprav a ne more 
nadomestiti sprememb v temperatur i zmesi izpušnih plinov in zraka za redčenje na mer ilni točki, je treba 
uporabiti topl otni izmenjevalnik za vzdrževanje temperature v območju ± 6 °C navedene delovne 
temperature za PDP CVS, ± 11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS in ± 11 °C za SSV CVS.
3.3.5.2 Po potrebi se lahk o za naprav o za mer jenje prostorni ne uporabi določena oblika zaščite, na primer ciklonski 
izločevalnik, filter celotnega toka itd.
3.3.5.3 Neposredno pred naprav o za mer jenje prostorn ine se namesti tipalo za temperaturo. Točnost tega tipala za 
temperaturo znaša ± 1 °C, njego v odzivni čas pa 1 sekundo ali manj pri 62 % dane spremembe temperature 
(vrednost, izmer jena v vodi ali silik onsk em olju).SL Uradni list Evropske unij e L 423/314 26.11.2021  
3.3.5.4 Mer jenje razlike v tlaku glede na atmosfer ski tlak se opravi pred naprav o za mer jenje prost ornine in, če je 
potrebno, za njo.
3.3.5.5 Natančnost in točnost mer itev tlaka med preizkusom morata biti znotraj ± 0,4 kPa. Glej tabelo A5/5.
3.3.6 Opis priporočljivega sistema
Slika A5/3 je shematski prikaz sistemo v za redčenje izpušnih plino v, ki izpolnjujejo zahteve te priloge.
Priporočljiva je uporaba naslednjih sestavnih delo v:
(a) zračni filter za redčenje, ki je lahk o po potrebi predhodno ogret. Filter mora biti sesta vljen iz naslednjih 
zaporednih filtrov: neobveznega filtra z aktivnim ogljem (vstopna stran) in filtra HEP A (izst opna stran). 
Pred filtrom HEP A in za filtrom z ogljem, če se uporablja, je priporočljivo namestiti dodat en filter za 
grobe delce. Namen filtra z ogljem je, da zmanjša in stabilizira koncentracije ogljikovodikov v emisijah 
iz okolice v zraku za redčenje;
(b) povezovalna cev, prek o katere je izpuh vozila doveden v tunel za redčenje;
(c) neobvezen topl otni izmenjevalnik, kot je opisano v odsta vku 3.3.5.1 te priloge;
(d) mešalna naprav a, v kater i se izpušni plin in zrak za redčenje homog eno premešata in ki je lahk o 
nameščena blizu vozila, tako da je dolžina povezovalne cevi čim manjša;
(e) tunel za redčenje, iz katereg a se vzorčijo trdni delci in delci, če je ustrezno;
(f) za mer ilni sistem se lahk o uporabi določena oblika zaščite, na primer ciklonski izločevalnik, filter 
celotnega toka itd.;
(g) sesalna naprav a z zmog ljivostjo, ki zadošča za celotno prostorni no razredčenih izpušnih plino v.
Natančna skladnost s temi slikami ni nujna. Za pridobivanje dodatnih podatk ov in za usklaj evanje funkci j 
posameznih delov sistema se lahk o uporabijo dodatni sestavni deli, kot so instr umenti, ventili, 
elektromagneti in stikala.
Slika A5/3
Sistem za redčenje izpušnih plino v
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/315  
3.3.6.1 Volumetr ična črpalka (PDP)
Sistem za redčenje izpušnih plino v s celotnim tokom z volumetr ično črpalk o izpolnjuje zahteve te priloge, 
tako da mer i pret ok plina skozi črpalk o pri konstantni temperatur i in tlaku. Skupna prostorn ina se mer i 
s štetjem obrat ov, ki jih opra vi umer jena volumet rična črpalka. Sorazmeren vzorec je dosežen z vzorčenjem 
s črpalk o, mer ilnik om pret oka in ventilom za nadzor pret oka pri konstantni hitrosti pretoka.
3.3.6.2 Ventur ijeva cev s kritičnim pret okom (CFV)
3.3.6.2.1 Uporaba CFV za sistem za redčenje izpušnih plino v s polnim pret okom temelji na načelih mehanike pret oka 
za kritični pret ok. Spremenljiva hitrost pret oka zmesi zraka za redčenje in izpušnih plinov se vzdržuje pri 
zvočni hitrosti, ki je neposredno sorazmer na s kvadratnim korenom temperature plina. Pret ok se med 
preizkusom nenehno spremlja, izračuna va in integrira.
3.3.6.2.2 Uporaba dodatne ventur ijeve cevi s kritičnim pret okom zagota vlja sorazmer nost vzorcev plina, vzetih iz 
tunela za redčenje. Ker sta tlak in temperatura na obeh vhodih ventur ijeve cevi enaka, je prostorni na pret oka 
plina, odvzete ga za vzorčenje, sorazmer na s skupno prost ornino proizvedene razredčene zmesi izpušnih 
plino v, zato so zahteve te priloge izpolnjene.
3.3.6.2.3 Mer ilna cev CFV mer i prostorni no pret oka razredčenega izpušnega plina.
3.3.6.3 Ventur ijeva cev s podzvočnim pretok om (SSV)
3.3.6.3.1 Uporaba SSV (slika A5/4) za sistem za redčenje izpušnih plinov s polnim pret okom temelji na načelih 
mehanike pret oka. Spremenljiva hitrost pret oka zmesi zraka za redčenje in izpušnih plino v se vzdržuje pri 
podzvo čni hitrosti, ki se izračuna iz fizičnih mer ventur ijeve cevi s podzvo čnim pret okom, izmer jene 
absolutne temperature (T) in tlaka (P) ob vstopu v ventur ijevo cev ter tlaka v grlu ventur ijeve cevi. Pret ok se 
med preizkusom nenehno spremlja, izračunava in integr ira.
3.3.6.3.2 SSV mora mer iti prostorn ino pretok a razredčenega izpušnega plina.
Slika A5/4
Shematski prikaz ventur ijev e cevi s podzv očnim pretok om (SSV)
3.3.6.4 Ultrazvo čni mer ilnik pretoka (UFM)
3.3.6.4.1 UFM mer i hitrost razredčenih izpušnih plinov v ceveh CVS, in sicer z zaznavanjem ultrazvočn ega pret oka 
s pomočjo para ali več parov ultrazvočnih odda jnikov/sprejemnik ov, nameščenih v cev, kot je prikazano na 
sliki A5/5. Hitrost pretakajočeg a se plina je določena z razlik o v času, ki je potreben, da ultrazvočn i signal 
potuje od odda jnika do sprejemnika v smer i proti toku in v smer i toka . Hitrost plino v se pretvori 
v standardni volums ki pret ok, in sicer z uporabo kalibraci jskeg a faktorj a za premer cevi s sprotnimi 
popravki za temperaturo razredčenih izpušnih plinov in absolutni tlak.SL Uradni list Evropske unij e L 423/316 26.11.2021  
3.3.6.4.2 Sesta vni deli sistem a so:
(a) sesalna naprav a, opremljena z regulatorjem hitrosti, pret očnim ventilom ali drugimi funkci jami za 
določanje hitrosti pret oka skozi CVS in ohranjanje konstantnega volumsk ega pret oka pri standardnih 
pogojih;
(b) ultrazvočni mer ilnik pret oka;
(c) naprave za mer jenje temperature in tlaka, T in P, potrebne za popravek pret oka;
(d) neobvezen topl otni izmenjevalnik za uravna vanje temperature razredčenega izpuha na ultrazvočn em 
mer ilniku pret oka. Če je topl otni izmenjevalnik nameščen, mora biti zmožen uravna vati temperaturo 
razredčenega izpušnega plina glede na temperaturo iz odsta vka 3.3.5.1 te priloge. Med preizkusom 
mora biti temperatura mešanice zrak/izpušni plin, izmer jena na točki neposredno pred sesalno naprav o, 
v območju ± 6 °C od aritmetične povprečne delov ne temperature med preizkusom.
Slika A5/5
Shematični prikaz ultrazv očnega mer ilnika pretoka (UFM)
3.3.6.4.3 Za zasnov o in uporabo CVS tipa UFM mora jo veljati naslednji pogoji:
(a) hitrost razredčenega izpušnega plina mora zagoto viti Reynoldsov o število, večje od 4 000 , da je mogoče 
pred vstopom v ultrazvočn i mer ilnik pret oka ohranjati stalen turbulentni pretok;
(b) ultrazvočni mer ilnik pret oka je treba vgraditi v cev s konstantnim premerom ter dolžino, ki je 10-kratnik 
notranjega premera pred njim in 5-kratnik premera za njim;
(c) tipalo za temperaturo (T) za razredčene izpušne pline se vgradi neposredno pred ultrazvočn im 
mer ilnik om pretoka. Točnost tega tipala znaša ± 1 °C, njego v odzivni čas pa 0,1 sekunde pri 62 % dane 
spremembe temperature (vrednost, izmer jena v silik onskem olju);
(d) absolutni tlak (P) razredčenih izpušnih plinov je treba izmer iti neposredno pred ultrazvočnim 
mer ilnik om pretoka na ± 0,3 kPa natančno;
(e) če topl otni izmenjevalnik ni vgrajen pred ultrazvočnim mer ilnik om pret oka, je treba pret ok razredčenih 
izpušnih plino v, popra vljen na standardne pogoje, med preizkusom ohranjati na konstantni ravni. To se 
lahk o doseže z nadzorom sesalne naprave, ventila pretoka ali na drug način.
3.4 Postopek umer janja CVS
3.4.1 Splošne zahteve
3.4.1.1 Sistem CVS se umer i s pomočjo točnega mer ilnika pretoka in regulatorj a pret oka ter v presledkih, navedenih 
v tabeli A5/4. Pret ok skozi sistem se izmer i pri različnih vrednostih tlaka, nadzor ni parametr i sistema pa se 
izmer ijo in povežejo s pret oki. Naprava za mer jenje pret oka (npr. umer jena ventur ijeva cev, laminar ni 
mer ilnik pret oka (LFE), umer jeni turbinski mer ilnik) mora biti dinamična in primer na za visoke stopnje 
pret oka, do katerih prihaja pri preizkušanju z vzorčevalnik om s konstantno prost ornino. Napra va ima 
certificirano točnost.
3.4.1.2 V naslednjih odstavkih so opisane metode za umer janje naprav PDP , CFV , SSV in UFM z laminar nim 
mer ilnik om pret oka, ki zagota vlja zaht evano točnost, skupa j s statističnim preizkusom veljavn osti 
umer janja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/317  
3.4.2 Umer janje volumetr ične črpalke (PDP)
3.4.2.1 V naslednjem postopku za umer janje so opisani oprema, konfiguraci ja preizkusa in različni parametr i, ki so 
izmer jeni za določit ev hitrosti pretoka za črpalk o CVS . Vsi parametr i, povezani s črpalk o, se mer ijo istočasno 
s parametr i, ki se nanaša jo na mer ilnik pret oka, ki je zaporedno povezan s črpalk o. Izračunana hitrost 
pret oka (podana v m3/min ob vstopu v črpalk o za izmer jeni absolutni tlak in temperaturo) se nato zapiše 
glede na korelaci jsko funkcijo, ki vključuje ustrezne parametre črpalke. Nato je treba določiti linear no 
enačbo, ki kaže razmer je med pret okom črpalke in korelaci jsko funkcijo. Če ima CVS večhitrostni pogon, je 
treba umer janje opra viti za vsak o od uporabljenih območij.
3.4.2.2 Ta postopek umer janja temelji na mer jenju absolutnih vrednosti parametro v črpalke in mer ilnika pret oka, ki 
na vsaki točki kažejo hitrost pret oka. Za zagota vljanje točnosti in celovit osti krivulje umer janja morajo biti 
izpolnjeni naslednji pogoji.
3.4.2.2.1 Tlak e črpalk je treba izmer iti na odpr tinah na črpalki in ne na zunanjih ceveh na vstopni in izstopni odpr tini 
črpalke. Tlačne izpustne odpr tine na zgor nji in spodnji sredinski točki na vrhnji plošči črpalke so 
izpostav ljene dejanskim tlakom črpalke in zato izražajo absolutne razlike v tlaku.
3.4.2.2.2 Med umer janjem je treba ohranjati konstantno temperaturo. Laminar ni mer ilnik pretoka je občutljiv na 
nihanja vstopne temperature, ki povzroča jo, da so podatk ovne točke razpršene. Postopn e temperatur ne 
spremembe po ± 1 °C so sprejemljive, če se pojavlja jo v časovnem obdobju nekaj minut.
3.4.2.2.3 Vse poveza ve med mer ilnik om pretoka in črpalk o CVS morajo dobro tesniti.
3.4.2.3 Med preizkusom emisi j izpušnih plinov je treba izmer jene parametre črpalke uporabiti za izračun hitrosti 
pret oka iz enačbe umer janja.
3.4.2.4 Slika A5/6 v tej prilogi prikazuje primer nastavitve umer janja. Spremembe so dovoljene, če jih pristojni 
organ odobr i kot primerljive točnosti. Če se uporabi nastav itev, prikazana na sliki A5/6, morajo biti 
naslednji podatki znotraj danih omejit ev točnosti:
zračni tlak (popravljen), Pb ± 0,03 kPa;
temperatura okolice, T ± 0,2 °C;
temperatura zraka pri LFE, ETI ± 0,15 °C;
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa;
padec tlaka v območju matr ike LFE, EDP ± 0,0015 kPa;
temperatura zraka ob vstopu v črpalk o CVS, PTI ± 0,2 °C;
temperatura zraka ob izstopu iz črpalke CVS , PTO ± 0,2 °C;
podtlak ob vstopu v črpalk o CVS, PPI ± 0,22 kPa;
tlačna višina ob izstopu iz črpalke CVS, PPO ± 0,22 kPa;
števi lo obrato v črpalke med obdobjem preizkusa, n ± 1 min–1;
pret ečeni čas za obdobje (najmanj 250 sekund), t ± 0,1 s.SL Uradni list Evropske unij e L 423/318 26.11.2021  
Slika A5/6
Konf iguracija umer janja PDP
3.4.2.5 Po priključitvi sistema, kot je prikazano na sliki A5/6, je treba regulir ni ventil pretok a pred umer janjem 
nastav iti v povsem odpr t položaj, črpalka CVS pa mora pred začetk om umer janja delo vati 20 minut.
3.4.2.5.1 Regulir ni ventil pret oka je treba delno pripreti, da se v sesalni cevi črpalke postopoma doseže podtlak 
(približno 1 kPa) , ki bo dal najmanj šest podatk ovnih točk za skupno umer janje. Siste mu se omogoči, da se 
tri minute stabilizira, preden se zajemanje podatk ov ponovi .
3.4.2.5.2 Hitrost pret oka zraka Qs na vsaki preizkusni točki se z uporabo podatk ov iz mer ilnika pret oka izračuna 
v standardnih m3/min, in sicer po postopku, ki ga je predpisal proizva jalec.
3.4.2.5.3 Hitrost pret oka zraka se nato pretvori v pret ok črpalke V0 v m3/vrt. pri absolutni temperatur i in tlaku na 
vstopu v črpalk o.
V0¼Qs
n×Tp
273,15K×101,325kPa
Pp
pri čemer je:
V0 hitrost pret oka črpalke pri Tp in Pp (v m3/vrt.);
Qs pret ok zraka pri 101,325 kPa in 273,15 K (0 °C) (v m3/min);
Tp temperatura ob vstopu v črpalk o (v kelv inih (K));
Pp absolutni tlak ob vstopu v črpalk o (v kPa) ;
n hitrost črpalke (v min–1).
3.4.2.5.4 Za kompenzaci jo medsebojnega vpliva sprememb v tlaku pri hitrosti črpalke v črpalki in stopnje izgub 
črpalke je treba izračunati korelaci jsko funkci jo x0 med hitrostjo črpalke n, razlik o v tlaku med vstopno in 
izstopno odpr tino ter absolutni tlak ob izstopu iz črpalke, in sicer z naslednjo enačbo:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/319  
pri čemer je:
x0 korelacijska funkci ja;
ΔPp razlika v tlaku med vstopno in izstopno odpr tino črpalke (v kPa) ;
Pe absolutni tlak ob izstopu iz črpalke ðPPO þPbÞ(v kPa) .
Za ustvar janje kalibracijskih enačb je treba opravi ti linear no prilagodit ev najmanj ših kvadrato v; enačbe imajo 
naslednjo oblik o:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
pri čemer sta B in M naklona, A in D0 pa odseka krivulj.
3.4.2.6 Sistem CVS z več hitrostmi je treba umer iti za vsak o uporabljeno hitrost. Krivulje umer janja, določene za 
razpone, morajo biti približno vzporedne, vrednosti odseka D0 pa se morajo z zmanjševanjem hitrosti 
pret oka črpalke zviševati.
3.4.2.7 Vrednosti, izračunane na podlagi enačbe, morajo biti v območju 0,5 % izmer jene vrednosti za V0. Vrednosti 
za M se med posameznimi črpalkami razlikujejo. Umer janje je treba opravi ti ob prvotni vgradnji in po 
večjem vzdrževanju.
3.4.3 Umer janje ventur ijeve cevi s kritičnim pret okom (CFV)
3.4.3.1 Umer janje CFV temelji na enačbi pret oka za ventur ijevo cev s kritičnim pretok om:
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
pri čemer je:
Qs pret ok (v m3/min);
Kv koeficient umer janja;
P absolutni tlak (v kPa) ;
T absolutna temperatura (v kelv inih (K)).
Pret ok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu.
Postopek umer janja, opisan v odsta vkih 3.4.3.2 do vključno 3.4.3.3.3.4 te priloge, določa vrednost 
koeficienta umer janja pri izmer jenih vrednostih tlaka, temperature in pretoka zraka.
3.4.3.2 Opravi ti je treba mer itve za umer janje pretoka skozi ventur ijevo cev s kritičnim pretok om, naslednji podatki 
pa morajo biti znotraj omejitev dane točnosti:
zračni tlak (popravljen), Pb ± 0,03 kPa;
temperatura zraka v LFE, mer ilnik pretoka, ETI ± 0,15 °C;
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa;
padec tlaka v območju matr ike LFE, EDP ± 0,0015 kPa;
pret ok zraka, Qs ± 0,5 %;
podtlak ob vstopu v CFV , PPI ± 0,02 kPa;
temperatura ob vstopu v ventur ijevo cev, Tv ± 0,2 °C.
3.4.3.3 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/7, prever iti pa je treba tudi, ali kje pušča. Kak ršno 
koli puščanje med naprav o za mer jenje pret oka in ventur ijevo cevjo s kritičnim pret okom zelo vpliva na 
točnost umer janja in ga je zato treba preprečiti.SL Uradni list Evropske unij e L 423/320 26.11.2021  
Slika A5/7
Kon figuracija umer janja CFV
3.4.3.3.1 Regulir ni ventil pretoka je treba nastaviti v odpr ti položaj, zagnati sesalno naprav o in stabilizirati sistem. 
Zberejo se podatki iz vseh instr umento v.
3.4.3.3.2 Nastavi tev regulir nega ventila pret oka je treba spreminjati in odčitati vsaj osem mer itev v območju kritičnega 
pret oka ventur ijeve cevi.
3.4.3.3.3 Podatki, zabeleženi med umer janjem, se uporabij o v naslednjem izračunu:
3.4.3.3.3.1 Hitrost pret oka zraka Qs na vsaki mer ilni točki je treba z uporabo podatk ov iz mer ilnika pretoka izračunati 
po post opku, ki ga je predpisal proizva jalec.
Vrednosti koeficienta umer janja je treba izračunati za vsak o točko preizkusa:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
pri čemer je:
Qs hitrost pret oka (v m3/min) pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa;
Tv temperatura ob vstopu v ventur ijevo cev (v kelv inih (K));
Pv absolutni tlak ob vstopu v ventur ijevo cev (v kPa) .
3.4.3.3.3.2 Kv je treba zapisati kot funkci jo tlaka ob vstopu v ventur ijevo cev Pv. Za zvočni pretok ima Kv relativno 
konstantno vrednost. Z nižanjem tlaka (naraščanjem vakuuma) se ventur ijeva cev odduši in Kv se zmanjša. 
Te vrednosti za Kv se ne uporabij o za nadaljnje izračune.
3.4.3.3.3.3 Za najmanj osem točk v območju kritičnega pretoka se izračunata aritmetično povprečje Kv in standardni 
odklon.
3.4.3.3.3.4 Če standardni odklon preseže 0,3 % aritmetičnega povprečja Kv, je treba izvesti popra vni ukrep.
3.4.4 Umer janje ventur ijeve cevi s podzvo čnim pret okom (SSV)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/321  
3.4.4.1 Umer janje SSV temelji na enačbi za pretok za ventur ijevo cev s podzvo čnim pret okom. Pret ok plina je 
funkci ja vstopneg a tlaka, temperature in padca tlaka med vstopom v SSV in grlom.
3.4.4.2 Analiza podatk ov
3.4.4.2.1 Hitrost pret oka zraka QSSV na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) je treba izračunati 
v standardni enoti m3/s, in sicer na podlagi podatk ov iz mer ilnika pret oka po metodi, ki jo je predpisal 
proizva jalec. Koeficie nt odvajanja Cd je treba izračunati iz podatk ov umer janja za vsak o mest o z naslednjo 
enačbo:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1,426
p  – r1,713
pÞ×1
1 – r4
D×r1,426
p ! ( )vuut
pri čemer je:
QSSV hitrost pret oka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (v m3/s);
T temperatura ob vstopu v ventur ijevo cev (v kelv inih (K));
dV premer grla SSV (v m);
rprazmer je med tlakom v grlu SSV in absolutnim statičnim tlakom ob vstopu, 1 – Δp
pp;
rD razmer je med premerom grla SSV dV in notranjim premerom sesalne cevi D;
Cd koeficient odvajanja SSV ;
pp absolutni tlak ob vstopu v ventur ijevo cev (v kPa) .
Za določit ev območja podzvočneg a pretoka se Cd zapiše kot funkci ja Reynoldsoveg a števila Re na grlu SSV. 
Reynoldsov o število na grlu SSV se izračuna z naslednjo enačbo:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
pri čemer je:
μ¼b×T1:5
SþT
A1 25,55152 v SI,1
m3��min
s��mm
m��
;
QSSV hitrost pret oka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (v m3/s);
dV premer grla SSV (v m);
μ absolutna ali dinamična visk oznost plina (v kg/ms);
b 1,458×106(empi rična konstanta) (v kg/ms K0,5);
S 110,4 (empir ična konstanta) (v kelv inih (K)).
3.4.4.2.2 Ker je QSSV vnos v enačbo Re, je treba izračune začeti z izhodiščno oceno za QSSV ali Cd ventur ijeve cevi za 
umer janje in jih ponavlj ati, dokler QSSV ne konver gira. Točnost metode konverg ence mora biti najmanj 0,1 %.
3.4.4.2.3 Za najmanj 16 točk v območju podzvo čnega pretok a mora jo biti izračunane vrednosti Cd iz dobljene enačbe 
krivulje umer janja v območju ± 0,5 % izmer jene vrednosti Cd za vsak o točko umer janja.
3.4.5 Umer janje ultrazvočneg a mer ilnika pretoka (UFM)SL Uradni list Evropske unij e L 423/322 26.11.2021  
3.4.5.1 UFM se umer i glede na ustrezen referenčni mer ilnik pret oka.
3.4.5.2 UFM se umer i v konfiguraci ji CVS, ki bo uporabljena v preizkuševalni celici (cevi za razredčene izpušne pline, 
sesalna naprava), in prever i se, ali kje pušča. Glej sliko A5/8.
3.4.5.3 Vgraditi je treba grelnik , da se kalibracijski pretok kondicionira, če sistem UFM ne vključuje topl otnega 
izmenjevalnika.
3.4.5.4 Za vsak o nastavit ev pretoka skozi CVS , ki bo uporabljena, se umer janje izvede pri temperaturah od sobne 
temperature do najv išje temperature med preizkušanjem vozila.
3.4.5.5 Upoštev ati je treba priporočeni postopek proizva jalca za umer janje elektronskih delov (tipala za temperaturo 
(T) in tlak (P)) mer ilnika UFM.
3.4.5.6 Opravi ti je treba mer itve za umer janje pretoka skozi ultrazvočni mer ilnik pret oka, naslednji podatki (če se 
uporablja laminar ni mer ilnik pretoka) pa mora jo biti znotraj omejit ev dane točnosti:
zračni tlak (popravljen), Pb ± 0,03 kPa;
temperatura zraka v LFE, mer ilnik pretoka, ETI ± 0,15 °C;
podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa;
padec tlaka v območju matr ike LFE (EDP) ± 0,0015 kPa;
pret ok zraka, Qs ± 0,5 %;
podtlak ob vstopu v UFM, Pact ± 0,02 kPa;
temperatura ob vstopu v UFM, Tact ± 0,2 °C.
3.4.5.7 Postopek
3.4.5.7.1 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/8, prever iti pa je treba tudi, ali kje pušča. Kak ršno 
koli puščanje med naprav o za mer jenje pret oka in UFM zelo vpliva na točnost umer janja.
Slika A5/8
Konf iguracija umer janja UFM
3.4.5.7.2 Sesalna naprav a se zažene. Njena hitrost in/ali položaj pret očnega ventila morata biti prilagojena, da 
zagota vljata nastavljeni pret ok za potr jevanje in stabilizacij o siste ma. Zberejo se podatki iz vseh 
instr umento v.
3.4.5.7.3 Pri sistem ih UFM brez toplotneg a izmenjevalnika se za zvišanje temperature zraka za umer janje uporabi 
grelnik, nato se omogoči stabilizacij a in zabeležijo se podatki iz vseh instr umento v. Temperaturo je treba 
primer no postopno zviševati, dokler ni dosežena najvišja temperatura razredčenega izpuha, pričak ovana 
med preizkusom emisi j.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/323  
3.4.5.7.4 Grelnik se nato izklopi, hitrost sesalne naprav e in/ali pret očni ventil pa se prilagodita na naslednjo nastav itev 
pret oka, ki bo uporabljena za preizkušanje emisij vozila, nato pa se zaporedje umer janja ponovi .
3.4.5.8 Podatki, zabeleženi med umer janjem, se uporabij o v naslednjih izračunih. Hitrost pret oka zraka Qs na vsaki 
mer ilni točki je treba z uporabo podatk ov iz mer ilnika pret oka izračunati po postopku, ki ga je predpisal 
proizva jalec.
Kv¼Qreference
Qs
pri čemer je:
Qs hitrost pret oka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (v m3/s);
Qreference hitrost pret oka zraka za kalibracijski mer ilnik pret oka pri standardnih pogojih 
(101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (v m3/s);
Kv koeficient umer janja.
Za sisteme UFM, ki nimajo topl otnega izmenjevalnika, se Kv zapiše kot funkci ja za Tact.
Največja razlika v Kv ne sme preseči 0,3 % aritmetične povprečne vrednosti Kv vseh mer itev pri različnih 
temperaturah.
3.5 Postopek prever janja sistem a
3.5.1 Splošne zahteve
3.5.1.1 Skupna točnost sistem a za vzorčenje CVS in analiznega sistema se določi z uvajanje m znane mase emisij 
plinaste spojine v sistem, medt em ko ta deluje pod normalnimi pogoji preizkušanja, nato pa se emisije 
plinastih spojin analizirajo in izračunajo v skladu z enačbami iz Priloge B7. Metoda CFO, opisana 
v odstavku 3.5.1.1.1 te priloge, in gravimetr ična metoda, opisana v odsta vku 3.5.1.1.2 te priloge, 
zagota vljata zadostno točnost.
Največje dovoljeno odstopanje med dovedeno in izmer jeno količino plina je ± 2 %.
3.5.1.1.1 Metod a zaslonk e s kritičnim pretok om (CFO)
Pri metodi CFO se konstantni pret ok čistega plina (CO, CO2 ali C3H8) mer i z naprav o z zaslonk o s kritičnim 
pret okom.
Znana masa čistega ogljikoveg a monoksida, ogljikovega dioks ida ali propana se v sistem CVS dovede skozi 
umer jeno zaslonk o s kritičnim pret okom. Pri dovolj velikem vstopnem tlaku je hitrost pret oka q, ki je 
omejena z uporabo zaslonk e s kritičnim pret okom, neodvisna od izstopneg a tlaka na zaslonki (kritični 
pret ok). Sistem CVS mora delov ati kot pri običajnem preizkusu emisij izpušnih plinov , za poznejšo analizo 
pa mora biti na voljo dovolj časa. Plin, zbran v vreči za vzorce, se analizira z običa jno opremo (glej 
odsta vek 4.1 te priloge), rezultati pa se primer jajo s koncentracij o znanih vzorcev plina. Če odst opanja 
preseg ajo ± 2 %, se ugoto vi in odpra vi vzrok napake.
3.5.1.1.2 Gravimetr ična metod a
Z grav imetr ično metodo se tehta količina čistega plina (CO, CO2 ali C3H8).
Teža majhne jeklenk e, napolnjene s čistim ogljikovim monoksidom, ogljikovim dioks idom ali propanom, se 
določi z natančnostjo ± 0,01 g. Sistem CVS mora delov ati pod običa jnimi pogoji preizkusa emisi j izpušnih 
plino v, medt em ko se čisti plin dovaja v sistem v času, ki zadostuje za poznejšo analizo. Količina vključeneg a 
čistega plina se določi z mer jenjem razlike mas. Plin, zbran v vreči, se analizira z opremo, ki se običajno 
uporablja za analizo izpušnih plino v, kot je opisano v odsta vku 4.1 te priloge. Rezultati se nato primer jajo 
s predhodno izračunanimi vrednostmi koncentracij e. Če odstopa nja presega jo ± 2 %, se ugoto vi in odpra vi 
vzrok napake.SL Uradni list Evropske unij e L 423/324 26.11.2021  
4. OPREMA ZA MERJENJE EMISIJ
4.1 Oprema za mer jenje plinastih emisij
4.1.1 Preg led sistema
4.1.1.1 Za analizo se zbere stalno sorazmeren vzorec razredčenih izpušnih plinov in zraka za redčenje.
4.1.1.2 Masa plinastih emisij se določi iz sorazmer nih koncentracij vzorca in skupne prost ornine, izmer jene med 
preizkusom. Vzorčne koncentracije se popravi jo, da upošte vajo ustrezne koncentracij e spojin v zraku za 
redčenje.
4.1.2 Zahte ve glede sistema za vzorčenje
4.1.2.1 Vzorec razredčenih izpušnih plino v se vzame pred sesalno naprav o.
Razen pri odstavku 4.1.3.1 (sistem za vzorčenje ogljikovodik ov), odstavku 4.2 (oprema za mer jenje PM) in 
odsta vku 4.3 (oprema za mer jenje PN) te priloge se lahk o vzorec razredčenih izpušnih plinov vzame za 
naprav ami za kondicioniranje (če obstaja jo).
4.1.2.2 Hitrost pretoka za vzorčenje vreč se nastav i tako, da zagotavlja zadostne količine zraka za redčenje in 
razredčenih izpušnih plinov v vrečah CVS, da je mogoče mer iti koncentracije, pri čemer hitrost ne sme 
preseči 0,3 % hitrosti pret oka razredčenih izpušnih plino v, razen če se polnilna prost ornina vreč za 
razredčene izpušne pline doda k integrirani prostorn ini CVS.
4.1.2.3 Vzorec zraka za redčenje se vzame blizu vstopne odpr tine za zrak za redčenje (za filtrom, če je nameščen).
4.1.2.4 Vzorec zraka za redčenje ne sme biti onesnažen z izpušnimi plini iz območja mešanja.
4.1.2.5 Hitrost vzorčenja za zrak za redčenje mora biti primerljiva tisti, ki se uporablja za razredčene izpušne pline.
4.1.2.6 Materiali, ki se uporabljajo za vzorčenje, mora jo biti taki, da ne spremenijo koncentracij e spojin emisij.
4.1.2.7 Za odstranjevanje trdnih delcev iz vzorca se lahk o uporabij o filtri.
4.1.2.8 Vsak ventil, ki se uporablja za usmer janje izpušnih plinov , mora biti takeg a tipa, da se hitro prilaga ja in 
odziva.
4.1.2.9 Med tripotne ventile in vreče za vzorce se lahk o namesti jo nepredušni priključki, ki jih je mogoče hitro 
pritrditi in ki se samodejno zatesni jo na strani vreče. Za prenos vzorcev v analizator se lahk o uporabljajo 
tudi drugi sistemi (npr. tripotni zapor ni ventili).
4.1.2.10 Hramba vzorcev
4.1.2.10.1 Vzorce plina je treba zbrati v vreče za vzorce z zadostno prostorn ino, da ne ovirajo pret oka vzorca.
4.1.2.10.2 Material vreče mora biti tak, da na mer itve in kemično sestav o vzorcev plina po 30 minutah ne vpliva za več 
kot ± 2 % (npr . laminirane polietilenske/poliamidne folije ali fluor irani poliog ljikovodiki).
4.1.3 Sistemi za vzorčenjeSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/325  
4.1.3.1 Sistem za vzorčenje ogljikovodik ov (ogrevani plamensk o-ionizaci jski detekt or, HFID)
4.1.3.1.1 Sistem za vzorčenje ogljikovodikov je sesta vljen iz ogrevane sonde za zajemanje vzorcev , voda, filtra in 
črpalke. Vzorec se odvzame pred izmenjevalnik om toplot e (če je nameščen). Sonda za zajemanje vzorcev in 
sonda za vzorčenje delcev morata biti enak o oddaljeni od dovodne odpr tine za izpušne pline, in sicer tako, 
da nobena ne vpliva na vzorce, ki jih zajema druga. Notranji premer sonde za zajemanje vzorcev mora 
znašati vsaj 4 mm.
4.1.3.1.2 Ogrevalni sistem mora vse ogrevane dele ohranjati pri temperatur i 190 °C ± 10 °C.
4.1.3.1.3 Aritmetično povprečje koncentracije izmer jenih ogljikovodik ov se določi z vključevanjem podatk ov 
v sekundnem zaporedju, deljeno s trajanjem faze ali preizkusa.
4.1.3.1.4 Na ogrevani vod za vzorčenje mora biti nameščen ogrevani filter FH, ki ima 99-odst otni izkoristek za delce 
≥ 0,3 μm, da iz neprekinjenega pret oka plina, potrebnega za analizo, izloči vse trdne delce.
4.1.3.1.5 Zakasnilni čas sistema za vzorčenje (od sonde do vstopne odpr tine analizatorja) ne sme biti daljši od 
4 sekund.
4.1.3.1.6 HFID je treba uporabljati skupaj s sistemom za konstantni masni pret ok (toplotnim izmenjevalnik om), da se 
zagot ovi reprezentativen vzorec, razen če je spremenljiv volumski pret ok skozi CVS izravnan.
4.1.4 Analizato rji
4.1.4.1 Splošne zahteve za analizo plinov
4.1.4.1.1 Analizato rji mora jo imeti mer ilno območje, ki je združljivo s točnostjo, potrebno za mer jenje koncentraci j 
spojin v vzorcih izpušnih plinov .
4.1.4.1.2 Če ni opredeljeno drugače, napake pri mer jenju ne smejo preseči ± 2 % (vsebo vana napaka analizatorj a), ne 
glede na referenčno vrednost za pline za umer janje.
4.1.4.1.3 Vzorec zraka iz okolice se izmer i z istim analizatorj em in z enakim območjem.
4.1.4.1.4 Pred analizatorji ni dovoljeno uporabiti nobene naprav e za sušenje plino v, razen če je bilo dokazano, da ne 
vpliva na vsebnost spojine v pret oku plina.
4.1.4.2 Analiza ogljikovega monoksida (CO) in ogljikoveg a dioks ida (CO 2)
Uporabi jo se nerazpršilni infrardeči absor pcijski analizatorji (NDIR).
4.1.4.3 Analiza ogljikovodik ov (HC) za vsa goriva, razen dizelske ga
Analizato r ogljikovodik ov je plamensk o-ionizacijski analizator (FID), umer jen s propanom, ki je izražen 
z ekvivalentom ogljikovih atomo v (C1).
4.1.4.4 Analiza ogljikovodik ov (HC) za dizelsk o gorivo in po izbir i za ostala goriva
Analizato r je ogrevani plamensk o-ionizaci jski analizator z detektorjem , ventili, cevmi itd., ogret na 190 ° 
C ± 10 °C. Umeri se s propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih atomo v (C1).
4.1.4.5 Analiza metana (CH 4)SL Uradni list Evropske unij e L 423/326 26.11.2021  
Analizato r je plinski kromat ograf v kombinaciji s plamensk o-ionizaci jskim detekt orjem (FID) ali plamensk o- 
ionizacij ski detektor (FID) v kombinaciji z izločevalnik om nemetanov (NMC-FID), umer jen z metanom ali 
propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih atomo v (C1).
4.1.4.6 Analiza dušik ovih oksido v (NO x)
Analizato rji so kemiluminescenčni (CLA) ali nerazpršilni ultravi jolični analizatorji z resonančno absor pcijo 
(NDUV).
4.1.4.11 Analiza vodika (H2) (če je ustrezno)
Analizato r je sekt orski masni spektromet er, umer jen z vodikom.
4.1.4.12 Analiza vode (H2O) (če je ustrezno)
Analizato r je nedisperzij ski infrardeči analizator (NDIR) absor pcijsk ega tipa. NDIR se umer i z vodno paro ali 
propilenom (C3H6). Če se NDIR umer i z vodno paro, se zagot ovi, da med postopk om umer janja ne more 
priti do kondenzacij e vode v ceveh in priključkih. Če se NDIR umer i s propilenom, proizvajalec analizat orja 
zagot ovi informaci je za pretv orbo koncentraci je propilena v ustrezno koncentracijo vodne pare. Proizvajalec 
analizatorja redno, najmanj enkrat letno, prever i vrednosti za pretv orbo.
4.1.5 Opisi priporočenega sistem a
4.1.5.1 Slika A5/9 je shematski prikaz sistema za vzorčenje plinskih emisij.
Slika A5/9
Shematski prikaz sistema za redčenje izpušnih plino v s polnim tokom
4.1.5.2 Primer i sestavnih delov sistema so naved eni spoda j.
4.1.5.2.1 Dve sondi za neprekinjeno vzorčenje zraka za redčenje in za razredčene zmesi izpušnega plina/zraka.
4.1.5.2.2 Filte r za odstranjevanje trdnih delcev iz pretok ov plinov , zbranih za analizo.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/327  
4.1.5.2.3 Črpalke in regulator ji pret oka mora jo biti taki, da zagotavlja jo konstante n in enak omeren pret ok vzorcev 
razredčenih izpušnih plino v in zraka za redčenje, vzetih med preizkusom iz sond za vzorčenje ter pret oka 
vzorcev plina, da na koncu vsake ga preizkusa količina vzorcev zadostuje za analizo.
4.1.5.2.4 Hitroodzivni ventili za usmer janje konstantnega pret oka vzorcev plina v vreče za vzorce ali v zunanji izpuh.
4.1.5.2.5 Nepredušni, hitrospojni elementi med hitroodzivnimi ventili in vrečami za vzorce. Spojni element se mora 
samodejno zate sniti na tisti strani, kjer je vreča za vzorce. Namest o tega se lahk o uporabij o tudi druge 
metode za prenos vzorcev v analizator (npr . tripotne zapiralne pipe).
4.1.5.2.6 Vreče za zbiranje vzorcev razredčenega izpušnega plina in zraka za redčenje med preizkusom.
4.1.5.2.7 Ventur ijeva cev s kritičnim pretok om za vzorčenje za odvzemanje sorazmer nih vzorcev razredčenega 
izpušnega plina (velja samo za CFV -CVS).
4.1.5.3 Dodatni sesta vni deli, potrebni za vzorčenje ogljikovodik ov, ki uporabljaj o ogrevani plamensk o-ionizaci jski 
detektor (HFID), kot je prikazano na sliki A5/10.
4.1.5.3.1 Ogrevana sonda za vzorčenje v tunelu za redčenje, ki se nahaja v isti navpični ravnini kot sonda za vzorčenje 
trdnih delcev , in če je ustrezno, sonda za vzorčenje delcev .
4.1.5.3.2 Ogrevani filter, ki je nameščen za mest om vzorčenja in pred HFID.
4.1.5.3.3 Ogrevani izbir ni ventili med naprav o za dova janje ničelnega/kalibr acijsk ega plina in HFID.
4.1.5.3.4 Sredstva za integriranje in zapisovanje trenutnih koncentracij ogljikovodik ov.
4.1.5.3.5 Ogrevane cevi za vzorčenje in ogrevani sesta vni deli od ogrevane sonde do HFID.
Slika A5/10
Deli, potrebni za vzorčenje ogljik ovodik ov z uporabo HFID
4.2 Oprema za mer jenje PMSL Uradni list Evropske unij e L 423/328 26.11.2021  
4.2.1 Specifikacija
4.2.1.1 Preg led sistema
4.2.1.1.1 Naprava za vzorčenje trdnih delcev je sesta vljena iz sonde za vzorčenje (PSP), ki se nahaj a v tunelu za 
redčenje, cevi za prenos delcev (PTT), nosilcev filtra (FH), črpalk , regulatorj ev hitrosti pret oka in mer ilnih 
naprav . Glej slike A5/11, A5/12 in A5/13.
4.2.1.1.2 Uporabi se lahk o predklasifikator velik osti delcev (PCF) (npr . ciklonski ali udar ni). V tem primer u je 
priporočljivo, da je nameščen pred nosilcem filtra.
Slika A5/11
Alter nativna konfiguracija sonde za vzorčenje trdnih delcev
4.2.1.2 Splošne zahteve
4.2.1.2.1 Sonda za vzorčenje za preizkusni pret ok plino v za trdne delce mora biti nameščena v tunel za redčenje, tako 
da se lahk o reprezentativni vzorec pret oka plina odvzame iz homog ene zmesi zraka/izpuha, nameščena pa 
mora biti pred topl otnim izmenjevalnik om (če obstaja).
4.2.1.2.2 Hitrost pret oka vzorca trdnih delcev mora biti sorazmer na skupnemu masnemu pret oku razredčenih 
izpušnih plino v v tunelu za redčenje s toleranco ± 5 % glede na hitrost pret oka vzorca trdnih delcev . 
Sorazmer nost vzorčenja trdnih delcev se prever i v času začetka obrato vanja sistem a in v skladu z zahte vami 
pristojnega orga na.
4.2.1.2.3 Vzorčeni razredčeni izpušni plin se v območju 20 cm pred dotok om v filter za vzorčenje trdnih delcev ali za 
njim ohranja pri temperatur i nad 20 °C in pod 52 °C. Za dosegan je tega je dovoljeno ogrevanje ali izolacija 
delov sistem a za vzorčenje trdnih delcev .
Če je mejna vrednost 52 °C med preizkusom, pri kate rem ne pride do periodične regenera cije, presežena, je 
treba hitrost pret oka skozi CVS povečati ali pa uporabiti dvojno redčenje (ob predpostavki , da je hitrost 
pret oka skozi CVS že zadostna, tako da ne povzroča kondenzaci je v CVS, vrečah za vzorce ali analiznem 
sistemu).
4.2.1.2.4 Vzorec trdnih delcev je treba zbrati v en filter , ki je nameščen na nosilec in skozi katereg a se dovaja pret ok 
vzorčeneg a razredčenega izpušnega plina.
4.2.1.2.5 Vsi deli sistema redčenja in sistema vzorčenja od izpušne cevi navzgor do nosilca za filter, ki so v stiku 
z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, mora jo biti zasnovani tako, da so odlag anje trdnih delcev 
in spremembe njihovih lastnosti čim manjši. Vsi deli mora jo biti iz elektr ično prev odnega mater iala, ki ne 
reagira s sesta vinami izpušnih plino v, in elektr ično ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/329  
4.2.1.2.6 Če nihanj v hitrosti pret oka ni mogoče izravnati, je treba zagot oviti toplotni izmenjevalnik in naprav o za 
uravn avanje temperature, kot je določeno v odsta vku 3.3.5.1 ali 3.3.6.4.2 te priloge, s čimer se zagot ovi, da 
je hitrost pret oka v sistem u konstantna in hitrost vzorčenja ustrezno sorazmer na.
4.2.1.2.7 Temperature, potrebne za mer jenje PM, se mer ijo s točnostjo ± 1 °C in odzivnim časom (t90–t10) 15 sekund 
ali manj.
4.2.1.2.8 Pret ok vzorca iz tunela za redčenje je treba mer iti s točnostjo ± 2,5 % glede na odčitek ali ± 1,5 % glede na 
obseg skale, kar koli od tega je manjše.
Nav edena točnost za pret ok vzorca iz tunela CVS velja tudi, če se uporablja dvojno redčenje. Zato mora jo biti 
mer jenje in uravn avanje sekundar nega pretoka zraka za redčenje in hitrosti pret okov razredčenih izpušnih 
plino v skozi filter točnejši.
4.2.1.2.9 Vse podatk ovne kanale, potrebne za mer jenje PM, je treba zabeležiti pri frekvenci 1 Hz ali hitreje. To 
običajn o obsega:
(a) temperaturo razredčenih izpušnih plinov v filtru za vzorčenje trdnih delcev ;
(b) hitrost pretoka med vzorčenjem;
(c) hitrost pretoka zraka med sekundar nim redčenjem (če je sekundar no redčenje uporabljeno);
(d) temperaturo zraka med sekundar nim redčenjem (če je sekundar no redčenje uporabljeno).
4.2.1.2.10 Za sisteme dvojneg a redčenja se točnost razredčenih izpušnih plino v iz tunela za redčenje Vep, kot so 
opredeljeni v odsta vku 3.3.2 Priloge B7, v enačbi ne mer i neposredno, ampak je določena z mer jenjem 
razlike v pretoku.
Točnost mer ilnik ov pret oka, ki se uporabljaj o za mer jenje in uravna vanje dvojno razredčenih izpušnih 
plino v, ki tečejo skozi filtre za vzorčenje delcev , in mer jenje/uravna vanje zraka za sekundar no redčenje, 
mora biti zadostna, tako da razlika v prostorni ni Vep izpolnjuje zahte ve glede točnosti in sorazmer nega 
vzorčenja, določene za enojno redčenje.
Zahte va, da se v tunelu CVS za redčenje, sistemu za mer jenje hitrosti pret oka razredčenih izpušnih plino v ter 
sistemi h za zbiranje vzorcev v vreče CVS ali analiznih sistemih ne sme pojaviti kondenzacij a izpušnih plinov , 
velja tudi v primer u uporabe sistema za dvojno redčenje.
4.2.1.2.11 Za vsak mer ilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzorčenje trdnih delcev in sistemu za dvojno redčenje, 
je treba opraviti prever janje linear nosti, kot zahteva proizva jalec instr umenta.SL Uradni list Evropske unij e L 423/330 26.11.2021  
Slika A5/12
Sistem za vzorčenje trdnih delcev
Slika A5/13
Sistem za dvojno redčenje in vzorčenje trdnih delcev
4.2.1.3 Posebne zaht eve
4.2.1.3.1 Sonda za vzorčenjeSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/331  
4.2.1.3.1.1 Sonda za vzorčenje mora izpolnjevati zahte ve glede razvrščanja velik osti delcev , kot je določeno 
v odsta vku 4.2.1.3.1.4 te priloge. To je priporočljiv o doseči z uporabo odpr te sonde z ostr imi robovi, 
obrnjene neposredno v smer i toka, in predklasifikator ja (ciklonski, udar ni itd.). Namest o tega se lahk o 
uporabi tudi ustrezna sonda za vzorčenje, kot je sonda, prikazana na sliki A5/11, če doseže učinek predklasi ­
fikacije, določene v odstavku 4.2.1.3.1.4 te priloge.
4.2.1.3.1.2 Sondo za vzorčenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela za vstopno odpr tino za izpušne pline 
v tunel, njen notranji premer pa mora biti najmanj 8 mm.
Če je iz ene sonde za vzorčenje vzet več kot en hkratni vzorec, je treba pretok, vzet iz te sonde, razdeliti 
v enake podtok e, da se ne pojavlja jo artefakti vzorčenja.
Če je uporabljenih več sond, mora imeti vsaka sonda ostre robov e ter biti odpr ta in obrnjena neposredno 
v smer i pretoka. Sonde je treba enak omer no razporediti okrog osrednje vzdolžne osi tunela za redčenje, 
razmik med njimi pa mora biti vsaj 5 cm.
4.2.1.3.1.3 Razdalja od konice sonde za vzorčenje do nosilca filtra mora znašati vsaj pet premerov sonde, vendar ne sme 
preseg ati 2 000 mm.
4.2.1.3.1.4 Predklasifikator (npr. ciklonski, udar ni itd.) se namesti pred sesta vom nosilca filtra. Premer delcev pri 
presečni točki 50 % predklasif ikatorja mora znašati med 2,5 μm in 10 μm pri volumskem pret oku, 
izbranem za vzorčenje PM. Predklasif ikator mora omogočati, da vsaj 99 % masne koncentracij e delcev 
velik osti 1 μm, ki vstopaj o v predklasifikator , izstopi iz njega pri volums kem pret oku, izbranem za 
vzorčenje PM.
4.2.1.3.2 Cev za prenos delcev (PTT)
Vsi upognjeni deli PTT so gladki in imajo največji možen polmer .
4.2.1.3.3 Sekundar no redčenje
4.2.1.3.3.1 Vzorec, vzet iz CVS za namene mer jenja PM, se lahk o razredči na sekundar ni stopn ji, pri čemer je treba 
upoštevati naslednje zaht eve:
4.2.1.3.3.1.1 Zrak za sekundar no redčenje je treba filtrirati skozi medij, ki lahk o delce najbolj prodor nih velik osti 
v filtrirnem mater ialu zmanjša za ≥ 99,95 %, ali skozi filter HEP A razreda vsaj H13, ki je v skladu 
s standardom EN 1822:2009. Iz zraka za redčenje se lahk o izloči tudi oglje, preden gre skozi filter HEP A. 
Pred filtrom HEP A in za izločevalnik om oglja, če se uporablja, je priporočljivo namestiti dodat en filter za 
grobe delce.
4.2.1.3.3.1.2 Zrak za sekundar no redčenje se v PTT vbrizga čim bližje izstopni odpr tini za razredčene izpušne pline iz 
tunela za redčenje.
4.2.1.3.3.1.3 Čas zadrževanja od točke vbrizganja zraka za sekundar no redčenje do dotoka v filter mora biti najmanj 
0,25 sekunde, ne sme pa biti daljši od 5 sekund.
4.2.1.3.3.1.4 Če se dvojno razredčeni vzorec vrne v CVS , se mest o vrnitve vzorca izbere tako, da ne moti odvzemanja 
drugih vzorcev iz CVS.
4.2.1.3.4 Črpalka za vzorce in mer ilnik pret oka
4.2.1.3.4.1 Naprava za mer jenje pretok a vzorca plina mora biti sesta vljena iz črpalk , regulat orjev pretoka plina in naprav 
za mer jenje pretok a.
4.2.1.3.4.2 Temperatura pret oka plina v mer ilniku pret oka ne sme nihati za več kot ± 3 °C, razen:
(a) kadar ima mer ilnik pretoka vzorčenja funkcijo sprotnega spremljanja in uravn avanja pret oka, ki deluje 
pri frekvenci 1 Hz ali več;
(b) med preizkusi regeneraci je vozil, ki so opremljena z naprav ami za periodično regenerativno naknadno 
obdelav o.SL Uradni list Evropske unij e L 423/332 26.11.2021  
Če se zaradi prevelike obremenitve filtra prost ornina pretoka nesprejemljivo spremeni, se preizkus razveljavi. 
Ko se pono vi, je treba hitrost pret oka zmanjšati.
4.2.1.3.5 Filte r in nosilec filtra
4.2.1.3.5.1 Za filtrom v smer i pret oka se namesti ventil. Ventil se mora odpreti in zapreti v času 1 sekunde od začetka in 
konca preizkusa.
4.2.1.3.5.2 Za dani preizkus je treba hitrost dotoka plino v v filter nastaviti na začetno vrednost v območju 20 cm/s do 
105 cm/s, in sicer jo je treba nastaviti na začetku preizkusa, tako da ne preseže 105 cm/s, ko sistem za 
redčenje deluje pri pretoku vzorčenja, ki je sorazmeren s hitrostjo pret oka skozi CVS.
4.2.1.3.5.3 Uporabiti je treba filtre iz steklenih vlak en, prevlečene s fluoroog ljikom, ali membranske filtre na osnovi 
fluoroog ljika.
Vsi tipi filtrov morajo imeti DOP (dioktilf talat) velik osti 0,3 μm ali PAO (poli-alf a-olef in) CS 68649-12-7 ali 
CS 68037-01-4 z najmanj 99-odst otno zbiralno učink ovitostjo pri hitrosti dotoka plinov v filter 5,33 cm/s, 
pri čemer se navedena učink ovitost izmer i v skladu z enim od naslednjih standardov:
(a) standard za preizkuševalne metode ministrstva za obrambo ZDA, metod a MIL -STD-282102,8: 
prepustnost aerosolneg a filtrsk ega vložka za dim DOP (U.S.A . Depar tment of Defense Test Method 
Standard, MIL -STD-282 method 102.8: DOP -Smoke Penetration of Aerosol-Filter Element);
(b) standard za preizkuševalne metode ministrstva za obrambo ZDA, metoda MIL -STD-282 502.1.1: 
prepustnost posod za plinske maske za dim DOP (U.S.A . Depar tment of Defense Test Method Standard, 
MIL -STD-282 method 502.1.1: DOP -Smoke Penetration of Gas-Mask Canisters);
(c) Inštitut za okoljsk e znanosti in tehnologi jo, IEST -RP-CC021: preizkušanje mat eriala za filtre HEP A in 
ULP A (Institute of Environmenta l Sciences and Technology , IEST -RP-CC021: Testing HEP A and ULP A 
Filter Media).
4.2.1.3.5.4 Nosilec za filter mora biti zasno van tako, da zagota vlja enak omer no porazdelit ev pretoka po delovni površini 
filtra. Filter mora biti okrog el in mora imeti delov no površino vsaj 1 075 mm2.
4.2.2 Specifikacije za teht alno komoro (ali prost or) in analitsk o tehtnico
4.2.2.1 Pogoji za tehtalno komoro (ali prost or)
(a) Tempe ratura tehtalne komore (ali prostor a) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce mora biti med 
celotnim kondicioniranjem in teht anjem filtrov v območju 22 °C ± 2 °C (22 °C ± 1 °C, če je mogoče).
(b) Vlažnost je treba ohranjati pri rosišču manj kot 10,5 °C, relativno vlažnost pa v območju 45 % ± 8 %.
(c) Omejena odstopanja od specifikacij temperature in vlage v teht alni komor i (ali prost oru) so dovoljena, če 
njihov o skupno trajanje ne presega 30 minut v katerem koli času kondicioniranja filtra.
(d) Ravni onesnaževal iz okolice v okolju komore (ali prost ora) za tehtanje, ki bi se usedli na filtre za 
vzorčenje delcev med njihov o stabilizacij o, je treba čim bolj znižati.
(e) Med tehtanjem ni dovoljeno nobeno odstopanje od navedenih pogojev .
4.2.2.2 Linear ni odziv analitsk e tehtnice
Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, izpolnjuje mer ila prever janja linear nosti iz 
tabele A5/1, s kater imi je uporabljena linear na regresija. To pomeni natančnost najmanj ± 2 μg in ločljivost 
najmanj 1 μg (1 števka = 1 μg). Preizkusijo se vsaj štiri enak o oddaljene referenčne uteži. Ničelna vrednost 
mora biti znotraj ± 1 μg.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/333  
Tabela A5/1
Mer ila za prev erjanje analitske tehtnice 
Mer ilni sistem Prestrezanje a0 Naklon a1Standardna napaka 
ocene (SEE)Determinacijski 
koeficient r2
Tehtnica delcev ≤ 1 μg 0,99–1,01 največ ≤ 1 % ≥ 0,998
4.2.2.3 Odpra vljanje učink ov statične elektr ike
Učink e statične elektr ike je treba izničiti. To se lahk o doseže z ozemljitvi jo tehtnice, tako da je posta vljena na 
antistatično podlago, in nevtralizacijo filtrov za vzorčenje trdnih delcev pred tehtanjem, za kar se uporabi 
poloni jski nevtralizat or ali naprava s podobnim učink om. Druga možnost je, da se učinki statične elektr ike 
izničij o z izravna vo statičnega naboja.
4.2.2.4 Popravek za plovno st
Teža vzorcev in referen čnega filtra se popravi za njiho vo plovno st v zraku. Popra vek za plovnost je funkci ja 
gost ote filtra za vzorčenje, gost ote zraka in gost ote mase kalibraci jske tehtni ce ter ne upošteva plovnosti 
samih delcev .
Če gost ota mater iala filtra ni znana, se uporabijo naslednje gostot e:
(a) filter iz steklenih vlaken, prevlečen s PTFE: 2 300 kg/m3;
(b) membranski filter PTFE: 2 144 kg/m3;
(c) membranski filter PTFE z nosilnim obročk om iz polimetilpentena: 920 kg/m3.
Za kalibraci jske uteži iz nerjavnega jekla je treba uporabiti gostot o 8 000 kg/m3. Če je mat erial kalibracijsk e 
uteži drugače n, je treba poznati in uporabiti njego vo gostot o. Za kalibraci jske uteži je treba upoštevati 
mednarodno priporočilo OIML R 111-1, izdaja 2004(E) (ali enak ovredno), ki ga je izdala Mednarodna 
organizacija za zakonsk o meroslovje.
Uporabi se naslednja enačba:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
pri čemer je:
Pef popravlje na masa vzorca delcev (v mg);
Peuncor r nepoprav ljena masa vzorca delcev (v mg);
ρa gost ota zraka (v kg/m3);
ρw gost ota kalibraci jske uteži tehtnice (v kg/m3);
ρf gost ota filtra za vzorčenje delcev (v kg/m3).
Gost ota zraka ρa se izračuna z naslednjo enačbo:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb skupni atmosfer ski tlak (v kPa) ;
Ta temperatura zraka v okolici tehtnice (v kelvinih (K));
Mmix molska masa zraka v okolici tehtnice (28,836 g mol–1);
R molska plinska konstanta, 8,3144 J mol–1 K–1.SL Uradni list Evropske unij e L 423/334 26.11.2021  
4.3 Oprema za mer jenje PN (če se zahteva mer jenje PN)
4.3.1 Specifikacija
4.3.1.1 Preg led sistema
4.3.1.1.1 Sistem za vzorčenje delcev mora jo sesta vljati sonda ali točka vzorčenja, ki vzame vzorec iz homog enega 
mešanega pretoka v sistemu za redčenje, izločevalnik hlapnih delcev (VPR) pred štev cem števila delcev (PNC) 
in ustrezne cevi za prenos. Glej sliko A5/14.
4.3.1.1.2 Priporočljivo je, da je pred vstopno odpr tino VPR nameščen predklasifi kator velik osti delcev (PCF) (npr . 
ciklonski, udar ni itd.). Premer delcev pri presečni točki 50 % predklasifi katorja PCF mora znašati med 
2,5 μm in 10 μm pri volumskem pret oku, izbranem za vzorčenje delcev . Predklasifikator mora omogočati, 
da najmanj 99 % masne koncentracij e delcev velik osti 1 μm, ki vstopajo v predklasifikator , izstopi iz njega 
pri volumsk em pret oku, izbranem za vzorčenje delcev .
Sonda za vzorčenje, ki deluje kot naprava za razvrščanje velik osti, kot je sonda, prikazana na sliki A5/11, je 
sprejemljiva alternativa za uporabo PCF.
4.3.1.2 Splošne zahteve
4.3.1.2.1 Točka vzorčenja delcev mora biti v sistemu za redčenje. Če se uporablja sistem za dvojno redčenje, mora biti 
točka vzorčenja delcev v sistemu za primar no redčenje.
4.3.1.2.1.1 Konica sonde za vzorčenje ali PSP in PTT skupaj tvorita sistem za prenos delcev (PTS). PTS usmer ja vzorec iz 
tunela za redčenje do vstopne odpr tine v VPR. PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:
(a) sondo za vzorčenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela za vstopno odpr tino za izpušne pline, 
usmer jena mora biti proti toku plina skozi tunel, njena os na konici pa mora biti vzporedna s tisto 
v tunelu za redčenje;
(b) sonda za vzorčenje mora biti nameščena pred kate ro koli naprav o za kondicioniranje (npr . topl otni 
izmenjevalnik);
(c) sonda za vzorčenje se v tunel za redčenje namesti tako, da je vzorec vzet iz homog ene mešanice 
redčila/izpuha.
4.3.1.2.1.2 Pret ok vzorca plina skozi PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:
(a) če se uporablja sistem za redčenje izpušnih plinov s polnim tokom, mora biti njegov o Reynoldso vo 
število pret oka Re manjše od 1 700 ;
(b) če se uporablja sistem za dvojno redčenje, mora biti njego vo Reynoldsov o število pret oka Re v PTT , tj. za 
sondo ali točko za vzorčenje, manjše od 1 700 ;
(c) njego v čas zadrževanja znaša ≤ 3 sekunde.
4.3.1.2.1.3 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzorčenja za sistem za prenos delcev , za kate ro se 
lahk o dokaže enak ovreden prodor delcev z velik ostjo 30 nm.
4.3.1.2.1.4 Izhodna cev, ki usmer ja razredčeni vzorec od izločevalnika hlapnih delcev do vstopa v števec števila delcev , 
mora imeti naslednje lastnosti:
(a) notranji premer ≥ 4 mm;
(b) zadrževalni čas pretok a vzorčnega plina ≤ 0,8 sekunde.
4.3.1.2.1.5 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguraci ja vzorčenja za izhodno cev, za katero se lahk o dokaže 
enak ovreden prodor delcev z velik ostjo 30 nm.
4.3.1.2.2 Izločevalnik hlapnih delcev mora obsegati naprav e za redčenje vzorca in izločanje hlapnih delcev .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/335  
4.3.1.2.3 Vsi deli sistema za redčenje in sistema za vzorčenje, tj. od izpušne cevi do štev ca števila delcev , ki so v stiku 
z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasno vani tako, da je odlaga nje delcev čim 
manjše. Vsi deli mora jo biti iz elektr ično prevodneg a mat eriala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov , 
in elektr ično ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.
4.3.1.2.4 Sistem za vzorčenje delcev mora omogočati dobro prakso vzorčenja aerosola, kar pomeni čim manj ostr ih 
zavojev in nenadnih sprememb v prečnem prerezu, gladke notranje površine in čim krajše vode za 
vzorčenje. Postopn e spremembe v prečnem prerezu so dopustne.
4.3.1.3 Posebne zaht eve
4.3.1.3.1 Vzorec delcev ne sme iti skozi črpalk o, dokler ne gre skozi števec števi la delcev .
4.3.1.3.2 Priporočljiva je uporaba predklasifi katorja vzorcev .
4.3.1.3.3 Naprava za predk ondicioniranje vzorcev mora:
(a) biti zmožna redčiti vzorec v eni ali več fazah, da se doseže koncentracij a števila delcev pod zgor njo 
mejno vrednostjo za način enega štetja delcev v PNC, temperatura plina ob vstopu v PNC pa mora biti 
pod 35 °C;
(b) vključevati začetno ogrevano fazo redčenja, katere rezultat je vzorec s temperaturo ≥ 150 °C in ≤ 350 ° 
C ± 10 °C, redčenje pa poteka z najmanj 10-kratnim faktorj em;
(c) uravna vati ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja znotraj območja ≥ 150 °C in 
≤ 400 °C ± 10 °C;
(d) prikazati, ali se ogrevane faze izvaja jo pri ustreznih delovnih temperaturah;
(e) biti zasnovana tako, da doseže vsaj 70-odst otno učink ovitost penetracije trdnih delcev za delce, ki imajo 
premer elektr ične mobilnosti 100 nm;
(f) dosegati faktor zmanjšanja koncentracij e delcev frðdiÞza delce s premeroma elektr ične mobilnosti 
30 nm in 50 nm, ki ni za več kot 30 % oziroma 20 % večji in ni za več kot 5 % manjši od faktorjev za 
delce s premerom elektr ične mobilnosti 100 nm (velja za VPR kot celoto ).
Fakt or zmanjšanja koncentracij e delcev pri vsaki velik osti delcev frðdiÞse izračuna z naslednjo enačbo:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
pri čemer je:
NinðdiÞ koncentracija števila delcev proti smer i toka za delce s premerom di;
NoutðdiÞ koncentracija števila delcev v smer i toka za delce s premerom di;
di premer elektr ične mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm).
NinðdiÞin NoutðdiÞ je treba popraviti na iste pogoje.
Aritmetično povprečje faktorj a zmanjšanja koncentracij e delcev pri dani nastav itvi redčenja fr¯se 
izračuna z naslednjo enačbo:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Priporočljivo je, da je VPR umer jen in potr jen kot celotna enota;
(g) biti zasnovana v skladu z dobro inženirsk o prakso, s čimer se zagoto vi, da so faktorji zmanjšanja 
koncentracije delcev v celotnem preizkusu stabilni;SL Uradni list Evropske unij e L 423/336 26.11.2021  
(h) dosegati tudi več kot 99,0-odsto tno izhlapevanje delcev tetrak ontana (CH 3(CH 2)38CH 3) velik osti 30 nm 
s koncentracijo pri vstopni odpr tini ≥ 10 000 na cm3, in sicer z ogrevanjem in zmanjšanjem delnih 
tlakov tetrak ontana.
4.3.1.3.4 Števec števila delcev mora:
(a) delov ati pri delovnih pogojih celotneg a toka;
(b) izkazo vati točnost štetja z odstopanj em ± 10 % v območju 1 na cm3 do zgor nje meje, ki jo določa števec 
števila delcev v načinu štetja posameznih delcev pri ustreznem sledljivem standardu. Pri koncentracij ah 
pod 100 na cm3 bodo morda potrebne mer itve, za katere se izračuna povprečje v razšir jenih časih 
vzorčenja, da se dokaže točnost štev ca števila delcev z visok o stopnjo statistične zanesljiv osti;
(c) imeti ločljivost vsaj 0,1 delca na cm3 pri koncentracij ah pod 100 na cm3;
(d) imeti linear ni odziv na koncentraci jo števila delcev v celotnem razponu mer itve v načinu štetja 
posameznih delcev ;
(e) imeti pogostos t poročanja o podatkih, ki je enaka 0,5 Hz ali večja;
(f) imeti odzivni čas t90 v razponu mer jene koncentraci je, ki je manjši od 5 sekund;
(g) vključevati funkci jo popra vka za sovpadanje do največ 10-odst otnega popravka, pri čemer se lahk o 
uporabi interni faktor umer janja, kot je določen v odstavku 5.7.1.3 te priloge, ne morejo pa se uporabiti 
tudi drugi algor itmi za popravek ali opredelit ev učink ovitosti štetja;
(h) imeti učink ovitost štetja pri različnih velik ostih delcev , kot je opredeljena v tabeli A5/2.
Tabela A5/2
Učink ovitost štetja PNC 
Premer elektr ične mobilnosti velik osti delcev (nm) Učink ovitost štetja PNC (odstot ek)
23 ± 1 50 ± 12
41 ± 1 > 90
4.3.1.3.5 Če števec števi la delcev uporablja delov no tekočino, jo je treba zamenjati tako pogost o, kot nava ja 
proizva jalec instr umenta.
4.3.1.3.6 Če se tlak in/ali temperatura na točki, na kate ri se nadzor uje hitrost pretoka PNC, ne ohranjata na znani 
konstantni ravni, ju je treba izmer iti ob vstopu v PNC, da se lahk o mer itve koncentracij e števila delcev 
prilagodi jo standardnim pogojem.
4.3.1.3.7 Vsota časov zadrževanja za PTS, VPR in OT ter odzivneg a časa PNC t90 ne sme preseg ati 20 sekund.
4.3.1.4 Opis priporočljivega sistema
V naslednjem odstavku je opisana praksa , ki se priporoča za mer jenje števila delcev . Sprejemljivi pa so tudi 
sistemi , ki izpolnjujejo specifikacije delov anja iz odstavk ov 4.3.1.2 in 4.3.1.3 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/337  
Slika A5/14
Priporočeni siste m za vzorčenje delcev
4.3.1.4.1 Opis sistem a za vzorčenje
4.3.1.4.1.1 Sistem za vzorčenje delcev mora obsegati konico sonde za vzorčenje ali točko za vzorčenje delcev v sistemu 
za redčenje, PTT , PCF in VPR pred naprav o PNC.
4.3.1.4.1.2 Izločevalnik hlapnih delcev mora obsegati naprav e za redčenje vzorcev (naprav i za redčenje števila delcev : 
PND 1 in PND 2) in izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET).
4.3.1.4.1.3 Sonda za vzorčenje ali točka vzorčenja za pret ok preizkuševalneg a plina mora biti v tunelu za redčenje 
nameščena tako, da se reprezentativni vzorec pret oka plina zajame iz homog ene mešanice redčila in 
izpušnih plinov .
5. INTER VALI IN POSTOPKI UMERJANJA
5.1 Inter vali umer janja
Vsi instr umenti v tabeli A5/3 se umer ijo ob večjih vzdrževanjih ali po njih.
Tabela A5/3
Inter vali umer janja instr umento v 
Preg ledi instr umenta Interval Mer ilo
Linear izacij a (umer janje) 
analizatorja plino vVsakih 6 mesecev ± 2 % odčitka
Sredina razpona Vsakih 6 mesecev ± 2 %
CO NDIR:
motnja CO2/H 2OVsak mesec –1 do 3 ppm
Preg led pretvorn ika NO x Vsak mesec > 95 %
Preg led izločevalnika CH4 Letno 98 % etanaSL Uradni list Evropske unij e L 423/338 26.11.2021  
Odziv FID CH 4 Letno Glej odstavek 5.4.3 te priloge
Pret ok zraka/gor iva skozi FID Pri večjem vzdrževanju V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Analizato r NDUV NO/NO 2:
motnja H2O, HCPri večjem vzdrževanju V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Laserski infrardeči spektrometr i 
(modulirani infrardeči ozkopasovni 
analizatorji visoke ločljivosti): 
prever janje mote njLetno V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Kvantni kaskadni laser (QCL) Letno V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Metod e GC Glej odsta vek 7.2 te priloge Glej odsta vek 7.2 te priloge
Metod e LC Letno V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Foto akustika Letno V skladu z navodili proizva jalca 
instr umenta
Spektromet er FTIR: prever janje 
linear nostiV 370 dneh pred preizkušanjem Glej odsta vek 7.1 te priloge
Linear nost mikrogramsk e tehtnice Letno Glej odsta vek 4.2.2.2 te priloge
PNC (števec števila delcev) (če je 
ustrezno)Glej odsta vek 5.7.1.1 te priloge Glej odsta vek 5.7.1.3 te priloge
VPR (izločevalnik hlapnih delcev) Glej odsta vek 5.7.2.1 te priloge Glej odstavek 5.7.2 te priloge
Tabela A5/4
Inter vali umer janja vzorčevalnika s konst antno prostor nino (CVS) 
CVS Interval Mer ilo
Pret ok skozi CVS Po preg ledu ± 2 %
Tipalo temperature Letno ± 1 °C
Tipalo tlaka Letno ± 0,4 kPa
Prever janje vbrizga vanja Vsak teden ± 2 %
Tabela A5/5
Inter vali umer janja okoljskih podatk ov 
Klimatizacij a Interval Mer ilo
Temperatura Letno ± 1 °C
Rosišče vlage Letno ± 5 % relativne vlažnosti
Tlak okolice Letno ± 0,4 kPa
Ventilator za hlajenje Po preg ledu V skladu z odstavk om 1.1.1 te 
prilogeSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/339  
5.2 Postopki umer janja analizat orja
5.2.1 Vsak analizator se umer i, kot je določil proizvajalec instr umenta, ali vsaj tako pogost o, kot je navedeno v 
tabeli A5/3.
5.2.2 Vsak o običajn o uporabljeno delov no območje se linear izira v skladu z naslednjim postopk om:
5.2.2.1 Krivulja linear izacije analizatorja se določi z najmanj petimi točkami umer janja, ki so čim bolj enak omer no 
razporejene. Nazivna koncentracij a kalibracijsk ega plina z najvišjo koncentracij o ne sme biti manjša od 
80 % obsega skale.
5.2.2.2 Koncentracij a plina za umer janje se lahk o dobi tudi s pomočjo delilnika plino v, kjer se za redčenje uporablja 
prečiščeni N2 ali prečiščeni sintetični zrak.
5.2.2.3 Krivulja linear izacije se izračuna z metod o najmanjših kvadrat ov. Če je dobljena stopn ja polinoma višja od 3, 
mora biti število točk za umer janje najmanj enak o tej stopnji polinoma plus 2.
5.2.2.4 Krivulja linear izacije se od nazivne vrednosti vsake ga kalibracijsk ega plina ne sme razlik ovati za več kot 
± 2 %.
5.2.2.5 Na podlagi poteka krivulje linear izacij e in linear izacij skih točk je mogoče prever iti, ali je bilo umer janje 
pravi lno izvedeno. Navesti je treba različne parametre lastnosti analizat orja, zlasti:
(a) analizator in plinsk o kompon ento,
(b) območje,
(c) datum linear izacij e.
5.2.2.6 Če pristojni organ ugot ovi, da alter nativne tehnol ogije (npr . računalnik , elektronsk o krmiljenje mer ilnega 
območja itd.) dajejo enak ovredno točnost, se lahk o uporabijo te alternative.
5.3 Postopek ničelne in kalibraci jske potrditve analizatorja
5.3.1 Vsak o normalno uporabljano delov no območje se prever i pred vsak o analizo v skladu z odsta vkoma 5.3.1.1 
in 5.3.1.2 te priloge.
5.3.1.1 Umer janje se prever i z uporabo ničelnega in kalibraci jskeg a plina v skladu z odsta vkom 2.14.2.3 Priloge B6.
5.3.1.2 Po preizkusu je treba ničelni plin in isti kalibraci jski plin uporabiti za ponovn o prever janje v skladu 
z odstavk om 2.14.2.4 Priloge B6.
5.4 Postopek prever janja odziva FID na ogljikovodike
5.4.1 Opti mizacija odziva detektorj a
FID je treba nastav iti v skladu z navodili proizva jalca instr umenta. Propan v zraku je treba uporabljati 
v najbolj običajn em delovnem območju.
5.4.2 Umer janje analizatorj a HC
5.4.2.1 Analizato r se umer i z uporabo propana v zraku in prečiščenega sintetičneg a zraka.
5.4.2.2 Določi se krivulja umer janja, kot je opisano v odstavku 5.2.2 te priloge.
5.4.3 Fakt orji odzivnosti za različne ogljikovodik e in priporočene omejitveSL Uradni list Evropske unij e L 423/340 26.11.2021  
5.4.3.1 Fakt or odzivnosti Rf za določeno spojino ogljikovodika je razmer je med odčitk om za FID C1 in koncentracij o 
plino v v jeklenki, izraženo v ppm C1.
Koncentracij a preizkuševalneg a plina mora biti na taki ravni, da je odziv približno 80 odstotk ov celotnega 
obsega skale za delov no območje. Koncentracij a mora biti znana na ± 2 % natančno glede na gravimetr ično 
standardno vrednost, izraženo kot prostorn ina. Poleg tega je treba jeklenk o s plinom predk ondicionirati 
24 ur pri temperatur i med 20 in 30 °C.
5.4.3.2 Fakt or za metan RfCH4 se izmer i in določi ob prvi uporabi analizat orja, nato pa letno ali po večjih 
vzdrževanjih, kar koli od tega nasto pi prej.
Fakt or odzivnosti za propilen RfC3H6 in faktor odzivnosti za toluen RfC7H8 se izmer ita ob prvi uporabi 
analizatorja. Priporočljivo je, da se izmer ita ob večjem vzdrževanju, ki bi lahk o vplivalo na faktor je 
odzivnosti, ali po njem.
Preizkuševalni plini, ki jih je treba uporabiti, in priporočeni faktorji odzivnosti so:
metan in prečiščeni zrak: 0,95 <RfCH4<1,15
ali 1,00 < Rf < 1,05 za vozila, ki za gorivo uporabljaj o ZP/biometan;
propilen in prečiščeni zrak: 0,85 <RfC3H6 <1,10 ;
toluen in prečiščeni zrak: 0,85 <RfC7H8 <1,10 .
Fakt orji so določeni glede na Rf 1,00 za propan in prečiščeni zrak.
5.5 Postopek preizkusa učink ovitosti pretvornik a NO x
5.5.1 Z uporabo preizkuševalne nastav itve, kot je prikazana na sliki A5/15, in postopka, opisanega spodaj, je treba 
učink ovitost pretvorniko v za pretv orbo NO 2 v NO preizkusiti s pomočjo ozonat orja, kot sledi:
5.5.1.1 Analizato r se umer i v najbolj običajn em delov nem območju, in sicer po navodilih proizvajalca ter z ničelnim 
in kalibraci jskim plinom (katereg a vsebnost NO mora znašati približno 80 % delov nega območja, 
koncentracij a NO 2 v mešanici plino v pa manj kot 5 % koncentracij e NO). Analizato r NO x mora biti v načinu 
NO, tako da kalibracijski plin ne teče skozi pretv ornik. Prikazana koncentracij a se zabeleži.
5.5.1.2 Prek T-kosa se v tok kalibraci jskeg a plina stalno dodaja kisik ali sintetični zrak, dokler prikazana 
koncentracij a ni približno 10 % manjša od prikazane kalibraci jske koncentracije, podane v odstavku 5.5.1.1 
te priloge. Prikazana koncentracij a (c) se zabeleži. Ozonator mora biti med tem celotnim postopk om 
izklopljen.
5.5.1.3 Ozonat or se zdaj vklopi, da proizvede dovolj ozona za zmanjšanje koncentracij e NO na 20 % (najmanj 10 %) 
kalibraci jske koncentracije, podane v odstavku 5.5.1.1 te priloge. Prikazana koncentracij a (d) se zabeleži.
5.5.1.4 Analizato r NO x se nato preklopi v način NO x, tako da mešanica plinov (ki jo sesta vljaj o NO, NO 2, O2 in N2) 
teče skozi pretvorn ik. Prikazana koncentraci ja (a) se zabeleži.
5.5.1.5 Ozonat or je zdaj treba izklopiti. Mešanica plino v, opisanih v odstavku 5.5.1.2 te priloge, mora teči skozi 
pretvornik v detekt or. Prikazana koncentracija (b) se zabeleži.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/341  
Slika A5/15
Konf iguracija za preizkušanje učink ovitosti pretv ornika NO x
5.5.1.6 Ko je ozonator izklopljen, je treba pretok kisika in sintetičneg a zraka zapreti. Odčit ek za NO 2 na analizat orju 
potem ne sme za več kot 5 % preseg ati vrednosti iz odsta vka 5.5.1.1 te priloge.
5.5.1.7 Odst otek učink ovitosti pretvornika NO x se izračuna z uporabo koncentracij a, b, c in d, določenih v skladu 
z odstavki 5.5.1.2 do vključno 5.5.1.5 te priloge z naslednjo enačbo:
Učinkovitost ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Učink ovitost pretvorn ika ni manjša od 95 odstotk ov. Učink ovitost pretv ornika je treba preizkusiti tako 
pogost o, kot je opredeljeno v tabeli A5/3.
5.6 Umer janje mikrogramske tehtnice
Umer janje mikrogramsk e tehtnice, ki se uporablja za teht anje filtrov za vzorčenje delcev , je sledljivo do 
nacionalneg a ali mednarodnega standarda. Tehtnica izpolnjuje zahteve glede linear nosti iz odsta vka 4.2.2.2 
te priloge. Prever janje linear nosti se opravi najmanj vsakih 12 mesecev oziroma po vsakem popra vilu ali 
spremembi sistema, ki bi lahk o vplivala na umer janje.
5.7 Umer janje in validaci ja sistema za vzorčenje delcev (če se zahteva mer jenje PN)
Primer i metod za umer janje/validacijo so na voljo na: http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/ 
wp29gr pe/pm pFCP .html .
5.7.1 Umer janje štev ca PNC
5.7.1.1 Pristojni organ mora v 13 mesecih pred izvedbo preizkusa emisij zagot oviti potrdilo o umer janju za števec 
PNC, ki potr juje njegov o skladnost s sledljivim standardom. Med posameznimi umer janji je treba spremljati 
morebitno slabšo učink ovitost štetja štev ca PNC ali pa vsakih šest mesecev redno menja vati stenj v štev cu 
PNC. Glej sliki A5/16 in A5/17. Učink ovitost štetja štev ca PNC se lahk o spremlja na podlagi primer jave 
z referenčnim štev cem PNC ali pa vsaj z dvema drugima štev cema PNC za mer jenje. Če števec PNC zazna 
koncentracij e števi la delcev v območju ± 10 % aritmetičnega povprečja koncentracij , zaznanih z referenčnim 
štev cem PNC ali skupino dveh ali več štev cev PNC, se ta števec PNC šteje za stabilen, v nasprotnem primer u 
pa ga je treba servisirati. Med spremljanjem štev ca PNC v primer javi z dvema ali več drugimi štev ci PNC za 
mer jenje je dovoljena uporaba referenčnega vozila, ki deluje zaporedno v različnih preizkuševalnih celicah, 
od kater ih ima vsaka svoj števec PNC.SL Uradni list Evropske unij e L 423/342 26.11.2021  
Slika A5/16
Nazivno letno zaporedje štev ca PNC
Slika A5/17
Podaljšano letno zaporedje štev ca PNC (če je polno umer janje štev ca PNC preloženo)
5.7.1.2 Števec PNC je treba po vseh večjih vzdrževanjih prav tako znova umer iti in izdati novo potrdilo o umer janju.
5.7.1.3 Umer janje mora biti sledljivo do nacionalneg a ali mednarodneg a standarda za metod o umer janja, tj. 
s primer javo odziva štev ca PNC, ki se umer ja, z:
(a) umer jenim elektr ičnim števcem aerosolov ob hkratnem vzorčenju elektrostatično razvrščenih 
kalibracijskih delcev ali
(b) sekundar nim štev cem PNC, ki je bil neposredno umer jen z zgoraj opisano metodo.
5.7.1.3.1 Za izpolnitev zahteve iz odstavka 5.7.1.3(a) se umer janje opravi z najmanj šestimi standardnimi 
koncentracij ami, ki so čim enak omer neje porazdeljene v mer ilnem območju štev ca PNC.
5.7.1.3.2 Za izpolnitev zahteve iz odsta vka 5.7.1.3(b) se umer janje opra vi z najmanj šestimi standardnimi 
koncentracij ami v mer ilnem območju štev ca PNC. Na najmanj treh točkah morajo biti koncentracij e pod 
1 000 na cm3, preostale koncentracij e pa morajo biti linear no porazdeljene med 1 000 na cm3 in zgor njo 
mejo območja štev ca PNC v načinu štetja posameznih delcev .
5.7.1.3.3 Za izpolnite v zahte v iz odsta vka 5.7.1.3(a) in (b) morajo izbrane točk e obsegati nazivno ničelno točko 
koncentracij e, dobljeno tako, da se na vstopno odpr tino vsakeg a instr umenta namestijo filtri HEP A razreda 
vsaj H13 v skladu s standardom EN 1822:2008 ali filtri z enak ovredno učink ovitostjo. Če se za števec števila 
delcev , ki se umer ja, kalibraci jski faktor ne uporablja, mora jo biti izmer jene koncentracij e v okvir u ± 10 % 
standardne koncentracij e za vsak o koncentracij o, razen ničelne točke, saj se v nasprotnem primer u števec 
števi la delcev , ki se umer ja, zavrne. Izračunati in zapisati je treba gradient od linear ne regresi je najmanjših 
kvadrat ov za nabora podatk ov. Za števec PNC, ki se umer ja, se uporabi kalibraci jski faktor, ki je enak 
recipročni vrednosti gradienta. Linear nost odziva se izračuna kot kvadrat Pearsonov ega koeficie nta 
korelaci je produkt-moment (r) za nabora podatk ov in mora biti enaka 0,97 ali večja. Pri izračunu gradienta 
in r2 je treba linear no regresijo povleči skozi izhodišče (ničelna koncentracij a na obeh instr umentih).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/343  
5.7.1.4 Umer janje mora v skladu z zahtevami odstavka 4.3.1.3.4(h) te priloge prav tako vključevati prever janje 
učink ovitosti zaznav anja štev ca PNC za delce s premerom elektr ične mobilnosti 23 nm. Prever janje 
učink ovitosti štetja za delce s premerom 41 nm ni potrebno.
5.7.2 Umer janje/validacija izločevalnika hlapnih delcev (VPR)
5.7.2.1 Fakt orje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba pri stalnih nazivnih delov nih temperaturah 
instr umenta umer iti v celotnem razponu nastav itev redčenja, če je enota nova in po vseh večjih 
vzdrževalnih delih. Zahteva po periodični validaci ji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev v VPR je 
omejena na prever janje pri eni sami nastavitvi, ki se običajno uporablja za mer jenje na vozilih , opremljenih 
s filtrom za delce. Pristojni organ mora v šestih mesecih pred preizkusom emisij zagot oviti potrdilo 
o umer janju ali validaci ji za VPR. Če ima VPR alarme za spremljanje temperature, je dovoljen 13-mesečni 
inter val za validaci jo.
Priporočljivo je, da se VPR umer i in potrdi kot celotna enota.
Lastnosti VPR se opredelijo za faktor zmanjšanja koncentracij e delcev za trdne delce s premerom elektr ične 
mobilnosti 30, 50 in 100 nm. Fakt orji zmanjšanja koncentracije delcev frðdÞ za delce s premerom elektr ične 
mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za več kot 30 oziroma 20 % večji in ne za več kot 5 % manjši od 
faktorj ev za delce s premerom elektr ične mobilnosti 100 nm. Za namene validaci je mora biti aritmetično 
povprečje faktorj a zmanjšanja koncentraci je delcev v območju ± 10 % aritmetičnega povprečja faktorj a 
zmanjšanja koncentraci je delcev fr¯, določenega med primar nim umer janjem VPR.
5.7.2.2 Preizkusni aerosol za te mer itve so trdni delci s premerom elektr ične mobilnosti 30, 50 in 100 nm, 
najmanjša koncentracij a pri vstopni odpr tini v VPR pa mora znašati 5 000 delcev na cm3. Za validaci jo se 
lahk o uporabi tudi polidisperzni aerosol s srednjim premerom elektr ične mobilnosti 50 nm. Preizkusni 
aerosol mora biti pri delovnih temperaturah VPR topl otno stabilen. Koncentracij e števila delcev je treba 
mer iti pred sesta vnimi deli in za njimi.
Fakt or zmanjšanja koncentracij e delcev za vsak o monodisperzno velik ost delcev frðdiÞse izračuna 
z naslednjo enačbo:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
pri čemer je:
NinðdiÞ koncentracija števila delcev proti smer i toka za delce s premerom di;
NoutðdiÞ koncentracija števila delcev v smer i toka za delce s premerom di;
di premer elektr ične mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm).
NinðdiÞin NoutðdiÞ je treba popraviti na iste pogoje.
Aritmetično povprečje faktor ja zmanjšanja koncentracije delcev fr¯pri dani nastavitvi redčenja se izračuna 
z naslednjo enačbo:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Če je za validaci jo uporabljen polidisperzni aerosol velik osti 50 nm, se aritmetično povprečje faktor ja 
zmanjšanja koncentracije delcev fv¯pri nastavitvi redčenja, uporabljeni za validacijo, izračuna z naslednjo 
enačbo:
fv¯¼Nin
NoutSL Uradni list Evropske unij e L 423/344 26.11.2021  
pri čemer je:
Nin koncentracija števila delcev proti smer i toka;
Nout koncentracija števila delcev v smer i toka.
5.7.2.3 VPR mora izkazovati več kot 99,0-odsto tno izločevanje delcev tetrakontana (CH 3(CH 2)38CH3) s premerom 
elektr ične mobilnosti najmanj 30 nm pri vstopni koncentracij i ≥ 10 000 na cm3, če deluje pri najmanj ši 
nastav itvi redčenja in delov ni temperatur i, ki jo priporoča proizvajalec.
5.7.3 Postopki prever janja sistema za mer jenje števi la delcev (PN)
Mesečno izmer jena vrednost pret oka v števec PNC mora biti v območju 5 % nazivne hitrosti pretoka za 
števec PNC, kadar je prever janje opra vljeno z umer jenim mer ilnik om pret oka.
5.8 Točnost mešalne naprav e
Če se za umer janje v skladu z odsta vkom 5.2 te priloge uporablja delilnik plino v, mora biti točnost mešalne 
naprav e taka, da je mogoče koncentracije razredčenih kalibraci jskih plinov določiti na ± 2 % natančno. 
Krivulja umer janja se prever i s prever janem sredine razpona, kot je opisano v odstavku 5.3 te priloge. 
Kalibracijski plin s koncentracij o, manjšo od 50 % mer ilneg a območja analizat orja, mora biti v območju 2 % 
njego ve potr jene koncentracij e.
6. REFERENČNI PLINI
Samo za raven 1B:
Če v japonskem sistemu za umer janje (Japan Calibration Service System – JCSS) niso na voljo plini v okvir u 
naslednje tolerance za naved eno vrednost, se lahk o uporabi plin iz JCSS z večjo, vendar najožjo toleranco, ki 
je na voljo v JCSS.
6.1 Čisti plini
6.1.1 Vse vrednosti v ppm pomenijo prostorni no-ppm (vpm).
6.1.2 Za umer janje in delov anje morajo biti po potrebi na voljo naslednji čisti plini:
6.1.2.1 Dušik:
čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2 Sinte tični zrak:
čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO 2; vsebnost kisika med 18 
in 21 % prostorn ine.
6.1.2.3 Kisik:
čistost: > 99,5 % prost ornine O2.
6.1.2.4 Vodik (in mešanica, ki vsebuje helij ali dušik):
čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO 2; vsebnost vodika med 39 in 41 % prost ornine.
6.1.2.5 Ogljikov monoksi d:
najmanjša čistost 99,5 %.
6.1.2.6 Propan:
najmanjša čistost 99,5 %.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/345  
6.2 Kalibracijski plini
Dejanska koncentracija kalibracijsk ega plina je znotraj ± 1 % navedene vrednosti ali kot je določeno 
v nadaljevanju in je sledljiva do nacionalnih ali mednarodnih standardov .
Mešanice plinov z naslednjo sesta vo morajo biti v skladu z odsta vkom 6.1.2.1 ali 6.1.2.2 te priloge na voljo 
s specifi kaci jami plina, ki se porabi v največji količini:
(a) C3H8 v sinte tičnem zraku (glej odstavek 6.1.2.2 te priloge);
(b) CO v dušiku;
(c) CO 2 v dušiku;
(d) CH 4 v sintet ičnem zraku;
(e) NO v dušiku (količina NO 2 v tem kalibraci jskem plinu ne presega 5-odstotneg a deleža NO).SL Uradni list Evropske unij e L 423/346 26.11.2021  
PRILOGA B6 
Postopki in pogoji preizkusa tipa 1 
1. OPIS PREIZKUSO V
1.1 Preizkus tipa 1 se uporablja za prever janje emisij plinastih spojin, trdnih delcev , števila delcev (če se zahte va 
mer jenje števila delcev), masnih emisi j CO2, porabe goriva, porabe elektr ične energi je in elektr ičnih dosegov 
v veljavn em preizkusnem ciklu WLTP ter točnosti naprav e OBFCM (kjer je ustrezno).
1.1.1 Preizkusi se opravi jo v skladu z metodo, opisano v odstavku 2 te priloge ali odsta vku 3 Priloge B8 za 
popolnoma elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila in hibr idna vozila na gorivne celice s stisnjenim 
vodikom. Izpušni plini, trdni delci in število delcev (če se zahte va mer jenje števila delcev) se vzorčijo in 
analiziraj o v skladu s predpisanimi metodami.
1.1.2 Če je uporabljeno referenčno gorivo UNP ali ZP/biometan, dodatno velja jo naslednje določbe.
1.1.2.1 Homolog acija emisi j izpušnih plino v matičnega vozila
1.1.2.1.1 Matično vozilo bi moralo pokazati sposobnost prilagoditve vsaki sesta vi goriva, ki se lahk o poja vi na trgu. Pri 
UNP se spreminja sesta va C3/C4. Pri ZP/biometanu sta navadno dve vrsti goriva, visok okalor ično gorivo 
(H-plin) in nizk okalor ično gorivo (L-plin), ki pa imata zelo širok razpon; zelo se razlikujeta po Wobbejevem 
indeks u. Te spremembe se kažejo v referenčnih gorivih.
1.1.2.1.2 Pri vozilih s pogonom na UNP ali ZP/biometan se matična vozila preizkusijo s preizkusom tipa 1 z dvema 
skra jnima referen čnima gorivoma iz Priloge B3. Če se pri vozilu s pogonom na ZP/biometan prehod z enega 
goriva na drugeg a v praksi opravi s stikalom, se to stikalo ne sme uporabljati med preizkušanjem za 
pridobite v homologaci je. V tem primer u se na zahte vo proizva jalca in po dogo voru s tehnično službo lahk o 
podaljša cikel predk ondicioniranja iz odsta vka 2.6 te priloge.
1.1.2.1.3 Za vozilo se šteje, da ustreza predpisom, če je pri preizkušanju z referenčnimi gorivi iz odstavka 1.1.2.1.2 te 
priloge skladno z mejnimi vrednostmi emisi j.
1.1.2.1.4 Pri vozilih na UNP ali ZP/biometan se razmer je med rezultati emisij „r“ za vsak o onesnaževalo določi, kot sledi:
Tipi goriva Referenčna goriva Izračun „r“
UNP in bencin ali le UNP gorivo Ar¼B
A
gorivo B
ZP/biometan in bencin ali le  
ZP/biometangorivo G20r¼G25
G20gorivo G25
1.1.2.2 Homolog acija emisi j izpušnih plino v člana skupine:
Pri homologaci ji vozila z enogor ivnim plinskim motorjem in vozila z dvogorivnim plinskim motorjem, ki se 
uporablja v načinu delov anja na plin z UNP ali ZP/biometanom, kot člana skupine, se preizkus tipa 1 izvede 
z enim referenčnim plinskim gorivom. To referenčno gorivo je lahk o katero koli od referenčnih plinskih goriv. 
Vozilo ustreza predpisom, če izpolnjuje naslednje zahte ve:SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/347  
1.1.2.2.1 vozilo je skladno z opredelitvi jo člana skupine, kot je naved ena v odsta vku 6.3.6.3 tega pravilnika;
1.1.2.2.2 če je preizkusno gorivo referen čno gorivo A za UNP ali G20 za ZP/biometan, se rezultat emisi j pomnoži 
z ustreznim faktorjem „r“, izračunanim v odstavku 1.1.2.1.4 te priloge, če je r večji od 1; če je r manjši od 1, 
popravek ni potreben;
1.1.2.2.3 če je preizkusno gorivo referenčno gorivo B za UNP ali G25 za ZP/biometan, se rezultat emisi j deli z ustreznim 
faktorj em „r“, izračunanim v odstavku 1.1.2.1.4 te priloge, če je r manjši od 1; če je r večji od 1, popravek ni 
potreben;
1.1.2.2.4 na zahte vo proizva jalca se preizkus tipa 1 lahk o izvede z obema referenčnima gorivoma, tako da popra vek ni 
potreben;
1.1.2.2.5 vozilo je skladno z mejnimi vrednostmi emisi j, ki veljajo za izmer jene in izračunane emisije v ustrezni 
kate goriji;
1.1.2.2.6 če se preizkusi ponovi jo na istem motor ju, se najpr ej povprečijo rezultati za referenčno gorivo G20 ali A in za 
referen čno gorivo G25 ali B; iz teh povprečenih vrednosti se nato izračuna faktor „r“;
1.1.2.2.7 ne glede na odstavek 2.6.4.1.2 te priloge je med preizkusom tipa 1 dovoljeno, da se uporablja samo bencin ali 
bencin sočasno s plinom, kadar vozilo deluje v načinu delovanja na plin, če je poraba energije plina večja od 
80 % skupne količine energije, porabljene med preizkusom. Ta delež se izračuna v skladu z metodo iz 
Dodatka 3 k tej prilogi.
1.2 Števi lo preizkuso v se določi v skladu z diagramom potek a na sliki A6/1. Mejna vrednost je najvišja dovoljena 
vrednost za ustrezno mer ilo za emisije, kot je določeno v tabeli 1 tega pravilnika .
1.2.1 Diagram potek a na sliki A6/1 se uporablja le za celote n veljavni preizkusni cikel WLTP in ne za posamezne 
faze.
1.2.2 Rezultati preizkusa so vrednosti po uporabi ustreznih popravk ov iz tabel z naknadno obdelanimi podatki iz 
Priloge B7 in Priloge B8.
1.2.3 Določanje skupnih vrednosti cikla
1.2.3.1 Če so med kater im koli preizkusom prek oračene mejne vrednosti mer il za emisi je, se vozilo zavrne.
1.2.3.2 Proizvajalec v skladu s tabelo A6/1 glede na tip vozila kot veljavne navede skupne vrednosti cikla za masne 
emisije CO 2, porabo elektr ične energi je, porabo goriva, izkoristek goriva ter PER in AER.
1.2.3.3 Za raven 1A:
Nav edena vrednost za porabo elektr ične energije za vozila OVC-HEV v stanju delovanja pri praznjenju naboja 
ni določena v skladu s sliko A6/1. Če je navedena vrednost CO2 sprejeta kot odobrena vrednost, se obra vnava 
kot homologaci jska vrednost. V nasprotnem primer u se izmer jena vrednost porabe elektr ične energije 
obravn ava kot homologaci jska vrednost. Dokazi o korelaci ji med naved enimi masnimi emisijami CO 2 in 
porabo elektr ične energije se pristojnemu organu po potrebi predložijo vnaprej.SL Uradni list Evropske unij e L 423/348 26.11.2021  
Za raven 1B:
Nav edena vrednost za izkoristek goriva za vozila OVC-HEV v stanju delov anja pri praznjenju naboja se ne 
določi v skladu s sliko A6/1. Če je navedena vrednost porabe elektr ične energije sprejeta kot odobrena 
vrednost, se obra vnava kot homolog acijska vrednost. V nasprotnem primer u se izmer jena vrednost izkoristka 
goriva obra vnava kot homologaci jska vrednost. Dokazi o korelaci ji med navedenim izkoristkom goriva in 
porabo elektr ične energije se pristojnemu organu po potrebi predložijo vnaprej.
1.2.3.4 Če so po prvem preizkusu izpolnjena vsa mer ila iz vrstice 1 v veljavn i tabeli A6/2, se vse vrednosti, ki jih 
naved e proizva jalec, sprejmejo kot homologaci jske vrednosti. Če kate ro koli od mer il iz vrstice 1 v velja vni 
tabeli A6/2 ni izpolnjeno, se z istim vozilom opravi drugi preizkus.
1.2.3.5 Po drugem preizkusu se izračuna aritmetično povprečje obeh preizkuso v. Če ti rezultati aritmetičnega 
povprečja izpolnjujejo vsa mer ila iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2, se vse vrednosti, ki jih navede 
proizva jalec, sprejmejo kot homologaci jske vrednosti. Če katero koli od mer il iz vrstice 2 v veljavni 
tabeli A6/2 ni izpolnjeno, se z istim vozilom opravi tretji preizkus.
1.2.3.6 Po tretjem preizkusu se izračuna aritmetično povprečje vseh treh preizkusov . Za vse parametre, ki izpolnjujejo 
ustrezno mer ilo iz vrstice 3 v velja vni tabeli A6/2, se naved ena vrednost sprejme kot homologaci jska vrednost. 
Za vse parametre, ki ne izpolnjujejo ustreznega mer ila iz vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, se rezultat 
aritmetičnega povprečja sprejme kot homologaci jska vrednost.
1.2.3.7 Če po prvem ali drugem preizkusu ni izpolnjeno katero koli mer ilo iz veljavne tabele A6/2, se lahk o vrednosti 
na zahtev o proizva jalca ter v skladu z odobr itvijo pristojneg a organa ponovno naved ejo kot višje vrednosti za 
emisije ali porabo oziroma kot nižje vrednosti za elektr ične dosege, da se zmanjša zaht evano število preizkusov 
za homologaci jo.
1.2.3.8 Določit ev vrednosti sprejemljiv osti:
1.2.3.8.1 Samo za raven 1A:
Poleg zahtev iz odsta vka 1.2.3.8.2 se naslednje vrednosti sprejemljiv osti za dCO2 1, dCO2 2 in dCO2 3 uporabijo 
v zvezi z mer ili za število preizkuso v iz tabele A6/2:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2 Samo za raven 1A:
Če preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV obsega dva ali več veljavnih preizkusnih ciklov 
WLTP, vrednost dCO2x pa je nižja od 1,0, se vrednost dCO2 x nadomesti z 1,0.
1.2.3.9 Če sta bila rezultat preizkusa ali povprečje rezultato v preizkusa sprejeta in potr jena kot homolog acijska 
vrednost, se za namene prihodnjih izračuno v ta rezultat nava ja kot „navede na vrednost“.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/349  
Tabela A6/1
Veljavni predpisi za nav edene vrednosti proizvajalca (skupne vrednosti ciklo v)(a)(če je ustrezno) 
Pogonski sistemSamo raven 1A
MCO2 (b)
(g/km)Raven 1A:
FC
(kg/100 km)Raven 1B:
FE (km/l ali  
km/kg)Poraba elektr ične 
energije (c)
(Wh/km)Izključno 
elektr ični doseg/ 
povsem elektr ični 
doseg (c)
(km)
Vozila, preizkušena 
v skladu s Prilogo B6 
(vozi la, ki jih poganj a 
izključno motor 
z notranjim 
zgorevanjem)MCO2
odstavek 3 
Priloge B7FC
odsta vek 1.4 
Priloge B7FE
odsta vek 1.4 
Priloge B7– –
NOVC-FCHV –FC CS
odsta -
vek 4.2.1.2.1 
Priloge B8
.FECS
odsta -
vek 4.2.1.2.1 
Priloge B8– –
OVC-FCHVCD – FC CD n. r. EC AC,CD AER
CS – FC CS n. r. – –
NOVC-HEVMCO2,CS
odstavek 4.1.1 
Priloge B8–FECS
odsta -
vek 4.1.1.1 
Priloge B8– –
OVC-HEVCDMCO2,CD
odstavek 4.1.2 
Priloge B8–FECD
odstavek 4.6.1 
Priloge B8Za raven 1A: EC AC,CD
odstavek 4.3.1 
Priloge B8
Za raven 1B: EC
odstavek 4.6.2 
Priloge B8AER
odstavek 4.4.1.1 
Priloge B8
CSMCO2,CS
odstavek 4.1.1 
Priloge B8–FECS
odsta -
vek 4.1.1.1 
Priloge B8– –
PEV – – –EC WLTC
odsta vek 4.3.4.2 
Priloge B8PER WLTC
odsta vek 4.4.2 
Priloge B8
(a)Navedena vrednost je vrednost, za kater o se uporabijo potrebni popravki, kot je ustrezno.
(b)Zaokroževanje na dve decimalni mesti v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika.
(c)Zaokroževanje na eno decimalno mest o v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika.SL Uradni list Evropske unij e L 423/350 26.11.2021  
Slika A6/1
Diag ram potek a za število preizkuso v tipa 1
Tabela A6/2
Mer ila za število preizkuso v 
Za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, 
vozila NOVC-HEV in vozila OVC-HEV . 
Preizkus Paramet er presoje Mer ilo za emisije Za raven 1A: MCO2 Za raven 1B: FE
Vrstica 1 prvi preizkus rezultati prvega 
preizkusa≤ uredbena 
omejite v × 0,9≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 1(b)≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 2 drugi preizkus aritmetično 
povprečje 
rezultato v prvega in 
drugega preizkusa≤ uredbena 
omejite v × 1,0 (a)≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 2(b)≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 3 tretji preizkus aritmetično 
povprečje 
rezultato v vseh treh 
preizkusov≤ uredbena 
omejite v × 1,0 (a)≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 3(b)≥ navedena 
vrednost × 1,0
(a)Rezultat vsakeg a preizkusa mora upošt evati uredbeno omejitev .
(b)dCO2 1, dCO2 2 in dCO2 3 se določijo v skladu z odsta vkom 1.2.3.8 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/351  
Za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV .
Preizkus Paramet er presoje Mer ila za emisijeZa raven 1A: 
MCO2,CDZa raven 1B:
ECZa raven 1A: AER
Vrstica 1 prvi 
preizkusrezultati prvega 
preizkusa≤ uredbena 
omejite v × 0,9 (a)≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 1(c)≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 2 drugi 
preizkusaritmetično 
povprečje 
rezultato v prvega in 
drugega preizkusa≤ uredbena 
omejite v × 1,0 (b)≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 2(c)≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 3 tretji 
preizkusaritmetično 
povprečje 
rezultato v vseh treh 
preizkusov≤ uredbena 
omejite v × 1,0 (b)≤ navedena 
vrednost × 
dCO2 3(c)≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
(a)„0,9“ se za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV nadomesti z „1,0“ samo, če preizkus pri praznjenju naboja obsega 
dva ali več velja vnih ciklov WLTC.
(b)Rezultat vsakeg a preizkusa mora upošt evati uredbeno omejitev .
(c)dCO2 1, dCO2 2 in dCO2 3 se določijo v skladu z odsta vkom 1.2.3.8 te priloge.
Za vozila PEV
Preizkus Paramet er presoje Poraba elektr ične energije PER
Vrstica 1 prvi preizkus rezultati prvega preizkusa ≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0
Vrstica 2 drugi preizkus aritmetično povprečje 
rezultato v prvega in 
drugega preizkusa≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0
Vrstica 3 tretji preizkus aritmetično povprečje 
rezultato v vseh treh 
preizkusov≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0
Samo za raven 1A:
Za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-FCHV .
Preizkus Paramet er presoje FC, CD EC AC,CD AER
Vrstica 1 prvi preizkus rezultati prvega 
preizkusa≤ navedena 
vrednost × 1,0≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 2 drugi preizkus aritmetično 
povprečje 
rezultato v prvega in 
drugega preizkusa≤ navedena 
vrednost × 1,0≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
Vrstica 3 tretji preizkus aritmetično 
povprečje 
rezultato v vseh treh 
preizkusov≤ navedena 
vrednost × 1,0≤ navedena 
vrednost × 1,0≥ navedena 
vrednost × 1,0
Za vozila NOVC-FC HV in OVC-FCHV pri ohranjanju naboja (če je ustrezno)
Preizkus Paramet er presoje Za raven 1A: FC CS Za raven 1B: FECS
Vrstica 1 prvi preizkus rezultati prvega preizkusa ≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0SL Uradni list Evropske unij e L 423/352 26.11.2021  
Vrstica 2 drugi preizkus aritmetično povprečje 
rezultato v prvega in 
drugega preizkusa≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0
Vrstica 3 tretji preizkus aritmetično povprečje 
rezultato v vseh treh 
preizkusov≤ navedena vrednost × 1,0 ≥ navedena vrednost × 1,0
1.2.4 Določanje vrednosti za specifič no fazo
1.2.4.1 Vrednost za CO 2 za specifi čno fazo
1.2.4.1.1 Ko je navedena skupna vrednost cikla za masne emisi je CO 2 sprejeta, se aritmetično povprečje vrednosti za 
specifi čno fazo iz rezultato v preizkusa v g/km pomnoži s faktorj em prilagoditve CO2_AF , ki izrav na razlik o 
med navedeno vrednostjo in rezultati preizkusa. Ta popravlje na vrednost je homolog acijska vrednost za CO 2.
CO2 AF¼navedena vrednost
kombinirana vrednost zafazo
pri čemer je:
kombinirana vrednost zafazo ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
pri čemer je:
CO2 ave Laritmetično povprečje rezultata za masne emisije CO 2 za rezultat oziroma rezultate 
preizkusa za fazo L (v g/km);
CO2 ave M aritmetično povprečje rezultata za masne emisije CO 2 za rezultat oziroma rezultate 
preizkusa za fazo M (v g/km);
CO2 ave H aritmetično povprečje rezultata za masne emisije CO 2 za rezultat oziroma rezultate 
preizkusa za fazo H (v g/km);
CO2 aveexHaritmetično povprečje rezultata za masne emisije CO 2 za rezultat oziroma rezultate 
preizkusa za fazo exH (v g/km);
DL teore tična razdalja faze L (v km);
DM teore tična razdalja faze M (v km);
DH teore tična razdalja faze H (v km);
DexH teore tična razdalja faze exH (v km).
1.2.4.1.2 Če navedena skupna vrednost cikla za masne emisi je CO 2 ni sprejeta, se homolog acijska vrednost masnih 
emisij CO 2 za specifično fazo izračuna na podlagi aritmetičnega povprečja vseh preizkusnih rezultato v za 
pripadaj očo fazo.
1.2.4.2 Vrednosti porabe goriva za specifi čno fazo
Poraba goriva se izračuna na podlagi masnih emisij CO2 za specifično fazo, in sicer z enačbami iz 
odsta vka 1.2.4.1 te priloge in aritmetičnim povprečjem emisij.
2. PREIZKUS TIPA 1
2.1 Preg led
2.1.1 Preizkus tipa 1 je sestavljen iz predpisanih zaporedi j priprave dinamometra ter pogojev za dovajanje goriva, 
odsta vitev in delov anje.
2.1.2 Preizkus tipa 1 obsega delovanje vozila na dinamometr u z valji z veljavnim ciklom WLTC za skupino 
interpolacij. Sorazmer ni del razredčenih emisij izpušnih plino v se zbira neprekinjeno za poznejšo analizo 
z vzorčevalnik om s konstantno prost ornino.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/353  
2.1.3 Koncentracij e stope nj ozadja se izmer ijo za vse spojine, za katere so opravljene mer itve razredčenih masnih 
emisij. Za preizkuse emisij izpušnih plinov to zaht eva vzorčenje in analizo zraka za redčenje.
2.1.3.1 Mer jenje delcev iz ozadja
2.1.3.1.1 Kad ar proizva jalec zahteva odbitek bodisi zraka za redčenje bodisi mase delcev iz ozadja tunela za redčenje, se 
te stopnje ozadja določijo v skladu s postopki iz odstavk ov 2.1.3.1.1.1 do vključno 2.1.3.1.1.3 te priloge.
2.1.3.1.1.1 Največji dovoljeni popra vek za ozadje je masa na filtru, ki je enak ovredna 1 mg/km pri hitrosti pretoka 
v preizkusu.
2.1.3.1.1.2 Če ozadje preseže to raven, se privzeta vrednost 1 mg/km odšte je.
2.1.3.1.1.3 Če je rezultat odštevanja vrednosti ozadja negativen, se šteje, da je stopnja ozadja enaka nič.
2.1.3.1.2 Stopn ja mase delcev iz ozadja v zraku za redčenje se določi tako, da filtrirani zrak za redčenje teče skozi filter 
za delce iz ozadja. Vzorec se vzame na prvi točki za zračnim filtrom za redčenje. Stopnje ozadja v μg/m3 se 
določijo kot aritmetično drseče povprečje vsaj 14 mer itev z najmanj eno mer itvijo na teden.
2.1.3.1.3 Stopn ja mase delcev iz ozadja v tunelu za redčenje se določi tako, da filtrirani zrak za redčenje teče skozi filter 
za delce iz ozadja. Vzorec se vzame na isti točki kot vzorec trdnih delcev . Kadar je v preizkusu uporabljeno 
sekundar no redčenje, se sistem za sekundar no redčenje aktivira za namene mer itev ozadja. Ena mer itev se 
lahk o opravi na dan preizkusa, in sicer pred preizkusom ali po njem.
2.1.3.2 Določit ev števila delcev iz ozadja (če se zaht eva mer jenje števi la delcev)
2.1.3.2.1 Kad ar proizvajalec zahteva popra vek za ozadje, se te stopn je ozadja določijo, kot sledi:
2.1.3.2.1.1 Vrednost ozadja je lahk o izračunana ali izmer jena. Največji dovoljeni popra vek za ozadje je povezan z najv išjo 
dovoljeno stopnjo puščanja mer ilnega sistema za število delcev (0,5 delcev na cm3), znižano za faktor 
zmanjšanja koncentracij e delcev (PCRF) in hitrost pret oka skozi vzorčevalnik s konstantno prostorn ino (CVS) 
iz dejanskeg a preizkusa.
2.1.3.2.1.2 Pristojn i organ ali proizva jalec lahk o zahtevata, da se namesto izračunanih uporabijo dejanske mer itve ozadja.
2.1.3.2.1.3 Če je rezultat odšt evanja dodane vrednosti ozadja negativen, se šteje, da je rezultat mer jenja števi la delcev enak 
nič.
2.1.3.2.2 Stopn ja števila delcev iz ozadja v zraku za redčenje se določi z vzorčenjem filtriraneg a zraka za redčenje. Ta 
zrak se vsesa na prvi točki za zračnimi filtri za redčenje v sistem za mer jenje števila delcev . Stopnje ozadja 
v delcih na cm3 se določijo kot aritmetično drseče povprečje vsaj 14 mer itev z najmanj eno mer itvijo na teden.
2.1.3.2.3 Stopn ja števila delcev iz ozadja v tunelu za redčenje se določi z vzorčenjem filtriranega zraka za redčenje. 
Vzorec se vzame na isti točki kot vzorec števila delcev . Kadar je v preizkusu uporabljeno sekundar no redčenje, 
se sistem za sekundar no redčenje aktivira za namene mer itev ozadja. Ena mer itev se lahk o opravi na dan 
preizkusa, bodisi pred preizkusom ali po njem, z uporabo dejanskeg a PCRF in hitrosti pret oka skozi CVS, ki se 
uporabita v preizkusu.
2.2 Splošna oprema v preizkusni celici
2.2.1 Parametr i, ki bodo izmer jeniSL Uradni list Evropske unij e L 423/354 26.11.2021  
2.2.1.1 Naslednje temperature se izmer ijo s točnostjo ± 1,5 °C:
(a) zrak v okolici preizkusne celice;
(b) temperature sistema za redčenje in vzorčenje, kot je zaht evano za sisteme za mer jenje emisij iz Priloge 5.
2.2.1.2 Atmosferski tlak se mer i z natančnostjo ± 0,1 kPa.
2.2.1.3 Specifič no vlažnost H se mer i z natančnostjo ± 1 g H2O/kg suhega zraka.
2.2.2 Preizkusna celica in prostor za odstavit ev
2.2.2.1 Preizkusna celica
2.2.2.1.1 Temperatura v preizkusni celici je nastavljena na 23 °C. Odst opanja od dejanske vrednosti so v območju ± 5 °C. 
Temperatura zraka in vlažnost se izmer ita pri izhodu ventilator ja za hlajenje preizkusne celice pri najnižji 
frekvenci 0,1 Hz. Za temperaturo na začetku preizkusa glej odsta vek 2.8.1 te priloge.
2.2.2.1.2 Specifič na vlažnost (H) zraka v preizkusni celici ali vsesaneg a zraka motorja izpolnjuje naslednji pogoj:
5,5≤H≤12,2 (g H2O/kg suhega zraka)
2.2.2.1.3 Vlažnost se neprekinjeno mer i pri frekvenci najmanj 0,1 Hz.
2.2.2.2 Prostor za odstavit ev
Temperatura v prostoru za odsta vitev je nastavljena na 23 °C, odstopanja od dejanske vrednosti pa so 
v območju ± 3 °C od aritmetičnega povprečja 5-minutneg a delov anja in ne smejo kazati sistematične ga 
odstopanj a od nastav ljene vrednosti. Temperatura se neprekinjeno mer i pri frekvenci najmanj 0,033 Hz 
(vsakih 30 s).
2.3 Preizkusno vozilo
2.3.1 Splošno
Preizkusno vozilo v vseh svojih delih ustreza proizvodni seriji, če pa se vozilo razlikuje od proizv odne serije 
(npr . za preizkus najbolj neugodne obremenitve), se navede popoln opis. Proizvajalec in pristojni organ pri 
izbiranju preizkusnega vozila soglasno določita, kateri model vozila je reprezentativen za skupino interpolaci j.
Če so vozila znotraj skupine interpolacij opremljena z različnimi sistem i za uravna vanje emisi j, ki bi lahk o 
vplivali na obnašanje emisij, proizva jalec pristojnemu organu dokaže, da so izbrana preizkusna vozila in 
njiho vi rezultati pri preizkusu tipa 1 reprezentativni za skupino interpol acij ali pa izpolnjevanje mer il za 
emisije znotraj skupine interpolaci j dokaže s preizkušanjem enega ali več posameznih vozil z različnimi 
sistemi za uravna vanje emisij.
Pri mer itvah emisi j se za cestno obremenit ev upošte va vrednost, določena s preizkusnim vozilo m H. V primer u 
skupine matr ik za cestno obremenitev se pri mer itvah emisij upošteva cestna obremenitev , izračunana za 
vozilo HM v skladu z odstavk om 5.1 Priloge B4.
Če je na zaht evo proizvajalca uporabljena metod a interpolacije (glej odsta vek 3.2.3.2 Priloge B7), se za cestno 
obremenitev , določeno s preizkusnim vozilom L, opravi dodatno mer jenje emisij. Preizkusi vozil H in L se 
opravi jo z istim preizkusnim vozilom in z najkr ajšim razmer jem n/v (z dovoljenim odstopanj em ± 1,5 %) iz 
skupine interpolaci j. V primer u skupine matr ik za cestno obremenitev se opravi dodatno mer jenje emisij, pri 
čemer se upošte va cestna obremenite v, izračunana za vozilo LM v skladu z odstavk om 5.1 Priloge B4.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/355  
Uporabi jo se lahk o koeficie nti cestne obremenitve in preizkusna masa preizkusnih vozil L in H iz različnih 
skupin matr ik za cestno obremenitev . Lahk o so tudi iz različnih skupin cestnih obremenite v, če je bila razlika 
med temi skupinami cestnih obremenit ev na podlagi uporabe odstavka 6.8 Priloge B4 ali pnevmatik iz 
različnih kategorij pnevmatik dokazana pristojnemu organu, ki jo je sprejel, pri čemer so izpolnjene zahteve 
iz odsta vka 2.3.2 te priloge.
2.3.2 Interp olacij ski razpon za CO2
2.3.2.1 Metod a interpol acije se uporabi le, če razlika v CO2 med preizkusnima voziloma L in H, ki je rezultat koraka 9 
iz tabele A7/1 v Prilogi B7, v velja vnem ciklu znaša od najmanj 5 g/km do zgor nje mejne vrednosti iz 
odsta vka 2.3.2.2 te priloge.
2.3.2.2 Največja razlika v emisijah CO2 med preizkusnima vozilo ma L in H, ki je dovoljena za veljavni cikel in je 
rezultat koraka 9 iz tabele A7/1 v Prilogi B7, je enaka 20 % plus 5 g/km emisij CO 2 iz vozila H, vendar znaša 
najmanj 15 g/km in najv eč 30 g/km. Glej sliko A6/2.
Slika A6/2
Inter polacijski razpon za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem
Ta omejite v ne velja pri uporabi skupine matr ik za cestno obremenite v ali kadar izračun cestne obremenitve 
vozil L in H temelji na privzeti cestni obremenitvi.
2.3.2.2.1 Dov oljen interpolacijski razpon, opredeljen v odstavku 2.3.2.2 te priloge, se lahk o poveča za 10 g/km CO 2 (glej 
sliko A6/3), če se vozilo M preizkusi znotraj navedene skupine in so pogoji v skladu z odstavk om 2.3.2.4 te 
priloge izpolnjeni. To povečanje je dovoljeno le enkrat v skupini interpolacij.SL Uradni list Evropske unij e L 423/356 26.11.2021  
Slika A6/3
Inter polacijski razpon za vozila, ki jih poganja izključno mot or z notranjim zgorevanjem, z vozilom M
2.3.2.3 Na zahte vo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o uporaba metod e interpolacije za vrednosti 
za posamezno vozilo znotraj skupine razšir i, če največja ekstrapolacija posameznega vozila (korak 10 iz 
tabele A7/1 Priloge B7) emisi j CO 2 iz vozila H ne presega za več kot 3 g/km (korak 9 iz tabele A7/1 Priloge B7) 
in/ali če od emisi j CO2 iz vozila L ni manjša za več kot 3 g/km (korak 9 iz tabele A7/1 Priloge B7). Ta razšir itev 
je velja vna samo znotraj absolutnih mejnih vrednosti za interpolacijski razpon iz odstavka 2.3.2.2.
Ekstrapolacij a pri uporabi skupine matr ik za cestno obremenite v ali izračunu cestne obremenitve vozil L in H, 
kadar ta teme lji na privzeti cestni obremenitvi, ni dovoljena.
2.3.2.4 Vozilo M
Vozilo M je vozilo iz skupine interpolacij med voziloma L in H s potrebo po energi ji cikla, ki je po možnosti 
najbli žje povprečju vozil L in H.
Vozilo M se lahk o izbere (glej sliko A6/4), če razlika v vrednostih emisij CO 2 med vozilo ma H in M ter razlika 
v vrednostih emisi j CO 2 med vozilo ma M in L nista večji od dovoljenega razpona CO 2 v skladu 
z odstavk om 2.3.2.2 te priloge. Opredeljeni koeficienti cestne obremenitve in opredeljena preizkusna masa se 
zabeležijo .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/357  
Slika A6/4
Omejitv e glede izbora vozila M
Za raven 1A:
Linear nost popra vljenih in izmer jenih povprečenih masnih emisi j CO 2 za vozilo M, MCO2,c,6,M v skladu 
s korak om 6 iz tabele A7/1 Priloge B7, se prever i glede na linear no interpoli rane masne emisije CO 2 med 
vozilo ma L in H v veljavnem ciklu, v katerem se za linear no interpolacijo masnih emisij CO2 uporabijo 
popravlje ne izmer jene in povprečene masne emisije CO2 MCO2 ,c,6,H za vozilo H in MCO2,c,6,L za vozilo L glede 
na korak 6 iz tabele A7/1 Priloge B7.
Za raven 1B:
Potreben je dodat en izračun povprečja preizkusov z uporabo rezultata za CO2 iz koraka 4a (ni opisan v tabeli 
A7/1). Linear nost popravljenih in izmer jenih povprečenih masnih emisi j CO2 za vozilo M, MCO2,c,4a,M v skladu 
s korak om 4a iz tabele A7/1 Priloge B7, se prever i glede na linear no interpoli rane masne emisi je CO 2 med 
vozilo ma L in H v veljavnem ciklu, v katerem se za linear no interpolacijo masnih emisij CO2 uporabijo 
popravlje ne izmer jene in povprečene masne emisije MCO2,c,4a,H za vozilo H in MCO2,c,4a,L za vozilo L glede na 
korak 4a iz tabele A7/1 Priloge B7.
Za raven 1A in raven 1B:
Mer ilo linear nosti za vozilo M (glej sliko A6/5) se šteje za izpolnjeno, če masne emisije CO 2 vozila M v veljavne m 
ciklu WLTC minus masne emisi je CO2, dobljene z interpolacijo, znašaj o manj kot 2 g/km ali 3 % interpolirane 
vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od teh vrednosti, ampak vsaj 1 g/km.
Slika A6/5
Mer ilo linear nos ti za vozilo M
SL Uradni list Evropske unij e L 423/358 26.11.2021  
Če je mer ilo linear nosti izpolnjeno, se vrednosti CO 2 posameznih vozil interpoli rajo med voziloma L in H.
Če mer ilo linear nosti ni izpolnjeno, se skupina interpolacij razdeli v dve podskupini, tj. za vozila s potrebo po 
energiji cikla med vozili L in M in za vozila s potrebo po energiji cikla med vozili M in H. V takem primer u se 
končne masne emisije CO 2 vozila M določi jo po enakem postopku kot za vozila L ali H. Glej korak 9 v 
tabeli A7/1 Priloge B7.
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili L in M, se vsak paramete r vozila H, ki je 
potreben za uporabo metode interpolacije za vrednosti posameznih vozil, nadomesti s pripadaj očim 
parametrom za vozilo M.
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili M in H, se vsak paramete r vozila L, ki je 
potreben za uporabo metode interpolacije za vrednosti posameznih vozil, nadomesti s pripadaj očim 
parametrom za vozilo M.
2.3.3 Utekanje
Vozilo mora biti v dobrem tehničnem stanju. Pred preizkusom je utečeno in ima od 3 000 do 15 000
prevoženi h kilometrov . Motor , menjalnik in vozilo so utečeni po priporočilih proizvajalca.
2.4 Nastavit ve
2.4.1 Nastavit ev in prever janje dinamometra se opravit a v skladu s Prilogo B4.
2.4.2 Delovan je dinamometra
2.4.2.1 Pomožne naprave se med delov anjem dinamometra izklopij o ali onemogočijo, razen če njihov o delov anje 
zahte va zakonodaja (npr . svetilk e za dnevno vožnjo).
2.4.2.1.1 Samo za raven 1A:
Če je vozilo opremljeno s funkci jo iztekanja, se ta funkci ja deaktivira s stikalom ali načinom delov anja 
dinamometra med preizkušanjem dinamometra z valji, razen pri preizkusih, pri katerih se funkci ja iztekan ja 
izrecno zaht eva v okvir u preizkusnega postopka .
2.4.2.2 Način delov anja dinamometra vozila, če je na voljo , se aktivira v skladu z navodili proizva jalca (tj. s pritisk om 
na gumbe na volanu vozila v določenem zaporedju, z uporabo preizkusne naprav e proizva jalca in 
z odstranitvijo varovalk e).
Za raven 1A:
Proizvajalec pristojnemu organu predloži seznam deaktiviranih naprav in/ali funkci j ter razlogov za 
deaktivaci jo. Način delovanja dinamometra odobr i pristojni organ, uporaba načina delovanja dinamometra pa 
se zabeleži.
Za raven 1B:
Proizvajalec pristojn emu organu predloži seznam deaktiviranih naprav in razlogo v za deaktivaci jo. Način 
delov anja dinamometra odobr i pristojn i organ, uporaba načina delovanja dinamometra pa se zabeleži.
2.4.2.3 Za raven 1A:
Način delovanja dinamometra vozila ne sme aktivirati, modulirati, zakasniti ali deaktivirati delov anja katereg a 
koli dela (razen funkci je iztekanja), ki pod preizkusnimi pogoji vpliva na emisije in porabo goriva. Vsaka 
naprav a, ki vpliva na delov anje dinamometra z valji, se nastav i tako, da zagota vlja ustrezno delovanje.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/359  
Za raven 1B:
Način delovanja dinamometra vozila ne sme aktivirati, modulirati, zakasniti ali deaktivirati delov anja katereg a 
koli dela, ki pod preizkusnimi pogoji vpliva na emisije in porabo goriva. Vsaka naprava , ki vpliva na delovanje 
dinamometra z valji, se nastav i tako, da zagota vlja ustrezno delov anje.
2.4.2.4 Dodelite v vrste dinamometra preizkusnemu vozilu
2.4.2.4.1 Če ima preizkusno vozilo dve pogonski osi in pod pogoji cikla WLTP v veljavne m ciklu delno ali stalno deluje 
tako, da ga poganjata obe osi ali da obna vlja energi jo, se vozilo preizkusi na dinamometr u, ki deluje 
v načinu 4WD ter je v skladu s specifi kaci jami iz odstavk ov 2.2 in 2.3 Priloge B5.
2.4.2.4.2 Če se preizkusno vozilo preizkuša samo z eno pogonsk o osjo, se preizkusi na dinamometr u, ki deluje 
v načinu 2WD in je v skladu s specifi kaci jami iz odstavka 2.2 Priloge B5.
Na zahtev o proizvajalca in z odobr itvijo homolog acijsk ega organa se lahk o vozilo z eno pogonsk o osjo 
preizkusi na dinamometr u 4WD v načinu delovanja 4WD.
2.4.2.4.3 Če preizkusno vozilo deluje tako, da ga v namenskih načinih, ki jih izbere voznik in niso namenjeni za 
običajn o vsak odnevno delov anje, ampak samo za posebne omejene namene, kot sta „mountain mode“ (način 
vožnj e navkr eber) ali „maintenance mode“ (način za vzdrževanje), poganjata obe osi, ali če se način, v katerem 
vozilo poga njata obe pogonski osi, vklopi le pri terenski vožnji, se to vozilo preizkusi na dinamometr u, ki 
deluje v načinu 2WD in je v skladu s specif ikacij ami iz odsta vka 2.2 Priloge B5.
Na zaht evo proizvajalca in z odobr itvijo homolog acijsk ega organa se lahk o vozilo preizkusi na 
dinamometr u 4WD v načinu delov anja 4WD.
2.4.2.4.4 Če se preizkusno vozilo preizkuša na dinamometr u 4WD, ki deluje v načinu 2WD, se lahk o kolesa na osi, ki ni 
pogonska, med preizkusom vrtijo, če način delovanja vozila z dinamometrom in način iztekanja vozila 
podpirata ta način delov anja.SL Uradni list Evropske unij e L 423/360 26.11.2021  
Slika A6/5a
Možne preizkusne konfiguracije na dinamometr ih 2WD in 4WD
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/361  
2.4.2.5 Dokazo vanje enak ovrednosti dinamometra, ki deluje v načinu 2WD, in dinamometra, ki deluje v načinu 4WD
2.4.2.5.1 Na zahte vo proizvajalca in z odobr itvijo homologaci jskeg a organa se lahk o vozilo, ki ga je treba preizkusiti na 
dinamometr u, ki deluje v načinu 4WD, namesto tega preizkusi na dinamometr u, ki deluje v načinu 2WD, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) preizkusno vozilo se predela tako, da ima samo eno pogonsk o os;
(b) proizvajalec homologaci jskemu organu dokaže, da so CO 2, poraba goriva in/ali poraba elektr ične energije 
predelanega vozila enaki ali večji kot pri nepredelanem vozilu , preizkušanem na dinamometr u, ki deluje 
v načinu 4WD;
(c) med preizkusom je zagot ovljeno varno delovanje (npr . z odstranitvijo varov alke ali demontažo pogonske 
gredi), skupa j z načinom delov anja dinamometra pa se zagot ovijo tudi navodila;
(d) predela se samo vozilo , preizkušeno na dinamometr u z valji, postopek določanja cestne obremenitve pa se 
izvede samo na nepredelanem preizkusnem vozilu.
2.4.2.5.2 To dokazo vanje enak ovrednosti se uporablja za vsa vozila v isti skupini cestnih obremenite v. Na zahtev o 
proizva jalca in z odobr itvijo homologaci jskeg a orga na se lahk o to dokazovanje enak ovrednosti razšir i na 
druge skupine cestnih obremenitev , če se dokaže, da je bilo za preizkusno vozilo izbrano vozilo iz najslabše 
skupine cestnih obremenit ev.
2.4.2.6 Informaci je o tem, ali je bilo vozilo preizkušeno na dinamometr u 2WD ali dinamometr u 4WD in ali je bilo 
preizkušeno na dinamometr u, ki je delov al v načinu 2WD ali v načinu 4WD, se zabeležijo v vseh ustreznih 
poročilih o preizkusu. Če je bilo vozilo preizkušeno na dinamometr u 4WD, pri čemer je ta delov al 
v načinu 2WD, se v teh informaci jah navede tudi, ali so se kolesa na negnanih kolesih vrtela ali ne.
2.4.3 V izpušnem siste mu vozila ni puščanja, ki bi lahk o zmanjšalo količino zbranega plina.
2.4.4 Nastavit ve pogonskeg a sistema in upravljalnih element ov vozila so take, kot jih je za proizvodno serijo 
predpisal proizva jalec.
2.4.5 Uporablja se tip pnevmatik, ki je po navedbi proizvajalca vozila del originalne opreme. Tlak v pnevmatikah se 
lahk o poveča za največ 50 % nad tlakom, določenim v odsta vku 4.2.2.3 Priloge B4. Enak tlak v pnevmatikah se 
uporabi v nastavitvah dinamometra in v vseh nadaljnjih preizkusih. Uporabljeni tlak v pnevmatikah se 
zabeleži.
2.4.6 Referenčno gorivo
Za preizkus se uporabi ustrezno referenčno gorivo, kot je določeno v Prilogi B3.
2.4.7 Priprava preizkusnega vozila
2.4.7.1 Med preizkusom vozilo stoji približno vodoravno, da se gorivo normalno porazdeli.
2.4.7.2 Proizvajalec po potrebi zagoto vi dodatne priključne kose in adapt erje, ki so potrebni za praznjenje goriva, in 
sicer na najnižji možni točki posod za gorivo, ki so nameščene na vozilo, ter za zbiranje vzorcev izpušnih 
plino v.SL Uradni list Evropske unij e L 423/362 26.11.2021  
2.4.7.3 Pri vzorčenju trdnih delcev (PM) med preizkusom, ko je naprav a za regeneraci jo pod stabilnimi pogoji 
obremenitve (tj. se na vozilu ne izvaja rege neracija), je priporočeno, da je vozilo opravilo več kot eno tretjino 
prevoženi h kilometrov med načr tovanimi regeneraci jami ali da je naprav a za redno regener acijo prestala 
enak ovredno obremenitev zuna j vozila.
2.5 Predhodni preizkusni cikli
Na zaht evo proizvajalca se lahk o z namenom spremljanja sledi hitrosti znotraj predpisanih omejit ev izvedejo 
predhodni preizkusni cikli.
2.6 Predk ondicioniranje preizkusnega vozila
2.6.1 Priprava vozila
2.6.1.1 Polnjenje posode za gorivo
Posode za gorivo se napolnijo s predpisanim preizkusnim gorivom. Če gorivo, ki je že v posodah za gorivo, ne 
ustreza specif ikacij am iz odstavka 2.4.6 te priloge, se to gorivo iztoči pred polnjenjem s preizkusnim gorivom. 
Zagoto vi se, da se sistem za uravna vanje emisij zaradi izhlapevanja ne splakuje oziroma obremenjuje preveč 
intenzi vno.
2.6.1.2 Polnjenje sistemo v REESS
Pred preizkusnim ciklom predk ondicioniranja se sistem REESS popolnoma napolni. Na zahte vo proizvajalca je 
mogoče polnjenje pred predk ondicioniranjem izpustiti. Sistem REESS se pred začetk om uradnega preizkušanja 
ne sme ponovn o napolniti.
2.6.1.3 Tlak v pnevmatikah
Tlak v pnevmatikah pogonskih koles se nastav i v skladu z odsta vkom 2.4.5 te priloge.
2.6.1.4 Vozila na plinasta goriva
Vozila z motorjem s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljaj o UNP ali ZP/biometan oziroma so opremljena 
tako, da lahk o za gorivo uporabljajo bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, se med preizkusi s prvim in 
drugim referenčnim plinastim gorivom pono vno predk ondicioniraj o, in sicer pred preizkusom z drugim 
referen čnim gorivom.
2.6.2 Preizkusna celica
2.6.2.1 Temperatura
Temperatura v preizkusni celici je med predk ondicioniranjem enaka, kot je opredeljeno za preizkus tipa 1 
(odstavek 2.2.2.1.1 te priloge).
2.6.2.2 Mer itve ozadja
V preizkuševalnem objektu, kjer lahk o med preizkušanjem vozila z nizkimi emisi jami delcev pride do 
kontaminacije z ostanki prejšnjega preizkusa vozila z visokimi emisijami delcev , je zaradi predk ondicioniranja 
opreme za vzorčenje priporočljivo, da vozilo z nizkimi emisijami delcev 20 minut vozi vozni cike l pri stalni 
hitrosti 120 km/h. Daljše delovanje in/ali delov anje pri višji hitrosti je dovoljeno za predk ondicioniranje 
opreme za vzorčenje, če je to potrebno. Mer itve ozadja tunela za redčenje se po potrebi opravi jo po predk ondi ­
cioniranju tunela in pred vsakim naknadnim preizkušanjem vozila.
2.6.3 Postope k
2.6.3.1 Preizkusno vozilo se bodisi z vožnjo bodisi s potiskanjem posta vi na dinamomete r in upravlja prek velja vnih 
ciklov WLTC. Ni treba, da je vozilo hladno, poleg tega pa ga je dovoljeno uporabiti za nastav itev obremenitve 
dinamometra.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/363  
2.6.3.2 Obremenite v dinamometra se nastavi v skladu z odstavk oma 7 in 8 Priloge B4. Če se za preizkušanje uporablja 
dinamometer , ki deluje v načinu 2WD, se nastav itev cestne obremenitve opravi na dinamometr u, ki deluje 
v načinu 2WD, če pa se za preizkušanje uporablja dinamomete r, ki deluje v načinu 4WD, se nastav itev cestne 
obremenitve opravi na dinamometr u, ki deluje v načinu 4WD.
2.6.4 Uprav ljanje vozila
2.6.4.1 Postope k zagona pogonsk ega sistema se začne z uporabo naprav , predvidenih v ta namen, in v skladu 
z navodili proizvajalca.
Menjava načina delov anja, ki ni izvedena iz vozila, med preizkusom ni dovoljena, razen če je naved eno 
drugače.
2.6.4.1.1 Če sprožite v postopk a za zagon pogonskeg a sistema ni bila uspešna, tj. če se motor ne zažene v skladu 
s pričak ovanji ali pa na vozilu pride do zagonske napake, je preizkus nevelja ven, preizkusi s predk ondicio ­
niranjem pa se ponovi jo in prevozi se nov preizkus.
2.6.4.1.2 Če se kot gorivo uporablja UNP ali ZP/biometan, je motor dovoljeno zagnati z bencinom, nato pa ga po 
vnaprej določenem času, ki ga voznik ne more spreminjati, samodejno preklopiti na UNP ali ZP/biometan. To 
obdobje ne sme biti daljše od 60 sekund.
Dov oljeno je tudi, da se uporablja samo bencin ali bencin sočasno s plinom, kadar vozilo deluje v načinu 
delov anja na plin, če je poraba energi je plina večja od 80 % skupne količine energije, porabljene med 
preizkusom tipa 1. Ta delež se izračuna v skladu z metod o iz Dodatka 3 k tej prilogi.
2.6.4.2 Cikel se začne ob začetku postopk a za zagon pogonskeg a sistema .
2.6.4.3 Za predk ondicioniranje se odpelje ustrezni cikel WLTC.
Na zaht evo proizva jalca ali pristojn ega organa je dovoljeno izvesti dodat en cike l WLTC, da se stabilizira stanje 
vozila in njego vih krmilnih sistemo v.
Obseg takeg a dodatnega predk ondicioniranja se zabeleži v vseh ustreznih poročilih o preizkusu.
2.6.4.4 Pospeševanje
Med vožnjo je na stopa lki za plin uporabljena ustrezna sila, da se točno sledi hitrosti.
Zagoto vi se nemoten a vožnj a vozila, pri tem pa se upošte vajo reprezentativne hitrosti in postopki 
prestav ljanja.
V primer u ročneg a menjalnika se stopalka za plin sprosti med vsakim menjavanjem, ki mora biti opravl jeno 
v najkrajšem možnem času.
Če vozilo ne more slediti hitrosti, se vozi pri najv ečji možni moči, dokler njegova hitrost ponovno ne doseže 
ustrezne ciljne hitrosti.
2.6.4.5 Upočasnjevanje
Med upočasnjevanjem voznik sprosti stopalk o za plin, vendar sklopke sam ne sprosti do točke, določene 
v odstavku 3.3 ali 4(f) Priloge B2.
Če vozilo upočasnjuje hitreje, kot to predpisuje sled hitrosti, se stopalka za plin upra vlja tako, da vozilo točno 
sledi hitrosti.
Če vozilo upočasnjuje prepočasi, da bi lahk o sledilo predvidenemu upočasnjevanju, se zavore uporabij o tako, 
da vozilo točno sledi hitrosti.SL Uradni list Evropske unij e L 423/364 26.11.2021  
2.6.4.6 Uporaba zavor
V fazah mirov anja/prosteg a teka vozila se zavorni pedal pritiska z ustrezno silo, da se pogonska kolesa ne 
vrtijo.
2.6.5 Uporaba menjalnika
2.6.5.1 Ročni menjalniki
2.6.5.1.1 Upoštev ajo se navodila o menjavanju prestav iz Priloge B2. Vozila, preizkušena v skladu s Prilogo B8, se vozi jo 
v skladu z odstavk om 1.5 navedene priloge.
2.6.5.1.2 Menjavan je prestav e se začne in zaključi v času ± 1,0 sekunde od določene točk e menjanja prestav e.
2.6.5.1.3 Sklopka se pritisne v času ± 1,0 sekunde od določene točke delovanja sklopke .
2.6.5.2 Avtomatski menjalniki
2.6.5.2.1 Po začetni uporabi se prestavno stikalo med opra vljanjem preizkusa ne uporabi več. Začetna uporaba se mora 
zgoditi eno sekundo pred začetk om prvega pospeševanja.
2.6.5.2.2 Vozila z avtomatskim menjalnik om z ročnim načinom se ne preizkusijo v tem načinu.
2.6.6 Načini, ki jih izbere vozni k
2.6.6.1 Vozila, ki imajo prevladujoči način, se preizkusij o v tem načinu. Na zaht evo proizva jalca se lahk o vozilo 
namesto tega preizkusi v načinu, ki ga izbere voznik , v najslabših pogojih za emisije CO2.
Proizvajalec pristojnemu organu predloži dokazila o obst oju načina, ki izpolnjuje zaht eve iz odsta vka 3.5.9 
tega pravi lnika. Z dovoljenjem pristojn ega organa se lahk o prevladujoči način uporabi kot edini način za 
določite v mer il za emisi je, emisi j CO 2 in porabe goriva.
2.6.6.2 Če vozilo nima prevladujočega načina, ker ima dva ali več načinov zagona, ki jih je mogoče konfigur irati, se 
preizkusi najslabši način za emisi je CO2 in porabo goriva v navedenih načinih zagona, ki jih je mogoče 
konfigur irati, in se lahk o uporabi kot edini način za določitev mer il za emisije, emisij CO2 in porabe goriva.
2.6.6.3 Če vozilo nima prevladujočeg a načina ali pa pristojni organ zahte vanega prevladujočeg a načina ni odobr il kot 
take ga ali če vozilo nima dveh ali več načinov zagona, ki jih je treba konfigur irati, se vozilo za mer ila za emisi je, 
emisije CO2 in porabo goriva preizkusi v načinu za najboljši in najslabši primer . Načina za najboljši in najslabši 
primer se določita na podlagi dokazil o emisi jah CO 2 in porabi goriva v vseh načinih. Emisi je CO 2 in poraba 
goriva so aritmetično povprečje rezultato v preizkusa v obeh načinih. Rezultati preizkusa v obeh načinih se 
zabeležijo .
Na zaht evo proizvajalca se lahk o vozilo namesto tega preizkusi v načinu, ki ga izbere voznik, v najslabših 
pogojih za emisije CO 2.
2.6.6.4 Na podlagi tehničnih dokazil, ki jih zagot ovi proizva jalec, in s soglasjem pristojneg a organa se namenski 
načini, ki jih izbere voznik, za zelo omejene in posebne namene ne upošteva jo (tj. način za vzdrževanje, način 
lazenja). Vsi drugi načini, ki se uporabljaj o za vožnjo naprej, se upošteva jo, v vseh teh načinih pa so izpolnjene 
zahte ve glede mejnih vrednosti mer il za emisije.
2.6.6.5 Odsta vki 2.6.6.1 do vključno 2.6.6.4 te priloge se uporabljaj o za vse sisteme vozil z načini, ki jih izbere voznik, 
vključno s tistimi, ki niso specifični samo za menjalnik.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/365  
2.6.7 Razvelja vitev preizkusa tipa 1 in zaključek cikla
V primer u nepr ičak ovane zaustavi tve motorj a se predk ondicioniranje ali preizkus tipa 1 razveljavi.
Po zaključku cikla se motor ugasne. Vozila ni dovoljeno pono vno zagnati do začetka preizkusa, za kate rega je 
bilo predk ondicionirano.
2.6.8 Zahtevan i podatki in nadzor kakovosti
2.6.8.1 Mer jenje hitrosti
Med predk ondicioniranjem se hitrost mer i glede na čas ali pa se podatki o njej pridobijo iz sistema za zbiranje 
podatk ov pri frekvenci, ki ni nižja od 1 Hz, tako da je mogoče oceniti dejansk o hitrost vožnje.
2.6.8.2 Prevožena razdalja
Razdalja, ki jo vozilo dejansk o prevozi , se zabeleži za vsak o fazo cikla WLTC.
2.6.8.3 Odst opanja od sledi hitrosti
Vozila, ki ne morejo doseči vrednosti pospeška in najvišje hitrosti, predpisanih za veljavn i cikel WLTC, se 
vozi jo z do konca pritisnjeno stopalk o za plin, dokler pono vno ne dosežejo predpisaneg a sledenja hitrosti. 
Kršitve sledi hitrosti pod temi pogoji ne razveljav ijo preizkusa. Odstopanja od vozneg a cikla se zabeleži jo.
2.6.8.3.1 Razen če v določenih oddelkih ni navedeno drugače, so dopustna naslednja odst opanja med dejansk o hitrostjo 
vozila in predpisano hitrostjo veljavnih preizkusnih ciklov na podlagi voženj:
2.6.8.3.1.1 Odst opanje (1)
(a) zgor nja meja: 2,0 km/h hitreje kot na najvišji točki sledi v času ± 5,0 sekunde glede na dano časov no točko;
(b) spodnja meja: 2,0 km/h počasneje kot na najnižji točki sledi v času ± 5,0 sekunde glede na dani čas.
2.6.8.3.1.2 Odst opanje (2)
(a) zgor nja meja: 2,0 km/h hitreje kot na najvišji točki sledi v času ± 1,0 sekunde glede na dano časov no točko;
(b) spodnja meja: 2,0 km/h počasneje kot na najnižji točki sledi v času ± 1,0 sekunde glede na dani čas.
(i) večja odst opanja hitrosti od predpisanih so sprejemljiva, če nikoli ne trajajo več kot eno sekundo;
(ii) v posameznem preizkusnem ciklu ne sme biti več kot deset tovrstnih odstopanj.
2.6.8.3.1.3 Odst opanje (3)
IWR Za ravni 1A in 1B v razponu od –2,0 % do +4,0 %
RMSSE Za raven 1A manjša od 1,3 km/h
Za raven 1B manjša od 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4 Odst opanje (4)
IWR Za ravni 1A in 1B v razponu od –2,0 % do +4,0 %
RMSSE Za raven 1A manjša od 1,3 km/h
Za raven 1B mer ila, kakor jih navede proizvajalec, vendar  
najv eč 1,3 km/hSL Uradni list Evropske unij e L 423/366 26.11.2021  
2.6.8.3.1.5 Indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE se izračunata v skladu z zaht evami iz odstavka 7 Priloge B7.
2.6.8.3.2 Dogodki delo vanja vozila in odst opanja, dovoljena za te dogodke , so:
Delovanje vozil aCikel ogrevanja za 
nastavi tev 
dinamometraPredk ondicioniranjePreizkus mer jenja parametrov 
učink ovitosti po 
predk ondicioniranju
Prilogi B6 in B8;
preizkusi tipa 1Odst opanje (1) Odst opanje (2) Odst opanje (2)*in
odstopanj e (3)
Priloga C3;
preizkus tipa 4Odst opanje (1) Odst opanje (2) Odst opanje (2)*
Dodatek 1 k Prilogi C5;
demonstracijski preizkusi OBDOdst opanje (1) Odst opanje (2) Odst opanje (2)*
preizkusi za skladnost 
proizvod njeOdst opanje (1) Odst opanje (2) Odst opanje (2)*in
Odst opanje (4)
Izpeljani faktor utekanj a za 
skladnost proizvod njeOdst opanje (1) Odst opanje (2) Odst opanje (2)*in
Odst opanje (3)
*odstopanj a se vozniku ne pokažejo.
Če je sled hitrosti zuna j ustreznega območja veljavnost i katereg a koli preizkusa, se navedeni posamezni 
preizkusi štejejo za nevelja vne.
Slika A6/6
Odstopanja od sledi hitrosti
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/367  
2.7 Odsta vitev
2.7.1 Po predk ondicioniranju in pred preizkušanjem se preizkusno vozilo hrani v prostoru z okoljskimi pogoji, 
naved enimi v odstavku 2.2.2.2 te priloge.
2.7.2 Vozilo je z odpr tim ali zapr tim pokrov om motorja odsta vljeno za najmanj šest in najv eč 36 ur. Hlajen je se 
lahk o doseže s prisilno ohladitvijo do nastavljene vrednosti temperature, če to ni izključeno v posebnih 
pogojih za posamezno vozilo. Če je hlajenje pospešeno z ventilatorji, se namesti jo tako, da je hkrati doseženo 
najv ečje hlajenje pogonskeg a sistema , motorja in sistema za naknadno obdelav o izpušnih plino v.
2.8 Preizkus emisij in porabe goriva (preizkus tipa 1)
2.8.1 Temperatura preizkusne celice na začetku preizkusa je v razponu ± 3 °C od nastavljene vrednosti 23 °C. 
Temperatura motorn ega olja in hladilne tekočine, če se uporabljata, je v območju ± 2 °C glede na nastavljeno 
vrednost 23 °C.
2.8.2 Preizkusno vozilo se potisne na dinamometer .
2.8.2.1 Pogonska kolesa vozila se na dinamometer postavi jo brez zagona motorja.
2.8.2.2 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles se nastav i v skladu z določbami odsta vka 2.4.5 te priloge.
2.8.2.3 Pokro v motor ja mora biti zapr t.
2.8.2.4 Vse povezo valne izpušne cevi se na izpušno cev oziroma cevi vozila namestijo tik pred zagonom motorj a.
2.8.2.5 Preizkušeno vozilo se na dinamomete r z valji namesti v skladu z odsta vki 7.3.3 do 7.3.3.1.4 Priloge B4.
2.8.3 Zagon pogonske ga sistem a in vožnja
2.8.3.1 Postope k zagona pogonsk ega sistema se začne z uporabo naprav , predvidenih v ta namen, in v skladu 
z navodili proizvajalca.
2.8.3.2 Vozilo se v veljavne m ciklu WLTC vozi v skladu z odsta vki 2.6.4 do vključno 2.6.8 te priloge, kot je opisano 
v Prilogi B1.
2.8.4 Podatki za RCB se izmer ijo za vsak o fazo cikla WLTC, kot je opredeljeno v Dodatku 2 k tej prilogi.
2.8.5 Dejanska hitrost vozila se vzorči z mer ilno frekvenco 10 Hz, indeksi sledi vožnje, ki so opisani v odstavku 7 
Priloge B7, pa se izračunajo in sporoči jo.
2.8.6 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Dejanska hitrost vozila, vzorčena z mer ilno frekvenco 10 Hz, se skupaj z dejanskim časom uporabi za 
popravk e rezultato v CO 2 glede na ciljno hitrost in razdaljo, kot sta opredeljeni v Prilogi B6b.
2.9 Vzorčenje plino v
Vzorci plino v se zberejo v vreče, spojine pa se analiziraj o ob zaključku preizkusa ali preizkusne faze; spojine je 
mogoče analizirati tudi neprekinjeno in jih integr irati med ciklom.SL Uradni list Evropske unij e L 423/368 26.11.2021  
2.9.1 Pred vsakim preizkusom se opra vi naslednje:
2.9.1.1 Očiščene, izpraznjene vreče za vzorčenje se namesti jo na sistem za zbiranje vzorcev razredčenih izpušnih 
plino v in zraka za redčenje.
2.9.1.2 Mer ilni instr umenti se vklopij o v skladu z navodili proizvajalcev instr umento v.
2.9.1.3 Izmenjevalnik topl ote za CVS (če je nameščen) se najprej predhodno segreje ali ohladi do območja svoje 
delov ne temperature za preizkus, določene v odsta vku 3.3.5.1 Priloge B5.
2.9.1.4 Deli, kot so cevi za vzorčenje, filtri, ohlaj evalniki in črpalke, se po potrebi segrejejo ali ohladijo na stabilizirano 
delov no temperaturo.
2.9.1.5 Hitrosti pret oka skozi CVS se nastavi jo v skladu z odsta vkom 3.3.4 Priloge 5, hitrosti pret oka vzorcev pa se 
nastav ijo na ustrezno raven .
2.9.1.6 Vse vgra jene elektronsk e naprav e se nastav ijo na ničelno vrednost in se lahk o pred začetk om katere koli faze 
cikla ponovno nastavi jo na ničelno vrednost.
2.9.1.7 Za vse analizatorje za neprekinjeno mer jenje plinov se določi jo ustrezni razponi. Med preizkusom so lahk o 
vklopljeni le, če se vklopijo zaradi spremembe kalibr iranja, v katerem je uporabljena digitalna ločljivost 
instr umenta. Ojačenja, ki jih dajo analogni ojačevalniki delov anja v analizatorju, med preizkusom ne smejo 
biti uporabljena.
2.9.1.8 Vsi analizatorji za neprekinjeno mer jenje plino v mora jo biti nastav ljeni na ničelno vrednost in kalibr irani 
s pomočjo plinov v skladu z zahtevami iz odsta vka 6 Priloge B5.
2.10 Vzorčenje za določite v trdnih delcev (PM)
2.10.1 Pred začetk om vsakeg a preizkusa se izvedejo koraki iz odsta vkov 2.10.1.1 do vključno 2.10.1.2.2 te priloge.
2.10.1.1 Izbira filtra
Za celoten velja vni cikel WLTC se uporabi en filter za delce z vzorcem brez nadomestnega filtra. Zaradi 
upoštevan ja razlik v regionalnem ciklu se lahk o v prvih treh fazah uporabi isti filter , v četrti fazi pa nov filter.
2.10.1.2 Priprava filtra
2.10.1.2.1 Najmanj eno uro pred preizkusom se filter položi v petr ijevk o, ki zagota vlja zaščito pred vdorom prahu in 
omogoča izmenjav o zraka, nato pa se položi v tehtalno komoro (ali prostor ), kjer se stabilizira.
Na koncu obdobja stabilizacije se filter stehta, podatek o njego vi teži pa se zabeleži. Filter se nato hrani v zapr ti 
petr ijevki ali zates njenem nosilcu za filter, dokler se ne uporabi za preizkušanje. Filte r se uporabi v osmih urah 
po odstranitvi iz tehtalne komore (ali prost ora).
Filte r se v prostor za stabilizacij o vrne v eni uri po preizkusu in se kondicionira najmanj eno uro pred 
teht anjem.
2.10.1.2.2 Filte r za delce z vzorcem se previdno vstavi v nosilec za filter. S filtrom se rokuje le z uporabo klešč ali 
prijemalk. Grobo ali abrazivno rokovanje s filtrom povzroči napačno določitev teže. Sesta v nosilca za filter se 
položi v nepretočno cev za vzorčenje.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/369  
2.10.1.2.3 Mikroteht nico je priporočeno prever iti pred vsakim tehtanjem, tj. v 24 urah od teht anja vzorca, in s tehtanjem 
referen čnega predmeta, ki tehta približno 100 mg. Ta predmet se stehta trikrat, aritmetično povprečje 
rezultato v pa se zabeleži. Če je aritmetično povprečje rezultato v tehta nja v območju ± 5 μg glede na rezultate 
predhodneg a tehtanja, se tehtanje in tehtnica upoštevata kot veljavna.
2.11 Vzorčenje števila delcev (PN) (če se zahteva mer jenje števila delcev)
2.11.1 Pred začetk om vsakeg a preizkusa se izvedejo koraki iz odsta vkov 2.11.1.1 do vključno 2.11.1.2 te priloge:
2.11.1.1 Sistem za redčenje specifičnih delcev in oprema za mer jenje delcev se vklopita in priprav ita za vzorčenje.
2.11.1.2 Praviln o delovanje elemento v štev ca števila delcev (PNC) in izločevalnika hlapnih delcev (VPR) se potrdi 
v skladu s postopki, naved enimi v odstavkih 2.11.1.2.1 do vključno 2.11.1.2.4 te priloge.
2.11.1.2.1 Pri prever janju puščanja, ki se opra vi s filtrom ustrezne zmog ljivosti, nameščenim na vstopno odpr tino 
celotnega sistema za mer jenje števila delcev , VPR in PNC, mora izmer jena koncentracij a znašati manj kot 
0,5 delca na cm3.
2.11.1.2.2 Pri dnevnem prever janju ničelne nastavitve števca PNC z uporabo filtra ustrezne zmog ljivosti, nameščeneg a na 
vstopno odpr tino števca PNC, mora izmer jena koncentracij a znašati ≤ 0,2 delca na cm3. Po odstranitvi filtra 
mora števec PNC pri vzorčenju zraka iz okolice pokazati povečanje izmer jene koncentracij e do vsaj 
100 delcev na cm3, ko pa se filter ponovno namesti, se mora koncentracij a vrniti na vrednost ≤ 0,2 delca na 
cm3.
2.11.1.2.3 Potrdi se, da sistem za mer jenje kaže, da je cev za izhlapevanje, če je sistem opremljen z njo, doseg la ustrezno 
delov no temperaturo.
2.11.1.2.4 Potrdi se, da sistem za mer jenje kaže, da je prva naprav a za redčenje števi la delcev doseg la ustrezno delov no 
temperaturo.
2.12 Vzorčenje med preizkusom
2.12.1 Zaženejo se sistem za redčenje, črpalke za vzorce in siste m za zbiranje podatk ov.
2.12.2 Zaženeta se sistema za vzorčenje delcev in, če se zahteva mer jenje števila delcev , sistem za vzorčenje števila 
delcev .
2.12.3 Števi lo delcev , če se zahteva njego vo mer jenje, se mer i neprekinjeno. Aritmetično povprečje koncentracij e se 
določi z integriranjem signalo v analizatorj a iz vsake faze.
2.12.4 Vzorčenje se začne ob začetku postopka za zagon pogonskeg a sistema ali pred njim, zaključi pa se ob 
zaključku cikla.
2.12.5 Menjava vzorcev
2.12.5.1 Plinaste emisije
Vzorci razredčenih izpušnih plinov in zraka za redčenje se ob zaključku vsake faze velja vnega cikla WLTC, 
v kate rem bo poteka la vožnja, po potrebi zamenjaj o z naslednjim parom vreč.
2.12.5.2 Trdni delci
Veljajo zaht eve iz odsta vka 2.10.1.1 te priloge.
2.12.6 Za vsak o fazo se zabeleži razdalja, prevožena na dinamometr u.SL Uradni list Evropske unij e L 423/370 26.11.2021  
2.13 Zaključek preizkusa
2.13.1 Moto r se po zaključku zadnjega dela preizkusa takoj izklopi.
2.13.2 Vzorčevalnik s konstantno prost ornino (CVS) ali druge sesalne naprav e se izklopij o ali pa se prekine poveza va 
z izpušno cevjo oz. cevmi vozila.
2.13.3 Vozilo se lahk o nato odstrani z dinamometra.
2.14 Postopk i po preizkusu
2.14.1 Prever janje analizatorja plina
Prever i se odčitek za ničelni in kalibracijski plin na analizat orjih, uporabljenih za neprekinjeno mer jenje 
razredčenih plinov . Preizkus se šteje za sprejemljiv , če je razlika med rezultati pred preizkusom in po njem 
manjša od 2 % vrednosti kalibracijsk ega plina.
2.14.2 Analiza vreče
2.14.2.1 Izpušni plini in zrak za redčenje, zajeti v vreči, se analiziraj o takoj, ko je mogoče. Izpušni plini v nobenem 
primer u ne smejo biti analizirani pozneje kot v 30 minutah po zaključku faze cikla.
Upoštev a se reaktivni čas plina za spojine v vreči.
2.14.2.2 Pred analizo se mer ilno območje analizatorja, ki bo uporabljeno za vsak o spojino, z ustreznim ničelnim 
plinom nastavi na nič takoj, ko je to izvedljivo.
2.14.2.3 Krivulje kalibr iranja za analizatorj e se nastav ijo z uporabo kalibraci jskih plino v, ki imajo nazivne koncentracij e 
od 70 do 100 % celotnega razpona.
2.14.2.4 Nato se ponovno prever ijo ničelne nastavitve na analizatorjih : če katera koli odčitana vrednost za več kot 2 % 
obsega skale odst opa od razpona iz odsta vka 2.14.2.2 te priloge, se za ta analizat or postopek ponovi.
2.14.2.5 Vzorci se nato analizirajo.
2.14.2.6 Po analizi se z istimi plini ponovn o prever ijo ničelne točke in točke kalibr iranja. Preizkus se šteje za sprejemljiv , 
če je razlika manjša od 2 % vrednosti kalibraci jskeg a plina.
2.14.2.7 Hitrosti pretoka in tlaki različnih plinov v analizatorju mora jo biti enaki tistim, ki so bili uporabljeni med 
kalibr iranjem analizatorjev .
2.14.2.8 Vsebina vsakeg a od mer jenih sesta vnih delov se zabeleži po stabilizacij i mer ilne naprave
2.14.2.9 Masa in število vseh emisi j se po potrebi izračunata v skladu s Prilogo B7.
2.14.2.10 Kali briranja in prever janja se opravi jo:
(a) pred analizo vsakeg a para vreč in po njej ali
(b) pred zaključenim preizkusom in po njem.
V primer u (b) se kalibr iranja in prever janja opravi jo na vseh analizatorjih za vsa območja, uporabljena med 
preizkusom.
V obeh primer ih, tj. (a) in (b), se za pripadajoče vreče z zrak om iz okolice in izpušnimi plini uporabi enak o 
območje analizat orja.
2.14.3 Tehtanje filtra za delce z vzorcemSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/371  
2.14.3.1 Filte r za delce z vzorcem se vrne v teht alno komoro (ali prost or) najpoznej e eno uro po zaključku preizkusa. 
Najmanj eno uro se kondicionira v petr ijevki , ki je zaščiten a pred vdorom prahu in omogoča izmenjav o zraka, 
nato pa se stehta. Bruto teža filtra se zabeleži.
2.14.3.2 Vsaj dva neuporabljena referen čna filtra se stehtata v osmih urah po tehtanjih filtra z vzorcem, najbolje pa je, 
da se to izvede hkrati. Referenčni filtri so enake velik osti in iz enakeg a mate riala kot filter z vzorcem.
2.14.3.3 Če se specifična teža katerega koli referenčneg a filtra v primer javi s tehtanji filtra z vzorcem spremeni za več 
kot ± 5 μg, se filter z vzorcem in referenčni filtri ponovn o kondicioniraj o v tehtalni komor i (ali prostoru) ter 
ponovno stehta jo.
2.14.3.4 Primer java rezultato v teht anja referen čnega filtra se opravi na podlagi specifičnih tež in aritmetičnega drsečeg a 
povprečja specifič ne teže tega referenčnega filtra. Aritmetično drseče povprečje se izračuna na podlagi 
specifi čnih tež, pridobljenih v obdobju po tem, ko so bili referen čni filtri dani v tehtalno komoro (ali prost or). 
Obdobje za izračun povprečja je vsaj en dan in največ 15 dni.
2.14.3.5 Dov oljenih je več ponovnih kondicioniranj in teht anj filtra z vzorcem in referenčnih filtrov , ki se izvedejo 
najv eč 80 ur po mer jenju plinov iz preizkusa emisi j. Če pred iztekom 80 ur več kot polo vica referenčnih 
filtrov izpolni mer ilo ± 5 μg, se lahk o tehtanje filtra z vzorcem upošteva kot veljavno. Če sta bila ob izteku 
80 ur uporabljena dva referen čna filtra, od kater ih en ne izpolnjuje mer ila ± 5 μg, se tehtanje filtra z vzorcem 
šteje za velja vno, če je vsota absolutnih razlik med specifi čno in drsečo vrednostjo obeh referenčnih filtrov 
enaka 10 μg ali manjša.
2.14.3.6 Če mer ilo ± 5 μg izpolni manj kot polo vica referen čnih filtrov , se filter z vzorcem zavrže, preizkus emisij pa 
ponovi. Vsi referenčni filtri se zavržejo in zamenjajo v 48 urah. V vseh drugih primer ih se referenčni filtri 
zamenjaj o vsaj vsakih 30 dni, in sicer tako, da se noben filter z vzorcem ne stehta brez primer jave 
z referenčnim filtrom, ki je bil v tehtalni komor i (ali prostoru) prisote n najmanj en dan.
2.14.3.7 Če mer ila za stabilizacij o tehtalne komore (ali prost ora) iz odstavka 4.2.2.1 Priloge B5 niso izpolnjena, teht anja 
referen čnega filtra pa izpolnjujejo zgoraj navedena mer ila, lahk o proizvajalec vozila sprejme teže filtra 
z vzorcem ali pa preizkuse razveljav i, po popra vilu krmilneg a sistema tehtalne komore (ali prostora) pa 
ponovi preizkus.SL Uradni list Evropske unij e L 423/372 26.11.2021  
Dodatek 1 
Postopek preizkusa emisij za vsa vozila, opremljena s siste mi z redno regeneracijo 
1. SPLOŠNO
1.1 V tem dodatku so določene posebne določbe v zvezi s preizkušanjem vozil s sistem i z redno regeneraci jo, kot so 
opredeljeni v odsta vku 3.8.1 tega pravilnik a.
1.2 Med cikli, v kater ih se izvede regeneraci ja, ni treba uporabiti emisi jskih standardov . Če se redna regenera cija med 
posameznim preizkusom tipa 1 izvede najmanj enkrat in se je med priprav o vozila že izvedla najmanj enkrat ali če 
je razdalja, prev ožena v ponovljenih preizkusih tipa 1 med dvema zaporednima rednima rege neracijama, večja od 
4 000 km, poseben preizkusni postopek ni potreben. V tem primer u se ta dodatek ne uporablja, uporabi pa se 
faktor Ki 1,0.
1.3 Določbe v tem dodatku se ne uporabljaj o za število delcev v emisijah.
1.4 Na zahte vo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a orga na preizkusnega postopk a, določenega za sisteme z redno 
regeneraci jo, ni treba uporabiti za regeneraci jsko naprav o, če proizvajalec predloži podatke, ki dokazujejo, da 
emisije v ciklih, v kater ih se izvede regeneraci ja, ostanejo pod mejnimi vrednostmi emisij iz odstavka 6.3.10 tega 
pravilnika za zadevno kate gorijo vozil. V tem primer u se za CO 2 in porabo goriva uporabi nespremenljiva vrednost 
za Ki, ki znaša 1,05.
2. PREIZKUSNI POSTOPEK
Preizkusno vozilo je sposobno preprečiti ali omogočiti postopek regenera cije, če to delov anje ne vpliva na prvotno 
kalibr iranje motorja. Preprečevanje regener acije je dovoljeno le med polnjenjem regeneraci jskeg a sistema in cikli 
predk ondicioniranja. Med mer jenjem emisij v fazi regeneraci je ni dovoljeno. Preizkus emisij se izvede 
z nespremenjeno krmilno enoto proizva jalca originalne opreme. Na zahte vo proizvajalca in s soglasjem pristojneg a 
orga na se lahk o med določanjem Ki uporabi „tehnična krmilna enota“, ki ne vpliva na prvotno kalibr iranje mot orja.
2.1 Mer itve emisij izpušnih plino v med dvema cikloma WLTC z rege neracijskimi dogodki
2.1.1 Aritmetično povprečje emisi j med dogodki regener acije in med polnjenjem rege neracijsk e naprave se določi 
z aritmetično sredino več preizkusov tipa 1 (če sta več kot dva) v približno enakem razmiku. Druga možnost je, da 
proizvajalec zagot ovi podatk e, ki kažejo, da emisije v ciklih WLTC med dogodki rege neracije ostanejo konstantne 
(± 15 %). V tem primer u se lahk o uporabij o emisi je, izmer jene v preizkusu tipa 1. V vseh drugih primer ih se emisije 
izmer ijo za vsaj dva cikla tipa 1: eno mer jenje takoj po regener aciji (pred novo obremenitvi jo) in eno čim bližje fazi 
regeneraci je. Vsa mer jenja emisij se opravi jo v skladu s to prilogo, vsi izračuni pa v skladu z odsta vkom 3 tega 
dodatka.
2.1.2 Postope k obremenitve in določitev Ki se opra vita med ciklom vožnje tipa 1 na dinamometr u z valji ali na preizkusni 
naprav i za motor z uporabo enak ovrednega preizkusnega cikla. Ti cikli lahk o poteka jo neprekinjeno (tj. med cikli ni 
treba izklopiti motor ja). Po katerem koli zaključenem ciklu se lahk o vozilo odstrani z dinamometra z valji in 
preizkus se lahk o nadaljuje pozneje.
Za vozila razreda 2 in razreda 3 se lahk o na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a orga na Ki določi z zelo 
visok o fazo ali brez nje.
Na zahtev o proizva jalca in z odobr itvijo pristojnega organa lahk o proizvajalec oblikuje alternati vni postopek in 
dokaže njego vo enak ovrednost, vključno s temperaturo filtra, obsegom obremenitve in prevože no razdaljo. To 
lahk o stori na preizkusni naprav i za motor ali na dinamometr u z valji.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/373  
2.1.3 Zabeležijo se število ciklov D med dvema cikloma WLTC, v kate rih nasto pijo regener acijski dogodki, števi lo ciklov , 
v kater ih se izvedejo mer jenja emisi j, tj. n, in mer jenja masnih emisi j M0
sijza vsak o spojino i v vsakem ciklu j.
2.2 Mer jenje emisij med rege neracijo
2.2.1 Priprava vozila na preizkus emisij med fazo regeneraci je, če je to potrebno, se lahk o zaključi s cikli predk ondi ­
cioniranja iz odstavka 2.6 te priloge ali enak ovrednimi cikli za preizkusno naprav o za motor , odvisno od izbranega 
postopka obremenitve iz odsta vka 2.1.2 tega dodatka.
2.2.2 Preizkusni pogoji in pogoji za vozilo za preizkus tipa 1, ki je opisan v tem pravilniku, se uporabljajo, preden se 
izvede prvi veljavn i preizkus emisij.
2.2.3 Regene racija se ne sme začeti med priprav o vozila. To se lahk o zagot ovi na enega od naslednjih načino v:
(a) za cikle predk ondicioniranja se lahk o vgradi „navidezni“ sistem z regener acijo ali delni sistem;
(b) s kate ro koli drugo metodo, dogov orjeno med proizvajalcem in pristojnim organom.
2.2.4 Preizkus emisij izpušnih plino v pri hladnem zagonu, vključno z regeneraci jskim postopk om, se opravi v skladu 
z velja vnim ciklom WLTC.
2.2.5 Če regener acijski postopek zahteva več kot en cikel WLTC, je treba zaključiti vsak cikel WLTC. Za dokončanje 
regeneraci je je dovoljeno za več ciklov uporabiti en filter za delce z vzorcem.
Če je potreben več kot en cike l WLTC, se vožnje za naknadne cikle WLTC opravi jo takoj in brez izklopa motorja, 
dokler ni regener acija v celoti zaključena. Če bi število vreč za plinaste emisije, potrebnih za več ciklov , preseg lo 
število razpoložljivih vreč, se novi preizkus priprav i v najkra jšem možnem času. V tem času se motor ne izklopi.
2.2.6 Vrednost emisij za vsak o spojino i med regenera cijo Mri se izračuna v skladu z odsta vkom 3 tega dodatka. Število 
veljavnih preizkusnih ciklov d, izmer jenih za popolno regeneraci jo
3. IZRAČUNI
3.1 Izračun emisij izpušnih plino v in CO2 ter poraba goriva pri enem sistemu z rege neracijo
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
pri čemer za vsak o zadevno spojino i velja:
M0
sijso masne emisi je spojine i v preizkusnem ciklu j brez regeneraci je (v g/km);
M0
rijso masne emisi je spojine i v preizkusnem ciklu j med regenera cijo (v g/km) (če je d>1, se prvi preizkus 
cikla WLTC opravi pri hladnem teku, naknadni cikli pa pri toplem);
Msi so povprečne vrednosti masnih emisi j spojine i brez rege neracije (v g/km);SL Uradni list Evropske unij e L 423/374 26.11.2021  
Mri so povprečne vrednosti masnih emisi j spojine i med rege neracijo (v g/km);
Mpi so povprečne vrednosti masnih emisi j spojine i (v g/km);
n je število preizkusnih ciklo v med cikli, v kater ih nasto pijo regenera cijski dogodki, med katerimi so mer jene 
emisije v ciklih WLTC tipa 1, ki je ≥ 1;
d je število zaključenih veljavnih preizkusnih ciklov , potrebnih za regener acijo;
D je števi lo zaključenih veljavnih preizkusnih ciklov med dvema cikloma, kjer se zgodi regener acijski 
dogodek.
Izračun Mpi je grafično prikazan na sliki A6.App1/1.
Slika A6.App1/1
Parametr i, izmer jeni v preizkusu emisij v ciklih, v kater ih se začne regeneracija, in med temi cikli 
(shematski prikaz, emisije v času trajanja „D“ se lahk o povečajo ali zmanjšajo)
3.1.1 Izračun faktorja regeneraci je Ki za vsak o zadevno spojino i.
Proizvajalec lahk o za vsak o spojino neodvisno določi bodisi seštevne izravna ve bodisi faktor je množenja.
Fakt or Ki:Ki¼Mpi
Msi
Izrav nava Ki:Ki¼Mpi – M si
Rezultati Msi, Mpi in Ki ter proizva jalčeva izbira vrste faktorja se zabeležijo . Rezultat Ki se zabeleži v vseh ustreznih 
poročilih o preizkusu. Rezultati Msi, Mpi in Ki se zabeležijo v vseh ustreznih preizkusnih obrazcih.
Ki se lahk o določi po zaključku eneg a regenera cijsk ega zaporedja, ki obsega mer itve pred regener acijskim dogodk om, 
med njim in po njem, kot je prikazano na sliki A6.App1/1.
3.2 Izračun emisij izpušnih plino v in CO2 ter porabe goriva za več sistem ov z redno regeneraci jo
Naslednje postavk e se izračuna jo za en delov ni cikel tipa 1 za mer ila za emisije in za emisi je CO2. Emisije CO 2, 
uporabljene za naved eni izračun, izhaja jo iz rezultata koraka 3 iz tabele A7/1 v Prilogi B7.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nkza nj≥1SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Fakt or Ki:Ki¼Mpi
Msi
Izravna va Ki:Ki¼Mpi – M si
pri čemer je:
Msi povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino i brez regener acije (v g/km);
Mri povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino i med regener acijo (v g/km);
Mpi povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino i (v g/km);
Msik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i brez regener acije (v g/km);
Mrik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i med regener acijo (v g/km);
M0
sik,jpovprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i brez regeneraci je, izmer jene na točki j, kjer je 
1≤j≤n k(v g/km);
M0
rik,jmasne emisije za dogodek k za spojino i med regenera cijo (ko je j>1, se prvi preizkus tipa 1 opravi pri 
hladnem teku, naknadni cikli pa pri topl em), izmer jene v preizkusnem ciklu j, kjer je 1≤j≤d k(v g/km);
nk števi lo zaključenih preizkusnih ciklov za dogodek k med dvema cikloma, v kate rima nastopi jo 
regenera cijsk e faze, med kate rimi so izmer jene emisije (cikli WLTC tipa 1 ali enak ovredni cikli na 
preizkusni naprav i za motor ), ki je ≥ 2;
dk števi lo zaključenih velja vnih preizkusnih ciklo v za dogodek k, potrebnih za popolno regenera cijo;
Dk števi lo zaključenih veljavnih preizkusnih ciklov za dogodek k med dvema cikloma, v kater ima nasto pijo 
faze rege neracije;
x števi lo dokončanih regeneraci jskih dogodk ov.
Izračun Mpi je grafično prikazan na sliki A6.App1/2.SL Uradni list Evropske unij e L 423/376 26.11.2021  
Slika A6.App1/2
Parametr i, izmer jeni v preizkusu emisij v ciklih, v kater ih se začne regeneracija, in med temi cikli 
(shematski prikaz)
Izračun Ki za več sistemo v z redno regeneraci jo je mogoč šele po določenem številu regeneraci jskih dogodk ov za 
vsak sistem.
Po izvedbi celotnega postopka (od A do B, glej sliko A6.App1/2) je treba pono vno doseči prvotni začetni pogoj A.
3.3 Fakt orji Ki in izrav nave Ki se zaokrožijo na štiri decimalna mesta. Izrav nave Ki se zaokrožij o na podlagi fizične enot e 
vrednosti emisi jskeg a standarda.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/377  
Dodatek 2 
Preizkusni pos topek za spremljanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo pono vnega 
polnjenja 
1. SPLOŠNO
V primer u preizkušanja vozil NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FCHV in OVC-FCHV (kak or je ustrezno) se uporabljata 
dodatka 2 in 3 k Prilogi B8.
V tem dodatku so opredeljene posebne določbe v zvezi s popravk om rezultato v za preizkus masnih emisij CO 2 kot 
funkci je energijsk e bilance ΔE REESS za vse sisteme REESS.
Popra vljene vrednosti masnih emisi j CO 2 ustrezaj o ničelni energijski bilanci (ΔEREESS ¼0) in se izračuna jo z uporabo 
korekcijsk ega koeficie nta, določenega, kot je opredeljeno v nadaljevanju.
2. MERILNA OPREMA IN INSTR UMENTI
2.1 Mer itev toka
Praznjenje naboja iz sistema REESS se opredeli kot negat ivni tok.
2.1.1 Tok v sistemu REESS se mer i v preizkusih, in sicer z uporabo tokovneg a pretvorn ika objemnega ali zapr tega tipa. 
Sistem za mer jenje toka izpolnjuje zahte ve iz tabele A8/1. Pretvor niki toka so zmožni mer iti najvišje tokove ob 
zagonu mot orja in pri temperatur nih pogojih v času mer itve.
Za zagot ovitev točnosti mer itev se pred preizkusom opravi ta ničelna prilagoditev in razmagnetenje v skladu 
z navodili proizvajalca instr umenta.
2.1.2 Tokovni pretvornik i se namestijo na kater i koli sistem REESS na enega od kablov , priključenih neposredno v sistem 
REESS, v mer itvi pa se upošteva skupni tok v sistemu REESS.
Če so žice zaščitene, se uporabij o ustrezne metode, kot jih je določil pristojni organ.
Za enostavno mer jenje toka v siste mu REESS z uporabo zunanje mer ilne opreme naj proizva jalci poskrbijo , da so 
v vozilo vgrajene ustrezne, varne in dostopne priključne točk e. Če to ni izvedljivo, proizva jalec pristojnemu organu 
pomaga tako, da omogoči priključit ev pretvornik a na eneg a od kablov , priključenih v sistem REESS, na zgoraj 
opisani način.
2.1.3 Izmer jeni tok se integrira glede na čas pri najn ižji frekvenci 20 Hz, s čimer se pridobi izmer jena vrednost Q, izražena 
v ampe r urah (Ah). Izmer jeni tok se integrira glede na čas, s čimer se pridobi izmer jena vrednost Q, izražena v ampe r 
urah (Ah). Integraci ja se lahk o opravi v sistemu za mer jenje toka.
2.2 Podatki na vozilu
2.2.1 Namesto tega se lahk o tok v sistem u REESS določi tudi na podlagi podatk ov na vozilu . Z namenom uporabe te 
mer ilne metode se zagoto vi, da je mogoče iz preizkusnega vozila pridobiti naslednje podatk e:
(a) integr irano vrednost za nivo napolnjenosti od zadnjeg a vžig a v Ah;
(b) integr irano vrednost za nivo napolnjenosti iz podatk ov na vozilu, izračunano pri najnižji frekvenci vzorca 5 Hz;
(c) vrednost za nivo napolnjenosti prek priključka OBD, kot je opisano v standardu SAE J1962.
2.2.2 Proizvajalec pristojnemu organu dokaže točnost podatk ov o polnjenju in praznjenju na vozilu iz sistema REESS.
Proizvajalec lahk o ustvar i skupino vozil za spremljanje sistema REESS, da bi dokazal, da so podatki o polnjenju in 
praznjenju na vozilu iz sistema REESS pravilni. Točnost podatk ov se dokaže na reprezentativnem vozilu.SL Uradni list Evropske unij e L 423/378 26.11.2021  
Veljajo naslednja mer ila za skupino:
(a) identični procesi zgorevanja (tj. prisilni vžig, kompresi jski vžig, dvotaktni, štiritaktni);
(b) identičen način polnjenja in/ali rekuperacij e (podatk ovni modul programske opreme za sistem REESS);
(c) razpoložljivost podatk ov na vozilu ;
(d) identičen nivo napolnjenosti, izmer jen s podatk ovnim modulom sistem a REESS;
(e) simulacija identičnega nivoja napolnjenosti na vozilu.
2.2.3 Vsi sistemi REESS, ki ne vpliva jo na masne emisije CO2, se izključijo iz spremljanja.
3. POSTOPEK ZA POPRA VEK GLEDE NA SPREMEMBO ENER GIJE V SISTEMU REESS
3.1 Mer jenje toka v sistemu REESS se začne hkrati z začetk om preizkusa in zaključi takoj, ko vozilo prevozi celoten 
vozni cikel.
3.2 Energij ska bilanca Q, izmer jena v siste mu za polnjenje z elektr ično energi jo, se uporabi kot mer ilo razlike 
v energetski vsebnosti sistema REESS ob zaključku cikla v primer javi z začetk om cikla. Energij ska bilanca se določi 
za celotni prevoženi cike l WLTC.
3.3 V prevoženi h fazah cikla se beležij o ločene vrednosti za Qphase .
3.4 Popra vek za masne emisi je CO 2 v celotnem ciklu kot funkci ja korekcij skeg a mer ila c
3.4.1 Izračun korekcijsk ega mer ila c
Korekcij sko mer ilo c je razmer je med absolutno vrednostjo spremembe elektr ične energije ΔE REESS,j in energi je goriva 
ter se izračuna z naslednjima enačbama:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
pri čemer je:
c korekcijsk o mer ilo;
ΔE REESS,j sprememba elektr ične energije za vse sistem e REESS v času j, določena v skladu z odstavk om 4.1 
tega dodatka (v Wh);
j v tem odstavku celote n velja vni preizkusni cikel WLTP;
Efuel energija goriva v skladu z naslednjo enačbo:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
pri čemer je:
Efuel energijska vsebnost porabljenega goriva v veljavnem preizkusnem ciklu WLTP (v Wh);
HV kalor ična vrednost v skladu s tabelo A6.App2/1 (v kWh/l);
FC nb neurav notežena poraba goriva iz preizkusa tipa 1, ki ni popravlj ena za energi jsko bilanco, 
določena v skladu z odstavk om 6 Priloge B7 ter z uporabo rezultato v za mer ila za emisi je in 
CO 2, izračunanih v koraku 2 iz tabele A7/1 (v l/100 km);
d prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preizkusnem ciklu WLTP (v km);
10 faktor pretvorb e v Wh.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/379  
3.4.2 Popra vek se uporabi, če je sprememba ΔEREESS negativna (ustreza praznjenju sistema REESS)
Popra vek je mogoče na zaht evo proizvajalca izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če:
(a) je ΔE REESS pozitivna (ustreza polnjenju sistema REESS);
(b) lahk o proizva jalec pristojnemu organu z mer itvijo dokaže, da ni nobene povezave med ΔEREESS in masnimi 
emisijami CO 2 oziroma ΔEREESS in porabo goriva.
Tabela A6, Dodatek 2/1
Energijska vsebnost goriva (kot je ustrezno) 
Gor ivo Bencin 
(E0)Bencin 
(E10)Etanol 
(E85)Dizelsk o 
gorivo 
(B0)Dizelsk o 
gorivo 
(B7)UNP SZP
Toplotna 
vrednost8,92
(kWh/l)8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
(kWh/l)9,79
kWh/l12,86 × ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = gostota preizkusneg a goriva pri 15 °C (v kg/l)
4. UPORABA FUNK CIJE POPRA VKA
4.1 Za uporabo funkcije popravka se izračuna sprememba elektr ične energije ΔEREESS,j za obdobje j v vseh sistem ih 
REESS iz izmer jenega toka in nazivne napetost i:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
pri čemer je:
ΔEREESS,j,i sprememba elektr ične energi je i v sistemu REESS v zadevnem obdobju j (v Wh);
in:
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
pri čemer je:
UREESS nazivna napetost v sistemu REESS v skladu s standardom IEC EN 60050-482 (v V);
IðtÞj,i elektr ični tok i v sistemu REESS v zadevnem obdobju j, določen v skladu z odsta vkom 2 tega 
dodatka (v A);
t0 čas na začetku zadevnega obdobja j (v s);
tend čas na koncu zadevneg a obdobja j (v s).
i indeks no števi lo zadevnega sistema REESS;
n skupno število sistemo v REESS;
j indeks no število za zadevno obdobje, pri čemer je obdobje katera koli veljavna faza cikla, 
kombinacija faz cikla in celotni veljavni cike l;
1
3600faktor pretvorb e iz Ws v Wh.SL Uradni list Evropske unij e L 423/380 26.11.2021  
4.2 Za popravek masnih emisi j CO 2 (v g/km) se uporabijo Wiliansovi faktorji za specifi čni proces zgorevanja iz 
tabele A6, Dodatek 2/3.
4.3 Popra vek se izvede in uporabi za celoten cikel in za vsak o fazo cikla posebej ter se zabeleži.
4.4 Za ta specifi čni izračun se uporabi nespremenljiva učink ovitost altern atorja za oskrbo z elektr ično energi jo:
ηalternator¼0,67za alternatorje zapolnjenje z električno energijo sistema REESS
4.5 Dobljena razlika masnih emisi j CO 2 za zadevno obdobje j se zaradi načina delo vanja alternator ja pod obremenitvijo 
za polnjenje sistema REESS izračuna z naslednjo enačbo:
ΔM CO2,j ¼0,0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
pri čemer je:
ΔM CO2,j dobljena razlika masnih emisij CO 2 za obdobje j (v g/km);
ΔEREESS,j sprememba energije za sistem REESS v zadevnem obdobju j, izračunana v skladu 
z odstavk om 4.1. tega dodatka (v Wh);
dj prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);
j indeks no število za zadevno obdobje, pri čemer je obdobje katera koli veljavna faza cikla, 
kombinacija faz cikla in celotni veljavni cike l;
0,0036 faktor pretvorb e iz Wh v MJ;
ηalternator učink ovitost alternator ja v skladu z odstavk om 4.4 tega dodatka;
Willans factor Willansov faktor za specifič ni proces zgorevanja, kot je opredeljen v tabeli A6, Dodatek 2/3 
(v gCO 2/MJ).
4.5.1 Vrednosti CO 2 za vsak o fazo in celoten cikel se popra vijo, kot sledi:
Za raven 1A:
MCO2,p,3 = MCO2 ,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2 ,c,2b – ΔM CO2,j
Za raven 1B:
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2 ,j)
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2 ,j)
pri čemer je:
ΔM CO2,j rezultat iz odstavka 4.5 tega dodatka za obdobje j (v g/km).
4.6 Za popra vek emisije CO 2 (v g/km) se uporabijo Wiliansov i faktor ji iz tabele A6, Dodatek 2/3.
Tabela A6, Dodatek 2/3
Wilianso vi fakt orji (kot je ustrezno) 
Polnjenje pri tlaku 
okoliceTlačno polnjenje
Prisilni vžig Bencin (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
gCO 2/MJ 175 186
Bencin (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
gCO 2/MJ 174 184SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/381  
Polnjenje pri tlaku 
okoliceTlačno polnjenje
SZP (G20) m3/MJ 0,0719 0,0764
gCO 2/MJ 129 137
UNP l/MJ 0,0950 0,101
gCO 2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
gCO 2/MJ 169 179
Kompre sijski vžig Dizelsk o gorivo 
(B0)l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161
Dizelsk o gorivo 
(B7)l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161SL Uradni list Evropske unij e L 423/382 26.11.2021  
Dodatek 3 
Izračun razmer ja energije iz plina za plinast a goriva (UNP in ZP/biometan ) 
1. MERJENJE MASE PLINASTEGA GORIV A, PORABLJENEGA V PREIZKUSNEM CIKL U TIPA 1
Mer jenje mase plina, porabljenega v ciklu, se izvede s sistem om za tehtanje goriva, ki lahk o med preizkusom izmer i težo 
posode za shranjevanje v skladu z naslednjimi zaht evami:
(a) točnost ± 2 % razlike med odčitki na začetku in koncu preizkusa ali večja točnost ;
(b) sprejmejo se ukrepi, da se prepreči jo napake pri mer jenju.
Taki ukrepi vključujejo vsaj previdno vgradnjo naprav e v skladu s priporočili proizvajalca instr umenta in dobro 
inženirsk o prakso;
(c) če je mogoče dokazati enak ovredno točnost, je dovoljeno uporabiti tudi druge načine mer jenja.
2. Izračun razmer ja energije iz plina
Vrednost porabe goriva se izračuna iz emisij ogljikovodik ov, ogljikovega monoksida in ogljikovega dioks ida, določenih 
na podlagi rezultato v mer jenja, pri čemer se predpostavlja, da med preizkusom zgoreva samo plinasto gorivo.
Razmer je energije iz plina za energijo, porabljeno v ciklu, se določi z naslednjo enačbo:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
pri čemer je:
Ggas razmer je energi je iz plina (v %);
Mgas masa plinasteg a goriva, porabljenega v ciklu (v kg);
FC norm poraba goriva (v l/100 km za UNP , v m3/100 km za ZP/biometan), izračunana v skladu 
z odstavk oma 6.6 in 6.7 Priloge B7;
dist razdalja, prev ožena v ciklu (v km);
ρ gost ota plina:
ρ = 0,654 kg/m3 za ZP/biometan;
ρ = 0,538 kg/liter za UNP;
cf korekcijski faktor z naslednjima predpostavl jenima vrednostma:
cf = 1 v primer u UNP ali referen čnega goriva G20;
cf = 0,78 v primer u referenčnega goriva G25.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/383  
PRILOGA B6a 
Korekcijski preizkus za temperaturo okolice za določitev emisij CO2 pod reprezentativnimi pogoji 
regionalne temperature 
Ta priloga se uporablja samo za raven 1A.
1. UVOD
V tej prilogi je opisan dodatni postope k za korekcij ski preizkus za temperaturo okolice (ATCT) za določitev emisij 
CO 2 pod reprezentativnimi pogoji regionalne temperature.
1.1 Emisije CO2 za vozila z motorj em z notranjim zgorevanjem in NOVC-HEV ter vrednost ohranjanja naboja za 
vozila OVC-HEV se popravi jo v skladu z zahte vami iz te priloge. Popravek za vrednost CO 2 za preizkus pri 
praznjenju naboja ni potreben. Popravek za elektr ični doseg ni potreben.
2. SKUPINA KOREK CIJSKIH PREIZKUSO V ZA TEMPERA TUR O OKOLICE (ATCT)
2.1 Del iste skupine ATCT so lahk o samo vozila, ki so identična glede na vse naslednje lastnosti:
(a) zgradba pogonskeg a sistema (tj. z notranjim zgorevanjem, hibr id, gorivne celice ali elektr ično);
(b) proces zgorevanja (tj. dvotaktni, štiritaktni);
(c) število in razporeditev valjev ;
(d) način zgorevanja v motorju (tj. posredno ali neposredno vbrizga vanje);
(e) vrsta hladilnega sistema (tj. zrak, voda ali olje);
(f) način polnjenja (tj. polnjenje pri tlaku okolice, tlačno polnjenje);
(g) gorivo, za kate ro je motor zasno van (tj. bencin, dizelsk o gorivo, ZP, UNP itd.);
(h) katalizator (tj. tristezni, redukcijski lovilnik NO x, SCR, redukcijski katalizator NO x ali drugi);
(i) podatek, ali je filter za delce nameščen; ter
(j) vračanje izpušnih plino v (z ali brez, hlajeno ali nehla jeno).
Poleg tega so vozila podobna glede na naslednje značilnosti:
(k) med vozili so razlike v delovni prostorni ni motorj a, ki ne presega jo 30 % vozila z najmanj šo delov no 
prostorni no, in
(l) izolacija prostora za motor je podobnega tipa glede mat eriala, količine in mesta izolaci je. Proizvajalci 
homologaci jskem u organu predložijo dokazila (npr . z grafikami CAD), da sta prost ornina in teža izolaci jskeg a 
mater iala, ki bo nameščen, pri vseh vozilih v skupini večja od 90 % prostorni ne oziroma teže mate riala, 
izmer jene za referenčno vozilo v preizkusu ATCT .
Razlik e v izolaci jskem mate rialu in mestu se lahk o sprejmejo kot del ene skupine ATCT , če je mogoče dokazati, da 
ima preizkusno vozilo najslabšo izolaci jo prostor a za motor .
Če lahk o proizvajalec homologaci jskemu organu dokaže, da je zagot ovljen najslabši možni primer (tj. vozilo je 
brez izolaci je), ali če skupino ACTC sestavlja ena skupina interpolacij, se lahk o zahteve glede dokumentiranja 
izolaci jskih mater ialov opusti jo.
2.1.1 Če so nameščene naprav e za aktivno shranjevanje topl ote, se za del iste skupine ATCT štejejo samo vozila, ki 
izpolnjujejo naslednje zahteve:
(a) toplotna kapacitet a, opredeljena z entalpi jo, shranjeno v sistem u, je v razponu od 0 do 10 % nad entalpi jo 
preizkusnega vozila in
(b) proizvajalec originalne opreme lahk o tehnični službi predloži dokaze, da je čas za sproščanje topl ote pri 
zagonu motorj a znotraj skupine v razponu od 0 do 10 % pod časom, potrebnim za sprostite v topl ote 
preizkusnega vozila.SL Uradni list Evropske unij e L 423/384 26.11.2021  
2.1.2 Samo za vozila, ki izpolnjujejo mer ila iz odstavka 3.9.4 te priloge B6a, se šteje, da so del iste skupine ATCT .
3. POSTOPEK ATCT
Preizkus tipa 1, določen v Prilogi B6, se izvede z izjemo zahtev iz odsta vkov 3.1 do 3.9 te priloge B6a. To zahteva 
tudi nov izračun in uporabo točk prestav ljanja v skladu s Prilogo B2 ob upošte vanju različnih cestnih obremenitev , 
kot je določeno v odstavku 3.4 te priloge B6a.
3.1 Okoljski pogoji za ATCT
3.1.1 Tempe ratura (Treg), pri kateri je treba vozilo odstavi ti in preizkusiti za ATCT , znaša 14 °C.
3.1.2 Najk rajši čas odsta vitve (tsoak_A TCT) za ATCT je 9 ur.
3.2 Preizkusna celica in prostor za odsta vitev
3.2.1 Preizkusna celica
3.2.1.1 Preizkusna celica ima temperaturo nastavljeno na vrednost, ki je enaka Treg. Dejanska vrednost temperature je na 
začetku preizkusa v območju ± 3 °C, med preizkusom pa v območju ± 5 °C.
3.2.1.2 Specifi čna vlažnost (H) zraka v preizkusni celici ali vsesanega zraka motorja izpolnjuje naslednji pogoj:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg suhega zraka)
3.2.1.3 Tempe ratura zraka in vlažnost se izmer ita pri izstopni odpr tini hladilnega ventilatorja pri frekvenci najmanj 
0,1 Hz.
3.2.2 Prostor za odstavit ev
3.2.2.1 Prostor za odstavit ev ima temperaturo nastav ljeno na vrednost, ki je enaka Treg, dejanska vrednost temperature pa 
je v območju ± 3 °C na pet minut aritmetičnega povprečja delovanja in ne sme kazati siste matičnega odstopanja 
od nastavljene vrednosti. Tempe ratura se vzorči neprekinjeno pri frekvenci najmanj 0,033 Hz.
3.2.2.2 Lokacij a tipala temperature za prostor za odstavit ev je reprezentativna za mer jenje temperature okolice okrog 
vozila in jo prever i tehnična služba.
Tipalo je nameščeno vsaj 10 cm stran od stene območja za odstavit ev in je zaščiteno pred neposrednim pretok om 
zraka.
Pogoji pret oka zraka v prostoru za odsta vitev v bližini vozila ustrezaj o narav nemu konvekci jskemu pret oku, ki je 
reprezentativen za velik ost prostor a (brez prisilne konvekci je).
3.3 Preizkusno vozilo
3.3.1 Vozilo, ki bo preizkušeno, je reprezentativno za skupino, za katero so določeni podatki ATCT (kot je opisano 
v odstavku 2.1 te priloge B6a).
3.3.2 Iz skupine ATCT se izbere skupina interpolacij z najmanjšo delovno prostorn ino motorj a (glej odsta vek 2 te 
priloge B6a), preizkusno vozilo pa je v konfiguraciji „vozi la H“ te skupine.
3.3.3 Kjer je ustrezno, se izbere vozilo z najnižjo entalpijo naprav e za aktivno shranjevanje topl ote in najpočasnej šim 
sproščanjem toplot e za naprav o za aktivno shranjevanje topl ote iz skupine ATCT .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/385  
3.3.4 Preizkusno vozilo izpolnjuje zaht eve iz odsta vka 2.3 Priloge B6 in odstavka 2.1 te priloge B6a.
3.4 Nastavit ve
3.4.1 Cestna obremenite v in nastavitve dinamometra so take, kot je določeno v Prilogi 4, vključno z zaht evo, da mora 
biti temperatura prostora 23 °C.
Za upoštevan je razlike v gost oti zraka pri 14 °C v primer javi z gostot o zraka pri 20 °C se dinamomete r z valji 
nastavi, kot je določeno v odstavkih 7 in 8 Priloge B4, le da se f2_TReg iz naslednje enačbe uporabi kot ciljni 
koeficient Ct.
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
pri čemer je:
f2 koeficient drugega reda za cestno obremenite v pri referenčnih pogojih (v N/(km/h)2);
Tref referen čna temperatura cestne obremenitve, kot je določena v odsta vku 3.2.10 tega pravi lnika (v C);
Treg regionalna temperatura, kot je opredeljena v odstavku 3.1.1 te priloge B6a (v C).
Če je na voljo veljavn a nastav itev dinamometra z valji iz preizkusa pri 23 °C, se koeficient drugega reda za 
dinamometer z valji, tj. Cd, prilagodi v skladu z naslednjo enačbo:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2 Preizkus ATCT in nastav itev cestne obremenitve zanj se opravita na dinamometr u 2WD, če je bil ustrezni preizkus 
tipa 1 opravl jen na dinamometr u 2WD, ali na dinamometr u 4WD, če je bil ustrezni preizkus tipa 1 opravljen na 
dinamometr u 4WD.
3.5 Predk ondicioniranje
Na zaht evo proizvajalca se lahk o predk ondicioniranje izvede pri Treg.
Tempe ratura mot orja je v območju ± 2 °C glede na nastav ljeno vrednost 23 °C ali Treg, ne glede na to, katera od teh 
temperatur se izbere za predk ondicioniranje.
3.5.1 Predk ondicioniranje vozil, ki jih poganj a izključno motor z notranjim zgorevanjem, se izvede v skladu 
z odsta vkom 2.6 Priloge B6.
3.5.2 Predk ondicioniranje vozil NOVC-HEV se izvede v skladu z odsta vkom 3.3.1.1 Priloge B8.
3.5.3 Predk ondicioniranje vozil OVC-HEV se izvede v skladu z odsta vkom 2.1.1 ali 2.1.2 Dodatka 4 k Prilogi B8.
3.6 Postope k odstavitve
3.6.1 Po predk ondicioniranju in pred preizkušanjem se vozila hrani jo v prostoru za odsta vitev z okoljskimi pogoji, 
opisanimi v odstavku 3.2.2 te priloge B6a.
3.6.2 Od konca predk ondicioniranja do odstavi tve pri temperatur i Treg vozilo temperatur i, drugačni od Treg, ni 
izpostavljeno več kot 10 minut.
3.6.3 Vozilo se nato hrani v prostoru za odsta vitev toliko časa, da je čas od konca preizkusa s predk ondicioniranjem do 
začetka preizkusa ATCT enak tsoak_A TCT, pri čemer dovoljeno odstopanje znaša dodatnih 15 minut. Na zahte vo 
proizvajalca in po odobr itvi homologaci jskeg a organa se lahk o čas tsoak_A TCT podaljša na najv eč 120 minut. V tem 
primer u se podaljšani čas izkoristi za ohlajanje, kot je opredeljeno v odsta vku 3.9 te priloge B6a.SL Uradni list Evropske unij e L 423/386 26.11.2021  
3.6.4 Odsta vitev se izvede brez uporabe hladilnega ventilatorja, vsi deli karoser ije pa morajo biti nameščeni, kot je 
predvideno pri običajnem parkiranju. Čas med koncem predk ondicioniranja in začetk om preizkusa ATCT se 
zabeleži.
3.6.5 Prehod iz prost ora za odsta vitev v preizkusno celico se opravi čim hitreje. Vozilo temperatur i, drugačni od Treg, ni 
izpostavljeno več kot 10 minut.
3.7 Preizkus ATCT
3.7.1 Preizkusni cike l je veljavn i cikel WLTC, določen v Prilogi B1 za ta razred vozila.
3.7.2 Upoštev ajo se postopki za izvajanje preizkuso v emisi j, kot je opredeljeno v Prilogi B6 za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, ter v Prilogi B8 za vozila NOVC-HEV in preizkus tipa 1 za vozila OVC- 
HEV pri ohranjanju naboja, le da so okoljski pogoji za preizkusno celico taki, kot je opisano v odsta vku 3.2.1 te 
priloge B6a.
3.7.3 Emisije iz izpušne cevi, opredeljene v koraku 2 v tabeli A7/1 za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim 
zgorevanjem, in v koraku 2 v tabeli A8/5 za vozila HEV v preizkusu ATCT , zlasti ne presega jo mejnih vrednosti 
emisij, ki se uporabljajo za preizkušeno vozilo in so opredeljene v odstavku 6.3.10 tega pravilnika.
3.8 Izračun in dokumentacij a
3.8.1 Korekcij ski faktor skupine, tj. FCF, se izračuna, kot sledi:
FCF = MCO2,T reg / MCO2,23°
pri čemer je:
MCO2,23° masne emisi je CO2 kot povprečje vseh ustreznih preizkusov tipa 1 pri 23 °C za vozilo H po 
opravl jenem koraku 3 iz tabele A7/1 Priloge B7 za vozila, ki jih poganj a izključno motor 
z notranjim zgorevanjem, in po opravl jenem koraku 3 iz tabele A8/5 Priloge B8 za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV , vendar brez nadaljnjih popravk ov (v g/km);
MCO2,T reg masne emisije CO2 v celotnem ciklu WLTC za preizkus pri regionalni temperatur i po 
opravl jenem koraku 3 iz tabele A7/1 Priloge B7 za vozila, ki jih poganj a izključno motor 
z notranjim zgorevanjem, in po opravl jenem koraku 3 iz tabele A8/5 Priloge B8 za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV , vendar brez nadaljnjih popravk ov (v g/km). Za vozila OVC-HEV in 
NOVC-HEV se uporabi faktor KCO2, kot je opredeljen v Dodatku 2 k Prilogi B8.
MCO2,23° in MCO2 ,Treg se izmer ita na istem preizkusnem vozilu.
FCF se zabeleži v vseh ustreznih poročilih o preizkusu.
FCF se zaokroži na štiri decimalna mesta.
3.8.2 Vrednosti CO2 za vsak o vozilo, ki ga poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, znotraj skupine ATCT 
(kot je opredeljeno v odstavku 2.3 te priloge B6a) se izračuna jo z naslednjima enačbama:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
pri čemer je:
MCO2,c,4 in MCO2,p,4 masne emisije CO 2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), dobljene v prejšnjem 
koraku izračuna (v g/km);
MCO2,c,5 in MCO2,p,5 masne emisi je CO2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), vključno 
s popravk om ATCT , ki se uporabij o za vse nadaljnje popra vke ali nadaljnje izračune (v 
g/km).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/387  
3.8.3 Vrednosti CO2 za vsak o vozilo OVC-HEV in NOVC-HEV znotraj skupine ATCT (kot je opredeljeno v odstavku 2.3 
te priloge B6a) se izračunajo z naslednjima enačbama:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
pri čemer je:
MCO2,CS,c,4 in MCO2 ,CS,p,4 masne emisije CO 2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), dobljene v prejšnjem 
koraku izračuna (v g/km);
MCO2,CS,c,5 in MCO2 ,CS,p,5 masne emisi je CO2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), vključno 
s popravk om ATCT , ki se uporabij o za vse nadaljnje popra vke ali nadaljnje izračune (v 
g/km).
3.8.4 Če je vrednost FCF manjša od ena, se pri najslabšem možnem pristopu v skladu z odstavk om 4.1 te priloge B6a 
šteje, da je enaka ena.
3.9 Določba glede ohlajanja
3.9.1 Za preizkusno vozilo, ki se uporablja kot referenčno vozilo za skupino ATCT , in za vsa vozila H iz skupine 
interpolacij znotraj skupine ATCT se končna temperatura hladilne tekočine motorja izmer i po odstavitvi pri 23 °C 
in času tsoak_A TCT, pri čemer dovoljeno odst opanje znaša dodatnih 15 minut, predhodno pa se prevozi ustrezni 
preizkus tipa 1 pri 23 °C. Trajanje se mer i od konca navedeneg a ustreznega preizkusa tipa 1.
3.9.1.1 Če je bil čas tsoak_A TCT v zadevnem preizkusu ATCT podaljšan, se uporabi enak čas odsta vitve, pri čemer dovoljeno 
odstopanj e znaša dodatnih 15 minut.
3.9.2 Postope k ohlaj anja se izvede čim prej po zaključku preizkusa tipa 1 z največ 20-minutno zakasnitvijo. Izmer jeni 
čas odstavitve je čas med mer jenjem končne temperature in zaključk om preizkusa tipa 1 pri 23 °C ter se zabeleži 
v vseh ustreznih preizkusnih obrazcih.
3.9.3 Povprečna temperatura v prost oru za odstavit ev za zadnje tri ure se odšteje od izmer jene temperature hladilne 
tekočine motorj a ob izteku časa odstavi tve, kot je določeno v odsta vku 3.9.1. To se nava ja kot ΔT_A TCT, vrednost pa 
se zaokroži na najbližje celo število.
3.9.4 Če je vrednost ΔT_A TCT enaka temperatur i ΔT_A TCT preizkusnega vozila, znižani za –2 °C, ali višja, se ta skupina 
interpolacij šteje za del iste skupine ATCT .
3.9.5 Za vsa vozila v skupini ATCT se hladilna tekočina izmer i na istem mestu v hladilnem sistemu. To mesto je čim 
bližje motorj u, tako da je temperatura hladilne tekočine čim bolj reprezentativna za temperaturo motorj a.
3.9.6 Mer jenje temperature v prostorih za odstavi tev se izvede, kot je določeno v odsta vku 3.2.2.2 te priloge B6a.
4. DRUGE MOŽNOSTI V POSTOPKU MERJENJA
4.1 Najs labši možni pristop za ohlaja nje vozila ali v zvezi z izolaci jo vozila
Na zahtev o proizva jalca in z odobr itvijo homologa cijsk ega orga na se lahk o namesto določb iz odstavka 3.6 te 
priloge B6a uporabi postopek ohlaj anja za preizkus tipa 1. V ta namen:
(a) se uporabljaj o določbe iz odstavka 2.7.2 Priloge B6 z dodatno zahtev o, da odsta vitev traja najmanj devet ur;SL Uradni list Evropske unij e L 423/388 26.11.2021  
(b) je temperatura motorja pred začetk om preizkusa ATCT v območju ± 2 °C glede na nastavljeno vrednost Treg. 
Navedena temperatura se zabeleži v vseh ustreznih preizkusnih obrazcih. V tem primer u se lahk o uporaba 
določbe glede ohlaj anja iz odsta vka 3.9 te Priloge B6a in mer il za izolaci jo prostor a za motor opusti za vsa 
vozila v skupini.
Ta možnost se ne sme uporabiti, če je vozilo opremljeno z naprav o za aktivno shranjevanje topl ote.
Uporaba navedene možnosti se zabeleži v vseh ustreznih poročilih o preizkusu.
Zahteve glede dokumentiranja izolaci jskih mate rialov se lahk o opusti jo.
4.2 Skupina ATCT , sesta vljena iz ene skupine interpolacij
Če skupina ATCT vsebuje samo eno skupino interpolacij, ni treba upošte vati določbe glede ohlaj anja iz 
odstavka 3.9 te priloge B6a. Uporaba te možnosti se zabeleži v vseh ustreznih poročilih o preizkusu.
4.3 Alte rnativno mer jenje temperature motor ja
Če mer jenje temperature hladilne tekočine ni izvedljivo, se lahk o na zahte vo proizvajalca in z odobr itvijo 
homologaci jskeg a orga na namesto temperature hladilne tekočine za namene določbe glede ohlaj anja iz 
odstavka 3.9 te priloge B6a uporabi temperatura motorn ega olja. V tem primer u se za vsa vozila v skupini 
uporabi temperatura motornega olja.
Uporaba navedene ga postopk a se zabeleži v vseh ustreznih poročilih o preizkusu.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/389  
PRILOGA B6b 
Popra vek rezulta tov CO2 glede na ciljno hitrost in razdaljo 
Ta priloga se uporablja samo za raven 1A.
1. SPLOŠNO
V tej prilogi B6b so določene posebne določbe glede popravka rezultato v preizkuso v za CO 2 glede na dovoljena 
odstopanja od ciljne hitrosti in razdalje.
Ta priloga B6b se uporablja samo za vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem.
2. MERJENJE HITR OSTI VOZIL A
2.1 Dejanska/izmer jena hitrost vozila (vmi; km/h), pridobljena na podlagi hitrosti valjev dinamometra z valji, se vzorči 
z mer ilno frekvenco 10 Hz skupaj z dejanskim časom, ki ustreza dejanski hitrosti.
2.2 Ciljna hitrost (vi; km/h) med časovnimi točkami iz tabel A1/1 do A1/12 v Prilogi B1 se določi z metodo linear ne 
interpolacije pri frekvenci 10 Hz.
3. POSTOPEK ZA POPRA VEK
3.1 Izračun dejanske/izmer jene in ciljne moči na kolesih
Moč in sile na kolesih, ki izha jajo iz ciljne in dejanske/izmer jene hitrosti, se izračunajo z naslednjimi enačbami:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
pri čemer je:
Fi ciljna pogonska sila v obdobju od (i – 1) do (i) (v N);
Fmi dejanska/izmer jena pogonska sila v obdobju od (i – 1) do (i) (v N);
Pi ciljna moč v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);
Pmi dejanska/izmer jena moč v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);
f0, f1, f2 koeficienti cestne obremenitve iz Priloge B4 (v N, N/(km/h) in N/(km/h)2);
Vi ciljna hitrost pri času (i) (v km/h);
Vm i dejanska/izmer jena hitrost pri času (i) (v km/h);
TM preizkusna masa vozila (v kg);
mr enak ovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavk om 2.5.1 Priloge B4 (v kg);SL Uradni list Evropske unij e L 423/390 26.11.2021  
ai ciljni pospešek v obdobju od (i – 1) do (i) (v m/s2);
ami dejanski/izmer jeni pospešek v obdobju od (i – 1) do (i) (v m/s2);
ti čas (v s).
3.2 V naslednjem koraku se z naslednjo enačbo izračuna začetna moč POVERR UN,1:
POVERR UN,1 = –0,02 x PRATED
pri čemer je:
POVERR UN,1 začetna prek omer na moč (v kW);
PRATED nazivna moč vozila (v kW).
3.3 Vse izračunane vrednosti Pi in Pmi, nižje od POVERR UN,1, se nastavi jo na POVERR UN,1, da se izključijo negativ ne vrednosti, 
ki niso pomembne za emisije CO2.
3.4 Vrednosti Pm,j se izračunajo za vsak o fazo cikla WLTC, pri čemer se uporabi naslednja enačba:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
pri čemer je:
Pm,j povprečna dejanska/izmer jena moč v zadevni fazi j (v kW);
Pmi dejanska/izmer jena moč v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);
t0 čas na začetku zadevne faze j (v s);
tend čas na koncu zadevne faze j (v s);
n števi lo časovnih korak ov v zadevni fazi;
j indeks no števi lo zadevne faze.
3.5 Povprečne masne emisije CO 2 (v g/km) za vsak o fazo velja vnega cikla WLTC, popra vljene glede na RCB, se izrazi jo 
v enotah g/s, pri čemer se uporabi naslednja enačba:
MCO2,j = MCO2,RCB,j x dm,j
tj
pri čemer je:
MCO2,j povprečne masne emisije CO 2 med fazo j (v g/s);
MCO2,RCB,j masne emisije CO 2 iz koraka 1 v tabeli A7/1 v Prilogi B7 za zadevno fazo j cikla WLTC, popravljene 
v skladu z Dodatk om 2 k Prilogi B6 in z zahtev o, da se uporabi popravek za RCB, ne da bi se 
upoštevalo korekcijs ko mer ilo c;
dm,j dejansk o prevože na razdalja v zadevni fazi j (v km);
tj trajanje zadevne faze j (v s).
3.6 V naslednjem koraku se te masne emisije CO 2 (v g/s) za vsak o fazo cikla WLTC korelira jo s povprečnimi vrednostmi 
Pm,j1, izračunanimi v skladu z odsta vkom 3.4 te priloge B6b.
Najboljše ujemanje podatk ov se izračuna z metodo regresije najmanjših kvadrat ov. Primer te regresi jske premice 
(premica Veline) je prikazan na sliki A6b/1.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/391  
Slika A6b/1
Primer regresijske premice Veline
3.7 Posebna enačba-1 Veline za posamezno vozilo , izračunana v skladu z odsta vkom 3.6 te priloge B6b, opredeljuje 
korelaci jo med emisi jami CO 2 v g/s za zadevno fazo j in povprečno izmer jeno močjo na kolesu za isto fazo j, 
izražena pa je z naslednjo enačbo:
MCO2,j = (kv,1 x Pm,j1) + Dv,1
pri čemer je:
MCO2,j povprečne masne emisije CO 2 med fazo j (v g/s);
Pm,j1 povprečna dejanska/izmer jena moč v zadevni fazi j (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,1;
kv,1 naklon enačbe-1 Veline (v g CO 2/kWs);
Dv,1 konstanta enačbe-1 Veline (v g CO2/s).
3.8 V naslednjem koraku se z naslednjo enačbo izračuna druga moč POVERR UN,2:
POVERR UN,2 = –D v,1 / kv,1
pri čemer je:
POVERR UN,2 druga prek omer na moč (v kW);
kv,1 naklon enačbe-1 Veline (v g CO 2/kWs);
Dv,1 konstanta enačbe-1 Veline (v g CO2/s).
3.9 Vse izračunane vrednosti Pi in Pmi iz odsta vka 3.1 te priloge B6b, nižje od POVERR UN,2, se nastav ijo na POVERR UN,2, da se 
izključijo negativ ne vrednosti, ki niso pomembne za emisije CO2.
3.10 Vrednosti Pm,j2 se ponovno izračunajo za vsak o fazo cikla WLTC, pri čemer se uporabi enačba iz odstavka 3.4 te 
priloge B6b.SL Uradni list Evropske unij e L 423/392 26.11.2021  
3.11 Z metod o regresije najmanjših kvadrato v iz odstavka 3.6 te priloge B6b se izračuna nova posebna enačba-2 Veline za 
vozilo. Enačba-2 Veline je izražena z naslednjo enačbo:
MCO2,j = (kv,2 x Pm,j2) + Dv,2
pri čemer je:
MCO2,j povprečne masne emisije CO 2 med fazo j (v g/s);
Pm,j2 povprečna dejanska/izmer jena moč v zadevni fazi j (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,2;
kv,2 naklon enačbe-2 Veline (v g CO 2/kWs);
Dv,2 konstanta enačbe-2 Veline (v g CO2/s).
3.12 V naslednjem koraku se vrednosti Pi,j, ki izha jajo iz prof ila ciljne hitrosti, z naslednjo enačbo izračunajo za vsak o fazo 
cikla WLTC:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
pri čemer je:
Pi,j2 povprečna ciljna moč v zadevni fazi j (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,2;
Pi,2 ciljna moč v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,2;
t0 čas na začetku zadevne faze j (v s);
tend čas na koncu zadevne faze j (v s);
n števi lo časovnih korak ov v zadevni fazi;
j indeks no števi lo zadevne faze cikla WLTC.
3.13 Nato se z naslednjo enačbo izračuna razlika v masnih emisijah CO 2 za obdobje j, izražena v g/s:
ΔCO 2,j = kv,2 x (Pi,j2 – Pm,j2)
pri čemer je:
ΔCO 2,j razlika v masnih emisijah CO2 za obdobje j, izražena v g/s;
kv,2 naklon enačbe-2 Veline (v g CO 2/kWs);
Pi,j2 povprečna ciljna moč v zadevnem obdobju j (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,2;
Pm,j2 povprečna dejanska/izmer jena moč v zadevnem obdobju j (v kW), izračunana z uporabo POVERR UN,2;
j zadevno obdobje j, ki je lahk o faza cikla ali celotni cikel.
3.14 Končne masne emisi je CO 2 za obdobje j, popravljene za razdaljo in hitrost, se izračunajo z naslednjo enačbo:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
pri čemer je:
MCO2,j,2b masne emisije CO2 za obdobje j, popra vljene za razdaljo in hitrost (v g/km);
MCO2,j,k masne emisije CO2 za obdobje j v skladu s korak om k v tabeli A7/1 v Prilogi B7 (v g/km);
ΔCO 2,j razlika v masnih emisijah CO2 za obdobje j, izražena v g/s;
tj trajanje zadevneg a obdobja j (v s);
dm,j dejansk o prevože na razdalja v zadevni fazi j (v km);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/393  
di,j ciljna razdalja v zadevnem obdobju j (v km);
j zadevno obdobje j, ki je lahk o faza cikla „p“ ali celotni cikel „c“;
k „1“, če je zadevno obdobje j faza cikla, ali „2“, če je zadevno obdobje j celotni cikel.SL Uradni list Evropske unij e L 423/394 26.11.2021  
PRILOGA B7 
Izračuni 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE
1.1 Razen če je v Prilogi B8 navedeno drugače, se vse zahteve in postopki , navedeni v tej prilogi, uporabljajo za 
vozila NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FCHV in PEV.
1.2 Koraki izračuna, opisani v točki 1.4 te priloge, se uporabljajo samo za vozila, ki jih poganja izključno 
motor z notranjim zgorevanjem.
1.3 Zaokroževanje rezultato v preizkusa
1.3.1 Vmesni koraki v izračunih se ne zaokrožij o, razen če je potrebno vmesno zaokroževanje.
1.3.2 Končni rezultati mer il za emisije se zaokrožij o v skladu z odstavk om 6.1.8. tega pravilnika v enem koraku 
na število mest desno od decimalne vejice, ki ga nava ja veljavni emisijski standard, povečan za eno dodatno 
veljavn o mest o.
1.3.3 Korekcij ski faktor za NO x (KH) se sporoči zaokrožen na dve decimalni mesti v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravi lnika.
1.3.4 Fakt or redčenja (DF) se sporoči zaokrožen na dve decimalni mesti v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega 
pravi lnika.
1.3.5 Pri informacijah, ki niso povez ane s standardi, se uporabi dobra inženirska presoja.
1.4 Postopni izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila z motor jem z notranjim zgorevanjem
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A7/1. Zabeležij o se vsi veljavni rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postope k“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene te tabele se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c celoten veljavni cikel;
p vsaka velja vna faza cikla;
i vsaka velja vna kompone nta mer ila za emisije, brez CO 2;
CO 2 emisije CO 2.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/395  
Tabela A7/1
Postopek za izračun končnih rezulta tov preizkusa (izk oristek goriva se uporablja samo za raven 1B) 
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Priloga B6 Neobdelani 
rezultati preizkusaMasne emisi je
Odsta vki 3 do vključno 3.2.2 te prilogeMi,p,1 (v g/km)
MCO2,p,1 (v g/km)
2 Rezultat za korak 1 Mi,p,1 (v g/km)
MCO2,p,1 (v g/km)Izračun vrednosti kombiniraneg a cikla:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp pri čemer so:
Mi/CO2,c,2 rezultati emisij v celotnem 
ciklu;
dp prevožene razdalje za faze cikla (v p).Mi,c,2 (v g/km)
MCO2,c,2 (v g/km)
2b
Ta korak se 
uporablja 
samo za 
raven 1A.Rezultat za korak 1
Rezultat za korak 2MCO2,p,1 (v g/km)
MCO2,c,2 (v g/km)Popra vek rezultato v CO 2 glede na ciljno 
hitrost in razdaljo
Priloga B6b
Opomba: ker je razdalja prav tako 
popravlje na, se od tega koraka izračuna 
naprej vsak sklic na prevoženo razdaljo 
razume kot sklic na ciljno razdaljo.MCO2,p,2b (v g/km)
MCO2,c,2b (v g/km)
3 Za raven 1A:
Rezultat za korak 2bMCO2,p,2b (v g/km)
MCO2,c,2b (v g/km)Popra vek za RCB
Dodatek 2 k Prilogi B6MCO2,p,3 (v g/km)
MCO2,c,3 (v g/km)
Za raven 1B:
Rezultat za korak 1
Rezultat za korak 2MCO2,p,1 (v g/km)
MCO2,c,2 (v g/km)Popra vek za RCB
Dodatek 2 k Prilogi B6MCO2,p,3 (v g/km)
MCO2,c,3 (v g/km)
4a Rezultat za korak 2
Rezultat za korak 3Mi,c,2 (v g/km)
MCO2,c,3 (v g/km)Postope k preizkusa emisij za vsa vozila, 
opremljena s sistemi z redno 
regenera cijo (v Ki).
Dodatek 1 k Prilogi B6
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
ali
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
in
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
ali
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Sešt evna izrav nava ali faktor množenja, 
ki bo uporabljen, v skladu z določitvi jo 
Ki.Mi,c,4a (v g/km)
MCO2,c,4a (v g/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/396 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Če Ki ni mogoče uporabiti:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b Rezultat za korak 3
Rezultat za korak 4bMCO2,p,3 (v g/km)
MCO2,c,3 (v g/km)
MCO2,c,4a (v g/km)Če je Ki mogoče uporabiti, je treba 
vrednosti faze CO 2 uskladiti 
z vrednostmi kombiniranega cikla:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
za vsak o fazo cikla p;
pri čemer je:
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Če Ki ni mogoče uporabiti:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3.MCO2,p,4 (v g/km)
4c Rezultat za korak 4b Mi,c,4a (v g/km)
MCO2,c,4a (v g/km)Če se te vrednosti uporabljaj o za 
namene skladnosti proizvodnje, se 
vrednosti mer il za emisije in vrednosti 
masnih emisi j CO 2 pomnožij o 
s faktorjem utekanja, določenim 
v skladu z odstavk om 8.2.4 tega 
pravilnik a:
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a;
MCO2,c,4c = RICO2 (j) × MCO2,c,4a .
Če se te vrednosti ne uporabljaj o za 
namene skladnosti proizvodnje:
Mi,c,4c = Mi,c,4a;
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4a.Mi,c,4c
MCO2,c,4c
Izkoristek goriva (FE c,4c_tem p) se 
izračuna v skladu z odsta vkom 6 
Priloge B6.
Če se ta vrednost uporablja za namene 
skladnosti proizv odnje, se vrednost 
izkoristka goriva pomnoži s faktorjem 
utekanj a, določenim v skladu 
z odsta vkom 8.2.4 tega pravi lnika:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p.
Če se te vrednosti ne uporabljaj o za 
namene skladnosti proizvodnje:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c (v km/l)
5
Rezultat 
posameznega 
preizkusaRezultat za 
koraka 4b in 4cMCO2,c,4c (v g/km)
MCO2,p,4 (v g/km)Za raven 1A:
Popra vek MCO2,c,4c in MCO2,p,4 za ATCT 
v skladu z odstavk om 3.8.2 Priloge B6a.
Za raven 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c ;
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 .MCO2,c,5 (v g/km)
MCO2,p,5 (v g/km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/397  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Mi,c,4c (v g/km)
FEc,4c (v km/l)Fakt orji poslabšanja, izračunani 
v skladu s Prilogo C4, se uporabij o za 
vrednosti mer il za emisije.
Če se te vrednosti uporabij o za namene 
skladnosti proizv odnje, nadaljnji koraki 
(6–10) niso potrebni, rezultat tega 
koraka pa je končni rezultat.Mi,c,5 (v g/km)
FEc,5 (v km/l)
6 Za raven 1A:
Rezultat za korak 5Za vsak preizkus:
Mi,c,5 (v g/km)
MCO2,c,5 (v g/km)
MCO2,p,5 (v g/km)Izračun povpreči j preizkusov in 
naved ene vrednosti
Odsta vki 1.2 do vključno 1.2.3 
Priloge B6Mi,c,6 (v g/km)
MCO2,c,6 (v g/km)
MCO2,p,6 (v g/km)
MCO2,c,declared (v  
g/km)
Za raven 1B:
Rezultat za korak 5FEc,5 (v km/l) Izračun povpreči j preizkusov in 
naved ene vrednosti
Odsta vki 1.2 do vključno 1.2.3 
Priloge B6
Za veljavn i cikel se v skladu 
z odsta vkom 6 Priloge B7 izvede 
pretvor ba iz FEc,declared v MCO2,c,declared . 
V ta namen se uporabijo mer ila za 
emisije v veljavnem ciklu.FEc,declared (v km/l)
FEc,6 (v km/l)
MCO2,c,declared (v  
g/km)
7 Za raven 1A:
Rezultat za korak 6MCO2,c,6 (v g/km)
MCO2,p,6 (v g/km)
MCO2,c,declared (v  
g/km)Uskladitev vrednosti faz
Odsta vek 1.2.4 Priloge B6
in:
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 (v g/km)
MCO2,p,7 (v g/km)
Za raven 1B:
Rezultat za korak 5
Rezultat za korak 6MCO2,c,5 (v g/km)
MCO2,p,5 (v g/km)
MCO2,c,declared (v  
g/km)Uskladitev vrednosti faz
Odsta vek 1.2.4 Priloge B6MCO2,p,7 (v g/km)
8
Rezultat pre­
izkusa tipa 1 
za preiz ­
kusno voziloZa raven 1A:
Rezultat za korak 6
Rezultat za korak 7Mi,c,6 (v g/km)
MCO2,c,7 (v g/km)
MCO2,p,7 (v g/km)Izračun porabe goriva v skladu 
z odsta vkom 6 te priloge
Izračun porabe goriva se opravi ločeno 
za velja vni cikel in njego ve faze. V ta 
namen:
(a) se uporabi velja vna faza ali vredno ­
sti CO 2 za cikel;
(b) se uporabij o mer ila za emisi je v ce­
lotnem ciklu
in:
Mi,c,8 = Mi,c,6;
MCO2,c,8 = MCO2,c,7 ;
MCO2,p,8 = MCO2,p,7 .FC c,8 (v l/100 km)
FC p,8 (v l/100 km)
Mi,c,8 (v g/km)
MCO2,c,8 (v g/km)
MCO2,p,8 (v g/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/398 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Za raven 1B:
Rezultat za korak 5
Rezultat za korak 7Mi,c,5 (v g/km)
MCO2,p,7 (v g/km)Izračun porabe goriva in pretvor ba 
v izkoristek goriva samo za vrednost 
faze v skladu z odstavk om 6 te priloge.
Izračun porabe goriva se za faze opravi 
ločeno. V ta namen:
(a) se uporabijo vrednosti veljavn e faze 
CO 2;
(b) se uporabij o mer ila za emisi je v ce­
lotnem ciklu
in:
Mi,c,8 = Mi,c,5;
FEc,8 = FEc,6.FC p,8 (v l/100 km)
FEp,8 (v km/l)
Mi,c,8 (v g/km)
FEc,8 (v km/l)
9
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Za raven 1A:
Končni rezul ­
tat mer il za 
emisijeRezultat za korak 8 Za vsak o od 
preizkusnih 
vozil H in L:
Mi,c,8 (v g/km)
MCO2,c,8 (v g/km)
MCO2,p,8 (v g/km)
FC c,8 (v l/100 km)
FC p,8 (v l/100 km)
FEc,8 (v km/l)
FEp,8 (v km/l)Za raven 1A:
Če je bilo poleg preizkusnega 
vozila H preizkušeno tudi preizkusno 
vozilo L in, če je ustrezno, tudi vozilo M, 
je dobljena vrednost mer il za emisije 
najv išja od obeh vrednosti ali, če je 
ustrezno, od treh vrednosti, nava ja pa se 
kot Mi,c.
V primer u kombiniranih emisij 
THC + NO x se kot homologaci jska 
vrednosti upošte va najvišja vrednost 
vsot e za vozilo H ali vozilo L ali, če je 
ustrezno, vozilo M.
Če pa ni bilo preizkušeno nobeno 
vozilo L,
je Mi,c = Mi,c,8.
Raven 1A in raven 1B
Za CO 2, FE in FC se uporabij o vrednosti, 
dobljene v koraku 8; v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika se 
vrednosti CO2 se zaokrožij o na dve 
decimalni mesti, vrednosti FE in FC pa 
na tri decimalna mesta.Mi,c (v g/km)
MCO2,c,H (v g/km)
MCO2,p,H (v g/km)
FC c,H (v l/100 km)
FC p,H (v l/100 km)
FEc,H (v km/l)
FEp,H (v km/l)
in, če je bilo 
preizkušeno 
vozilo L:
MCO2,c,L (v g/km)
MCO2,p,L (v g/km)
FC c,L (v l/100 km)
FC p,L (v l/100 km)
FEc,L (v km/l)
FEp,L (v km/l)
10
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni rezul ­
tat za CO 2, FE 
in FC.Rezultat za korak 9 MCO2,c,H (v g/km)
MCO2,p,H (v g/km)
FC c,H (v l/100 km)
FC p,H (v l/100 km)
FEc,H (v km/l)
FEp,H (v km/l)
in, če je bilo 
preizkušeno 
vozilo L:
MCO2,c,L (v g/km)Izračuni porabe goriva, izkoristka 
goriva in CO2 za posamezna vozila in 
skupino interpolacij.
Odsta vek 3.2.3 te priloge.
Izračuni porabe goriva, izkoristka 
goriva in CO2 za posamezna vozila 
v skupini matr ik za cestne obremenitve
Odsta vek 3.2.4 te priloge.MCO2,c,ind (v g/km)
MCO2,p,ind (v g/km)
FC c,ind (v l/100 km)
FC p,ind (v l/100 km)
FEc,ind (v km/l)
FEp,ind (v km/l)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/399  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
MCO2,p,L (v g/km)
FC c,L (v l/100 km)
FC p,L (v l/100 km)
FEc,L (v km/l)
FEp,L (v km/l)Emisije CO2 se izrazijo v gramih na 
kilometer (g/km), vrednost pa se 
zaokroži na najbližje celo število.
Vrednosti FC, izražene v (l/100 km), se 
zaokrožij o na eno decimalno mest o 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
Vrednosti FE, izražene v (km/l), se 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a zaokrožij o na eno decimalno 
mest o.
2. DOLOČ ANJE PROSTORNINE RAZREDČENIH IZPUŠNIH PLINO V
2.1 Izračun prost ornine za naprav o za spremenljivo redčenje, ki lahk o deluje pri konstantni ali spremenljivi 
hitrosti pretoka
Prostorninski pret ok se mer i neprekinjeno. Skupna prostorni na se mer i med celotnim preizkusom.
2.2 Izračun prostorni ne za naprav o za spremenljiv o redčenje z uporabo volumetr ične črpalke
2.2.1 Prostornina se izračuna z naslednjo enačbo:
V¼V0×N
pri čemer je:
V prostorni na razredčenega plina v litrih na preizkus (pred popravk om);
V0 prostorni na plina, ki ga je pri preizkusnih pogojih dovedla volumetr ična črpalka (v litrih na 
vrtljaj črpalke);
N števi lo vrtljajev na preizkus.
2.2.1.1 Popravljanje prostorni ne glede na standardne pogoje
Prostornina razredčenih izpušnih plino v (V) se popravi na standardne pogoje v skladu z naslednjo enačbo:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
pri čemer je:
K1¼273,15ðKÞ
101,325ðkPaÞ¼2,6961
PB zračni tlak v preizkusnem prostoru (v kPa) ;
P1 vakuum na vstopni odpr tini volume trične črpalke glede na zračni tlak okolice (v kPa) ;
Tp aritmetična povprečna temperatura razredčenih izpušnih plino v na vstopni odpr tini 
volume trične črpalke med preizkusom (v kelvinih (K)).SL Uradni list Evropske unij e L 423/400 26.11.2021  
3. MASNE EMISIJE
3.1 Splošne zahteve (če je ustrezno)
3.1.1 Ob predpostavki , da ni vpliv ov zaradi stisljivosti, se lahk o vsi plini, ki so del polnilnega zraka motor ja, 
zgorevalnih in izpušnih procesov , štejejo za idealne v skladu z Avogadro vo hipot ezo.
3.1.2 Masa M plinastih spojin, ki se sproščajo iz vozila med preizkusom, se določi z zmnožk om prostorni nske 
koncentracij e zadevneg a plina in prost ornine razredčenega izpušnega plina ob upoštevan ju naslednjih 
gost ot pri referen čnih pogojih 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa:
Ogljikov monoksi d (CO) ρ¼1,25 g/l
Ogljikov dioks id (CO 2) ρ¼1,964 g/l
Ogljikovodiki:
za bencin (E0) (C1H1,85) ρ¼0,619 g/1
za bencin (E10) (C1H1,93 O0,033 ) ρ¼0,646 g/l
za dizelsk o gorivo (B0) (C1Hl,86) ρ¼0,620 g/1
za dizelsk o gorivo (B7) (C1H1,86 O0,007 ) ρ¼0,625 g/l
za UNP (C1H2,525 ) ρ¼0,649 g/l
za ZP/biometan (CH 4) ρ¼0,716 g/l
za etanol (E85) (C1H2,74 O0,385 ) ρ¼0,934 g/l
Dušik ovi oksidi (NO x) ρ¼2,05 g/1
Gost ota za izračune mas nemetanskih ogljikovodik ov mora biti enaka tisti pri skupnih ogljikovodikih pri 
273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in je odvisna od goriva. Gostota za izračune mas propana (glej 
odsta vek 3.5 v Prilogi B5) znaša 1,967 g/l pri standardnih pogojih.
Če tip goriva ni naveden v tem odstavku, se faktor redčenja naved enega goriva izračuna z uporabo enačb iz 
odsta vka 3.1.3 te priloge.
3.1.3 Splošna enačba za izračun gostot e vseh ogljikovodik ov za vsak o referenčno gorivo s povprečno sesta vo 
CXHYOZ je naslednja:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
pri čemer je:
ρTHC gost ota skupnih ogljikovodik ov in nemetanskih ogljikovodik ov (v g/l);
MW C molska masa ogljika (12,011 g/mol);
MW H molska masa vodika (1,008 g/mol);
MW O molska masa kisika (15,999 g/mol);
VM molska prostorni na idealnega plina pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa (22,413 l/mol);
H/C razmer je vodika in ogljika za specifi čno gorivo CXHYOZ;
O/C razmer je kisika in ogljika za specifi čno gorivo CXHYOZ.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/401  
3.2 Izračun masnih emisi j
3.2.1 Masne emisije plinastih spojin na posamezno fazo cikla se izračunajo z naslednjo enačbo:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
pri čemer je:
Mi masne emisije za spojino i na preizkus ali fazo (v g/km);
Vmix prostorni na razredčenega izpušnega plina na preizkus ali fazo, izražena v litrih na preizkus/f azo 
in popra vljena na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa) ;
ρi gost ota spojine i v gramih na liter pri običajn i temperatur i in tlaku (273,15 K (0 °C) 
in 101,325 kPa);
KH korekcijski faktor za vlažnost, ki se uporablja pri izračunavanju masnih emisi j dušik ovih 
oksido v NO 2 in NO x, na preizkus ali fazo;
Ci koncentracija spojine i na preizkus ali fazo v razredčenih izpušnih plinih, izražena v ppm in 
popravlje na za količino spojine i, ki jo vsebuje zrak za redčenje;
d prevožena razdalja v velja vnem ciklu WLTC (v km);
n števi lo faz veljavneg a cikla WLTC.
3.2.1.1 Koncentracij o plinast e spojine v razredčenih izpušnih plinih se popravi s količino plinaste spojine v zraku 
za redčenje, in sicer z naslednjo enačbo:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
pri čemer je:
Ci koncentracija plinaste spojine i v razredčenih izpušnih plinih, popra vljena za količino plinaste 
spojine i, ki jo vsebuje zrak za redčenje (v ppm);
Ce izmer jena koncentracija plinaste spojine i v razredčenem izpušnem plinu (v ppm);
Cd koncentracija plinaste spojine i v razredčenem izpušnem plinu (v ppm);
DF faktor redčenja.
3.2.1.1.1 Fakt or redčenja DF se izračuna z naslednjo enačbo za zadevno gorivo (kot je ustrezno):
DF¼13,4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za bencin (E10) in dizelsk o gorivo (B0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za bencin (E0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za dizelsk o gorivo (B7)
DF¼11,9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za UNP
DF¼9,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za ZP/biometan
DF¼12,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4za etanol (E85)SL Uradni list Evropske unij e L 423/402 26.11.2021  
DF¼35,03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4za vodik
Kar zadeva enačbo za vodik:
CH2O je koncentracija H2O v razredčenem izpušnem plinu v vreči za vzorčenje (v odstotku 
prostorni ne);
CH2O-D A je koncentracij a H2O v zraku za redčenje (v odstotk u prostorni ne);
CH2 je koncentracij a H2 v razredčenem izpušnem plinu v vreči za vzorčenje (v ppm).
Če tip goriva ni naveden v tem odsta vku, se faktor redčenja tega goriva izračuna z enačbami iz 
odsta vka 3.2.1.1.2 te priloge.
Če proizvajalec uporablja faktor redčenja, ki pokr iva več faz, se faktor redčenja izračuna s srednjo 
vrednostjo koncentracij e plinastih spojin za zadevno fazo.
Srednja vrednost koncentraci je plinastih spojin se izračuna z naslednjo enačbo:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
pri čemer je:
Ci¯srednja vrednost koncentracij e plinastih spojin;
Ci,phase koncentracija za vsak o fazo;
Vmix,pha ­
seVmix pripadaj oče faze;
n števi lo faz.
3.2.1.1.2 Splošna enačba za izračun faktorja redčenja (DF) za vsak o referenčno gorivo z aritmetično povprečno 
sesta vo CxHyOz je naslednja:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
pri čemer je:
X¼100×x
xþy
2þ3:76 xþy
4 – z
2��
CCO2 koncentracija CO 2 v razredčenem izpušnem plinu v vreči za vzorčenje (v odstot ku prostorni ne);
CHC koncentracija HC v razredčenem izpušnem plinu v vreči za vzorčenje (v ppm ekvivalenta 
ogljika);
CCO koncentracija CO v razredčenem izpušnem plinu v vreči za vzorčenje (v ppm).
3.2.1.1.3 Mer jenje metana
3.2.1.1.3.1 Za mer jenje metana z uporabo plinske kromat ografije s plamensk o-ionizaci jskim detekt orjem (GC-FID) se 
nemetanski ogljikovodiki izračuna jo z naslednjo enačbo:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/403  
pri čemer je:
CNMHC popravlje na koncentracija nemetanskih ogljikovodik ov v razredčenem izpušnem plinu (v ppm 
ekvivalenta ogljika);
CTHC koncentracija skupnih ogljikovodik ov v razredčenem izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta 
ogljika) in popravljena s količino skupnih ogljikovodik ov v zraku za redčenje;
CCH4 koncentracija CH 4 v razredčenem izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena 
s količino CH 4 v zraku za redčenje;
RfCH4 faktor odzivnosti plamensk o-ionizaci jskeg a detekt orja na metan, določen in opredeljen 
v odstavku 5.4.3.2 Priloge B5.
3.2.1.1.3.2 Za mer jenje metana z uporabo izločevalnika nemetanov v kombinaci ji s plamensk o-ionizaci jskim 
detektorjem je izračun nemetanskih ogljikovodik ov odvisen od kalibracijsk ega plina/metode, ki se uporabi 
za ničelno/kalibracijsk o prilagodit ev.
Plamensk o-ionizaci jski detektor , uporabljen za mer jenje skupnih ogljikovodik ov (brez izločevalnika 
nemetanov ), se kalibr ira s propanom/zrak om na običajen način.
Za kalibracijo plamensk o-ionizacijsk ega detektorja v serijah z izločevalnik om nemetanov so dovoljene 
naslednje metode:
(a) kalibracijski plin, ki je sesta vljen iz propana/zraka, zaobide izločevalnik nemetanov;
(b) kalibracijski plin, ki je sesta vljen iz metana/zraka, gre skozi izločevalnik nemetanov .
Zelo priporočljiv o je, da je metan v FID kalibr iran z metanom/zrak om skozi NMC.
V primer u (a) se koncentracij a CH 4 in nemetanskih ogljikovodikov izračuna z naslednjo enačbo:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Če je RfCH4 < 1,05, se lahk o izpusti iz zgor nje enačbe za CH 4.
V primer u (b) se koncentracij a CH 4 in nemetanskih ogljikovodikov izračuna z naslednjo enačbo:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – EEÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
pri čemer je:
CHCðw=NMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če vzorčni plin teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C);
CHCðw=oNMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če vzorčni plin zaobide izločevalnik nemetanov (v ppm C);
RfCH4 faktor odzivnosti metana, kot je določeno z odstavk om 5.4.3.2 Priloge B5;
EM učink ovitost metana, kot je določeno z odsta vkom 3.2.1.1.3.3.1 te priloge;
EE učink ovitost etana, kot je določeno z odstavk om 3.2.1.1.3.3.2 te priloge.
Če je RfCH4 < 1,05, je lahk o izpuščen iz enačb za primer (b) za CCH4 in CNMHC .SL Uradni list Evropske unij e L 423/404 26.11.2021  
3.2.1.1.3.3 Pretvor bena učink ovitost izločevalnika nemetanov (NMC)
Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje nemetanskih ogljikovodik ov iz vzorčnega 
plina, in sicer z oksidaci jo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretv orba za metan 
0 %, za druge ogljikovodike, ki vsebujejo etan, pa 100 %. Da bo mer itev za nemetanske ogljikovodike 
točna, se določita dve učink ovitosti, ki se uporabita za izračun emisij nemetanskih ogljikovodik ov.
3.2.1.1.3.3.1 Učink ovitost pretvor be metana (EM)
Kalibracijski plin metana/zraka se v plamensk o-ionizaci jski detektor dovede skozi izločevalnik nemetanov 
in mimo njega, obe koncentracij i pa se zabeležita. Učink ovitost se določi z naslednjo enačbo:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
pri čemer je:
CHCðw=NMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če CH4 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C);
CHCðw=oNMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če CH4 zaobide izločevalnik nemetanov (v ppm C).
3.2.1.1.3.3.2 Učink ovitost pretvor be etana (EE)
Kalibracijski plin etana/zraka se dovede v FID skozi NMC in mimo NMC, obe koncentracij i pa se zabeležita. 
Učink ovitost se določi z naslednjo enačbo:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
pri čemer je:
CHCðw=NMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če C2H6 teče skozi izločevalnik nemetanov (v ppm C);
CHCðw=oNMC Þkoncentracija ogljikovodik ov, če C2H6 zaobide izločevalnik nemetanov (v ppm C).
Če učink ovitost pretvor be etana za izločevalnik nemetanov znaša 0,98 ali več, se EE nastav i na 1 za vsak 
nadaljnji izračun.
3.2.1.1.3.4 Če je metan v plamensk o-ionizaci jskem detektorju kalibr iran skozi izločevalnik , EM znaša 0.
Enačba za izračun CCH4 iz odstavka 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej prilogi postane:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
Enačba za izračun koncentracij e nemetanskih ogljikovodik ov iz odsta vka 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej 
prilogi postane:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
Gost ota, uporabljena za izračun mase nemetanskih ogljikovodik ov, mora biti enaka tisti pri skupnih 
ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in je odvisna od goriva.
3.2.1.1.4 Izračun koncentracij e aritmetičnega povprečja ponder iranega pret oka
Naslednja metoda za izračun se uporablja za sistem e CVS, ki niso opremljeni z izmenjevalnik om topl ote, 
ali za sisteme CVS z izmenjevalnik om topl ote, ki ni v skladu z odstavk om 3.3.5.1 Priloge B5.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/405  
Ta izračun koncentracij e aritmetičnega povprečja ponder iranega pret oka se uporabi za vse neprekinjene 
mer itve razredčenih plino v, vključno s števi lom delcev (če se zaht eva mer jenje števila delcev). Uporabi se 
lahk o tudi za sistem e CVS z izmenjevalnik om topl ote, ki je v skladu z odsta vkom 3.3.5.1 Priloge B5.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
pri čemer je:
Ce koncentracija aritmetičnega povprečja ponder iraneg a pret oka;
qVCVSðiÞ stopn ja pretoka skozi CVS pri času t¼i×Δt (v m3/s);
CðiÞ koncentracija pri času t¼i×Δt (v ppm);
Δt inter val vzorčenja (v s);
V skupna prost ornina CVS (v m3);
n čas preizkusa (v s).
3.2.1.2 Izračun korekcijs kega faktorja za vlažnost NO x
Za popravek za vpliv vlažnosti na rezultate za dušik ove okside se uporabljajo naslednji izračuni:
KH¼1
1 – 0,0329×ðH – 10,71Þ
pri čemer je:
H¼6,211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
in:
H specifi čna vlažnost (v gramih vodne pare na kilogram suhega zraka);
Ra relativna vlažnost zraka v okolici (v odstotkih);
Pd tlak nasičene pare pri temperatur i okolice (v kPa) ;
PB atmosfer ski tlak v prostoru (v kPa) .
Fakt or KH se izračuna za vsak o fazo preizkusnega cikla.
Temperatura okolice in relativna vlažnost se določita kot aritmetično povprečje neprekinjeno mer jenih 
vrednosti med vsak o fazo.
3.2.2 Določanje masnih emisi j ogljikovodik ov iz motorj ev s kompres ijskim vžigom
3.2.2.1 Za izračun masnih emisij HC iz motorj ev s kompr esijskim vžigom se aritmetična povprečna koncentracij a 
HC izračuna z naslednjo enačbo:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
pri čemer je:
∫t2
t1CHCdtintegral odčitka ogreteg a plamensk o-ionizacijsk ega detekt orja med preizkusom (t1 do 
t2);
Ce koncentracija ogljikovodik ov, izmer jena v razredčenem izpušnem plinu, izražena 
v ppm Ci, in nadomešča CHC v vseh ustreznih enačbah.SL Uradni list Evropske unij e L 423/406 26.11.2021  
3.2.2.1.1 Koncentracij a zraka za redčenje ogljikovodikov se določi iz vreč za zrak za redčenje. Popravek se izvede 
v skladu z odstavk om 3.2.1.1 te priloge.
3.2.3 Izračuni porabe goriva, izkoristka goriva in CO2 za posamezna vozila in skupino interpolacij
3.2.3.1 Poraba goriva, izkoristek goriva in emisi je CO 2 brez uporabe metod e interpolacije (tj. samo z uporabo 
vozila H)
Vrednost CO 2, kot je izračunana v odstavkih 3.2.1 do vključno 3.2.1.1.2 te priloge, in izkoristek/poraba 
goriva, kot je izračunana v skladu z odstavk om 6 te priloge, se pripišeta vsem posameznim vozilom 
v skupini interpolacij, metoda interpolaci je pa ni veljavna.
3.2.3.2 Poraba goriva in emisije CO 2 z uporabo metode interpolacije
Emisije CO 2 in poraba goriva za vsak o posamezno vozilo v skupini interpolacij se izračunajo v skladu 
z odstavki 3.2.3.2.1 do vključno 3.2.3.2.5 te priloge.
3.2.3.2.1 Poraba goriva in emisije CO 2 preizkusnih vozil L in H
Masne emisi je CO2,MCO 2 – Lin MCO 2 – H, ter njihove faze p,MCO 2 – L,p in MCO 2 – H,p , preizkusnih vozil L in H, 
uporabljenih za naslednje izračune, se vzamejo iz koraka 9 v tabeli A7/1.
Vrednosti porabe goriva se prav tako vzamejo iz koraka 9 v tabeli A7/1 in jih je treba navajati kot FC L,p in 
FC H,p.
3.2.3.2.2 Izračun cestne obremenitve za posamezno vozilo
Če skupina interpolacij izha ja iz ene ali več skupin cestnih obremenitev , se posamezna cestna obremenitev 
izračuna samo znotraj skupine cestnih obremenit ev, ki se uporablja za zadevno posamezno vozilo.
3.2.3.2.2.1 Masa posameznega vozila
Preizkusne mase vozil H in L se uporabij o kot vhodni podatki za metodo interpolacije.
TM ind (v kg) je posamezna preizkusna masa posameznega vozila v skladu z odstavk om 3.2.25 tega 
pravi lnika.
Če je ista preizkusna masa uporabljena za preizkusni vozili L in H, se vrednost TM ind nastavi na maso 
preizkusnega vozila H za metod o interpolacije.
3.2.3.2.2.2 Kotalni upor posameznega vozila
3.2.3.2.2.2.1 Dejanske vrednosti koeficienta kotalnega upora za izbrane pnevmatike na preizkusnem vozilu L, tj. RR L, in 
preizkusnem vozilu H, tj. RR H, se uporabij o kot vhodni podatki za metodo interpolacije. Glej 
odsta vek 4.2.2.1 Priloge B4
Če imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L ali H različne vrednosti koefic ienta kotalnega 
upora, se ponder irano povprečje kotalnih uporov izračuna z enačbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2.3 te priloge.
3.2.3.2.2.2.2 Za pnevmatike , nameščene na posamezno vozilo, se vrednost koeficienta kotalnega upora RR ind nastavi na 
vrednost koeficienta kotalnega upora za veljavn i razred energi jske učink ovitosti pnevmatik e v skladu s 
tabelo A4/2 v Prilogi B4.
Če so lahk o posamezna vozila opremljena s celotnim komplet om standardnih platišč in pnevmatik ter 
celotnim komplet om zimskih pnevmatik (označenih s simbolom gore s tremi vrhovi in snežink o (3 
Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platišči ali brez, se dodatna platišča/pnevmatik e ne štejejo kot 
dodatna oprema.
Če pnevmatik e na sprednji in zadnji osi pripadaj o različnim razredom energi jske učink ovitosti, se uporabi 
ponder irano povprečje, izračunano z enačbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2.3 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/407  
Če so bile na preizkusnih vozilih L in H nameščene enake pnevmatik e ali pnevmatike z enakim 
koefic ientom kotalnega upora, se vrednost RR ind za metodo interpolacije nastav i na RR H.
3.2.3.2.2.2.3 Izračun ponder iranega povprečja kotalnih uporov
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
pri čemer je:
x vozilo L, H ali posamezno vozilo;
RR L, FA in RR H,FA dejanska koeficienta kotalnega upora za pnevmatiki na sprednji osi vozil L oziroma 
H (v kg/to no);
RR ind, FA vrednost koeficie nta kotalnega upora ustreznega razreda energijsk e učink ovitosti 
pnevmatike v skladu s tabelo A4/2 v Prilogi B4 za pnevmatiki na sprednji osi 
posameznega vozila (v kg/ton o);
RR L,RA in RR H,RA dejanska koeficie nta kotalnega upora za pnevmatiki na zadnji osi vozil L oziroma 
H (v kg/tono);
RR ind,RA vrednost koeficie nta kotalnega upora ustreznega razreda energijsk e učink ovitosti 
pnevmatike v skladu s tabelo A4/2 v Prilogi B4 za pnevmatiki na zadnji osi 
posameznega vozila (v kg/ton o);
mp x,FA delež mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, na sprednji osi vozila;
RR x se ne zaokroži ali razvrsti glede na razrede energi jske učink ovitosti pnevmatike.
3.2.3.2.2.3 Aerodinamični upor posameznega vozila
3.2.3.2.2.3.1 Določit ev aerodinamičnega vpliva dodatne opreme
Aerodinamični upor se v vetrovniku, ki izpolnjuje zaht eve iz odstavka 3.2 Priloge B4 in ki ga potrdi 
pristojni organ, izmer i za vsak element dodatne opreme, ki vpliva na aerodinamični upor , in vse oblike 
karoser ije.
Za namene metode interpolacije se aerodinamični upor dodatne opreme znotra j ene skupine cestnih 
obremenite v izmer i pri enaki hitrosti vetra, in sicer vlow ali vhigh, po možnosti vhigh, kot je opredeljeno 
v odstavku 6.4.3 Priloge B4. Če vlow ali vhigh ne obstaja (npr . cestna obremenitev VL in/ali VH se izmer i 
z uporabo metode iztekanja), se aerodinamična sila izmer i pri enaki hitrosti vetra v razponu ≥ 80 km/h in 
≤ 150 km/h. Za vozila razreda 1 se izmer i pri enaki hitrosti vetra, tj. ≤ 150 km/h.
3.2.3.2.2.3.2 Alternativna metoda za določit ev aerodinamičnega vpliva dodatne opreme
Na zahte vo proizvajalca vozila in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o za določit ev Δ(C D × Af) uporabi 
alternativna metoda (npr . simulacij a CFD (samo raven 1A), vetrovnik, ki ne izpolnjuje mer il iz Priloge B4), 
če so izpolnjena naslednja mer ila:
(a) altern ativna metod a izpolnjuje zahte vo, da točnost za Δ(C D × Af) znaša ± 0,015 m2.
Samo za raven 1A – če je uporabljena simulacij a CFD, se natančnost metode CFD potrdi z najmanj 
dvema Δ(C D × Af) za posamezno vrsto dodatne opreme običajne karoser ije osnovne ga vozila in 
najmanj skupno osem Δ(C D × Af), kot je prikazano v primer u na sliki A7/1a;
(b) altern ativna metoda se uporabi samo za tiste vrste dodatne opreme, ki vpliva jo na aerodinamik o (npr . 
kolesa, sistemi za hlajenje, spojler ji), za katere je bila dokazana enak ovrednost ;
(c) dokazilo o enak ovrednosti iz točk (a) in (b) se predloži pristojnemu organu pred homologaci jo skupine 
cestnih obremenitev . Za vsak o altern ativno metod o potrdilo temelji na mer itvah v vetrovniku, ki 
izpolnjujejo mer ila iz tega pravilnika;SL Uradni list Evropske unij e L 423/408 26.11.2021  
(d) če Δ(C D × Af) za določen element dodatne opreme preseg a dvokratnik vrednosti za dodatno opremo, 
za katero je bilo predloženo dokazilo, se aerodinamični upor ne določi z alternati vno metod o, in
(e) če se uporabi način mer jenja, je vsaka štiri leta potrebna ponovn a potrdite v. V primer u uporabe 
matem atične metode je tudi zaradi vsake spremembe simulacij skeg a modela ali programske opreme, 
zaradi katere bo verjetno razveljav ljeno poročilo o potrditvi, potrebna ponovna potrditev .
Slika A7/1a
Primer alter nativne metode za določitev aerodinamičnega vpliva dodatne opreme
3.2.3.2.2.3.2.1 Proizva jalec predloži navedeni obseg vozil, ki se uporabljaj o za altern ativno metodo, pri čemer se ta obseg 
dokumentira v ustreznih poročilih o preizkusih, ko se pristojnemu organu predloži dokazilo 
o enak ovrednosti. Pristojni organ lahk o zaht eva potrditev enak ovrednosti za alternati vno metodo tako, da 
izbere vozilo iz obsega, ki ga je po dokazo vanju enak ovrednosti naved el proizvajalec. Rezultat izpolnjuje 
zaht evo, da točnost za Δ(CD × Af) znaša ± 0,015 m2. Ta postopek temelji na mer itvah v vetrov niku, ki 
izpolnjujejo mer ila iz tega pravilnika. Če ta postopek ni izpolnjen, se šteje, da je odobr itev alternativne 
metode razveljav ljena.
3.2.3.2.2.3.3 Uporaba aerodinamičnega vpliva na posamezno vozilo
ΔðC D×A fÞindje razlika v zmnožku koeficienta aerodinamičnega upora s čelno površino vozila med 
posameznim vozilom in preizkusnim vozilom L, in sicer zaradi možnosti in oblik karoser ije na vozilu, ki 
se razlikujejo od tistih na preizkusnem vozilu L (v m2).
Te razlike v aerodinamičnem upor u, Δ(C D × Af), se določijo s točnostjo ± 0,015 m2.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/409  
Δ(C D×A f)ind se lahk o izračuna z naslednjo enačbo, ki ohranja točnost ± 0,015 m2 tudi za vsot o elemento v 
dodatne opreme in oblike karoser ije:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
pri čemer je:
CD koeficient aerodinamičnega upora;
Af čelna površina vozila (v m2);
n števi lo elemento v dodatne opreme na vozilu, ki se razlikujejo med posameznim 
vozilo m in preizkusnim vozilom L;
ΔðC D×A fÞirazlika v zmnožku koeficie nta aerodinamičnega upora s čelno površino zaradi 
posamezne lastnosti, tj. i, na vozilu in je pozitivna za element dodatne opreme, ki 
doda aerodinamični upor glede na preizkusno vozilo L in obratno (v m2).
Vsota vseh razlik Δ(C D × Af)i med preizkusnima voziloma L in H se ujema z Δ(C D × Af)LH.
3.2.3.2.2.3.4 Opredelit ev skupne razlike v aerodinamičnem upor u med preizkusnima voziloma L in H
Skupna razlika v zmnožku koeficienta aerodinamičnega upora s čelno površino med preizkusnima 
voziloma L in H se nava ja kot Δ(C D × Af)LH (v m2) ter se zabeleži.
3.2.3.2.2.3.5 Dokumentiranje aerodinamičnih vpliv ov
Povečanje ali zmanjšanje zmnožka koeficienta aerodinamičnega upora s čelno površino, izraženo kot Δ 
(CD × Af), za vse elemente dodatne opreme in oblike karoser ije v skupini interpolacij, ki:
(a) vplivajo na aerodinamični upor vozila in
(b) bodo vključeni v interpolaci jo,
se zabeleži (v m2).
3.2.3.2.2.3.6 Dodatne določbe za aerodinamične vplive
Aerodinamični upor vozila H se uporabi za celotno skupino interpolacij in Δ(C D × Af)LH se nastav i na nič, 
če:
(a) z vetrov nikom ni mogoče točno določiti Δ(C D × Af); ali
(b) na preizkusnih vozilih H in L ni elemento v dodatne opreme, ki bi vplivali na upor in ki jih je treba 
vključiti v metodo interpolacije.
3.2.3.2.2.4 Izračun koefic ientov cestne obremenitve za posamezna vozila
Koeficienti cestne obremenitve f0, f1 in f2 (kot je opredeljeno v Prilogi B4) za preizkusni vozili H in L se 
navaja jo kot f0,H, f1,H in f2,H oziroma f0,L, f1,L in f2,L. Prilagojena krivulja cestne obremenitve za preizkusno 
vozilo L je opredeljena, kot sledi:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Pri uporabi metode regresije najmanjših kvadrat ov v razponu točk referenčne hitrosti se za FLðvÞ določita 
prilagojena koeficie nta cestne obremenitve f�
0,Lin f�
2,L, pri čemer je linear ni koeficient f�
1,Lnastavljen na f1, 
H. Koeficienti cestne obremenitve f0,ind, f1,ind in f2,ind za posamezno vozilo v skupini interpolacij se 
izračuna jo z naslednjo enačbo:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞSL Uradni list Evropske unij e L 423/410 26.11.2021  
ali, če je ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, se za f0,ind uporabi spodnja enačba:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
ali, če je ΔðC D×A fÞLH¼0, se za F2,ind uporabi spodnja enačba:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
pri čemer je:
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
V primer u skupine matr ik cestne obremenitve se koeficienti f0, f1 in f2 za posamezno vozilo izračuna jo 
v skladu z enačbami iz odstavka 5.1.1 Priloge B4.
3.2.3.2.3 Izračun potrebe po energiji cikla
Potreba po energi ji cikla za velja vni cikel WLTC (Ek) in potreba po energi ji za vse veljavn e faze cikla Ek, p se 
izračuna v skladu s post opk om iz odsta vka 5 te priloge, in sicer za naslednje sklope k za koeficiente cestne 
obremenitve in mase:
k = 1: f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(preizkusno vozilo L)
k = 2: f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(preizkusno vozilo H)
k = 3: f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(posamezno vozilo v skupini interpolacij)
Ti trije nabor i cestnih obremenitev se lahk o pridobi jo iz različnih skupin cestnih obremenite v.
3.2.3.2.4 Za raven 1A:
Izračun vrednosti CO2 za posamezno vozilo znotraj skupine interpolacij z uporabo metode interpolacije
Za vsak o fazo cikla p za veljavni cikel se masne emisije CO 2 (v g/km) posameznega vozila izračuna jo 
z naslednjo enačbo:
MCO 2 – ind,p ¼MCO2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO2 – H,p  – M CO2 – L,pÞ
Masne emisije CO2 (v g/km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo se izračunajo z naslednjo enačbo:
MCO 2 – ind¼MCO 2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO 2 – H – M CO 2 – LÞ
Izrazi E1,p, E2,p in E3,p oziroma E1, E2 in E3 se izračuna jo v skladu z odsta vkom 3.2.3.2.3 te priloge.
3.2.3.2.5 Za raven 1A:
Izračun vrednosti porabe goriva (FC) za posamezno vozilo znotraj skupine interpolacij z uporabo metode 
interpolacijeSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/411  
Za vsak o fazo cikla p za velja vni cikel se poraba goriva (v l/100 km) posameznega vozila izračuna 
z naslednjo enačbo:
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Poraba goriva (l/100 km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Izrazi E1,p, E2,p in E3,p oziroma E1, E2 in E3 se izračuna jo v skladu z odsta vkom 3.2.3.2.3 te priloge.
Za raven 1B:
Izračun vrednosti izkoristka goriva (FE) za posamezno vozilo znotraj skupine interpolacij z uporabo 
metode interpolacije
Za vsak o fazo cikla p za veljavni cikel se izkoristek goriva (v km/l) posameznega vozila izračuna 
z naslednjo enačbo:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p – E1,p
E2,p – E1,p !
×ð1=FE H,p – 1=FE L,pÞ
Izkoristek goriva (v km/l) v celotnem ciklu za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FEind¼1
1=FE LþE3 – E1
E2 – E1��
×ð1=FE H – 1=FE LÞ
Izrazi E1,p, E2,p in E3,p oziroma E1, E2 in E3 se izračuna jo v skladu z odsta vkom 3.2.3.2.3 te priloge.
3.2.3.2.6 Za raven 1A:
Proizva jalec originalne opreme lahk o zviša posamezno vrednost CO2, določeno v odstavku 3.2.3.2.4 te 
priloge. V takih primer ih:
(a) se vrednosti faze CO2 zvišajo za razmer je med zvišano vrednostjo CO 2 in izračunano vrednostjo CO 2;
(b) se vrednosti porabe goriva zvišajo za razmer je med zvišano vrednostjo CO2 in izračunano vrednostjo 
CO 2.
To ne nadomesti tehničnih elemento v, zaradi kater ih bi bilo treba vozilo dejansk o izključiti iz skupine 
interpolacij.
Za raven 1B:
Proizva jalec originalne opreme lahk o zviša posamezno vrednost izkoristka goriva, določeno 
v odstavku 3.2.3.2.5 te priloge. V takih primer ih:
(a) se vrednosti faze izkoristka goriva zmanjša jo za razmer je med zmanjšano vrednostjo izkoristka goriva 
in izračunano vrednostjo izkoristka goriva;
To ne nadomesti tehničnih elemento v, zaradi kater ih bi bilo treba vozilo dejansk o izključiti iz skupine 
interpolacij.
3.2.4 Izračuni porabe goriva, izkoristka goriva in CO2 za posamezna vozila v skupini matr ik za cestne 
obremenitve
Emisije CO2 in izkoristek/por aba goriva za vsak o posamezno vozilo v skupini matr ik za cestne 
obremenitve se izračunajo v skladu z metod o interpolacije, opisano v odsta vkih 3.2.3.2.3 do 
vključno 3.2.3.2.5 te priloge. Kjer je to ustrezno, se referenčne vrednosti za vozilo L in/ali H nadomestij o 
z referenčnimi vrednostmi za vozilo LM in/ali HM.SL Uradni list Evropske unij e L 423/412 26.11.2021  
3.2.4.1 Določit ev porabe goriva, izkoristka goriva in emisij CO 2 za vozila LM in HM
Masne emisije CO 2MCO2za vozila LM in HM se določijo v skladu z izračuni iz odstavka 3.2.1 te priloge, in 
sicer za posamezne faze cikla p za veljavni cikel WLTC, ter navedejo kot MCO 2 – LM,p oziroma MCO 2 – HM,p . 
Poraba goriva in izkoristek goriva za posamezne faze cikla za velja vni cikel WLTC se določita v skladu 
z odstavk om 6 te priloge ter navedeta kot FC LM,p, FC HM,p, FELM,p oziroma FELM,p.
3.2.4.1.1 Izračun cestne obremenitve za posamezno vozilo
Sila cestne obremenitve se izračuna v skladu s postopk om, opisanim v odsta vku 5.1 Priloge B4.
3.2.4.1.1.1 Masa posameznega vozila
Preizkusne mase vozil HM in LM, izbrane v skladu z odstavk om 4.2.1.4 Priloge B4, se uporabijo kot vhodni 
podatki.
TM ind (v kg) je preizkusna masa posameznega vozila v skladu z opredelitvijo preizkusne mase 
v odstavku 3.2.25 tega pravilnika.
Če se za vozila LM in HM uporabi enaka preizkusna masa, se vrednost TM ind nastav i na maso vozila HM za 
metodo skupine matr ik za cestne obremenitve.
3.2.4.1.1.2 Kotalni upor posameznega vozila
3.2.4.1.1.2.1 Vrednosti koeficie nta kotalnega upora za vozilo LM (RR LM) in vozilo HM (RR HM), izbrane v skladu 
z odstavk om 4.2.1.4 Priloge B4, se uporabijo kot vhodni podatki.
Če imajo pnevmatik e na sprednjih in zadnjih oseh vozila LM ali HM različne vrednosti koeficienta kotalnega 
upora, se ponder irano povprečje kotalnih uporov izračuna z enačbo iz odstavka 3.2.4.1.1.2.3 te priloge.
3.2.4.1.1.2.2 Za pnevmatike , nameščene na posamezno vozilo, se vrednost koeficienta kotalnega upora RR ind nastavi na 
vrednost koeficienta kotalnega upora za veljavn i razred energi jske učink ovitosti pnevmatik e v skladu s 
tabelo A4/2 v Prilogi B4.
Če so lahk o posamezna vozila opremljena s celotnim komplet om standardnih platišč in pnevmatik ter 
celotnim komplet om zimskih pnevmatik (označenih s simbolom gore s tremi vrhovi in snežink o (3 
Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platišči ali brez, se dodatna platišča/pnevmatik e ne štejejo kot 
dodatna oprema.
Če pnevmatik e na sprednji in zadnji osi pripadaj o različnim razredom energi jske učink ovitosti, se uporabi 
ponder irano povprečje, ki se izračuna z enačbo iz odsta vka 3.2.4.1.1.2.3 te priloge.
Če se za vozili LM in HM uporabi enak kotalni upor , se vrednost RR ind nastavi na RR HM za metodo skupine 
matr ik za cestne obremenitve.
3.2.4.1.1.2.3 Izračun ponder iranega povprečja kotalnih uporov
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
pri čemer je:
x vozilo L, H ali posamezno vozilo;
RR LM, FA in RR H,FA dejanska koeficienta kotalnega upora za pnevmatiki na sprednji osi vozil L oziroma 
H (v kg/to no);
RR ind, FA vrednost koeficienta kotalnega upora ustrezneg a razreda energijsk e 
učink ovitosti pnevmatike v skladu s tabelo A4/2 v Prilogi B4 za pnevmatiki na 
sprednji osi posameznega vozila (v kg/tono);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/413  
RR LM,RA in RR HM,RA dejanska koeficienta kotalneg a upora za pnevmatiki na zadnji osi 
vozila L oziroma H (v kg/ton o);
RR ind,RA vrednost koeficienta kotalnega upora ustrezneg a razreda energijsk e 
učink ovitosti pnevmatike v skladu s tabelo A4/2 v Prilogi B4 za pnevmatiki na 
zadnji osi posameznega vozila (v kg/tono);
mp x,FA delež mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, na sprednji osi vozila.
RR x se ne zaokroži ali razvrsti glede na razrede energi jske učink ovitosti pnevmatike.
3.2.4.1.1.3 Čelna površina posameznega vozila
Vrednosti čelne površine za vozilo LM (AfLM) in vozilo HM (AfHM), izbrane v skladu z odstavk om 4.2.1.4 
Priloge B4, se uporabijo kot vhodni podatki.
Af,ind (v m2) je čelna površina posameznega vozila.
Če se za vozila LM in HM uporabi enaka čelna površina, se vrednost Af,ind nastav i na vrednost čelne površine 
vozila HM za metodo skupine matr ik za cestne obremenitve.
3.2.5 Alternativna metoda izračuna interpolacije
Proizva jalec lahk o na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a organa uporabi alternativni 
postopek izračuna interpolacije, če se z metod o interpolacije pridobijo nerealni rezultati za specifi čno fazo 
ali nerealna krivulja cestne obremenitve. Pred izdaj o take ga dovoljenja proizva jalec prever i in po možnosti 
odpra vi:
(a) razlog za majhne razlike med ustreznimi značilnostmi cestne obremenitve med vozilom L in 
H v primer u nerealnih rezultato v za specifič no fazo;
(b) razlog za nepr ičak ovano razlik o med koeficie nti f1,L in f1,H v primer u nerealne krivulje cestne 
obremenitve.
Zahte vek, ki ga proizvajalec predloži pristojnemu organu, vključuje dokaze, da tak popravek ni mogoč in 
da je posledična napaka pomembna.
3.2.5.1 Alternativni izračun za popravek nerealnih rezultato v za specifi čno fazo
Izračuni CO 2, izkoristka goriva in porabe goriva za fazo se lahk o namesto s postopki, opredeljenimi 
v odsta vkih 3.2.3.2.4 in 3.2.3.2.5 te priloge, izračunajo v skladu z enačbami iz odsta vkov 3.2.5.1.1, 
3.2.5.1.2 in 3.2.5.1.3.
Za posamezni parameter se MCO2 nadomesti s porabo ali izkoristkom goriva.
3.2.5.1.1 Določit ev razmer ja za vsak o fazo VL in VH
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
pri čemer je:
MCO2,p,L , MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H iz koraka 9 v tabeli A7/1 iz te priloge.
3.2.5.1.2 Določit ev razmer ja za vsak o fazo za vozilo Vind
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
pri čemer je:
MCO2,c,ind iz koraka 10 v tabeli A7/1 iz te priloge in se zaokroži na najbližje celo število.SL Uradni list Evropske unij e L 423/414 26.11.2021  
3.2.5.1.3 Masne emisije vozila Vind po fazah
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2 Alternativni izračun za popravek nerealne krivulje cestne obremenitve
Koeficienti cestne obremenitve se lahk o namesto s post opki, opredeljenimi v odstavku 3.2.3.2.2.4 te 
priloge, izračunajo na naslednji način:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Pri uporabi metode regresije najmanjših kvadrato v v razponu točk referenčne hitrosti se za Fi(v) določita 
alternativna prilagojena koeficienta cestne obremenitve f*0,i in f*2,i, pri čemer je linear ni koeficient f*1,i 
nastav ljen na f1,A. f1,A se izračuna na naslednji način:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
pri čemer je:
E potreba po energiji cikla (v Ws), kot je opredeljen v odstavku 5 te priloge;
i indeks , ki označuje vozila L, H ali ind;
HR preizkusno vozilo H, kot je opisano v odsta vku 4.2.1.2.3.2 Priloge B4;
LR preizkusno vozilo L, kot je opisano v odsta vku 4.2.1.2.3.2 Priloge B4.
3.3 Masa delcev
3.3.1 Izračun
Masa delcev se izračuna z naslednjima enačbama:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
če so izpušni plini izpuščeni izven tunela;
in:
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
če se izpušni plini vrnejo v tunel;
pri čemer je:
Vmix prostorni na razredčenih izpušnih plino v (glej odsta vek 2 te priloge) pri standardnih pogojih;
Vep prostorni na razredčenega izpušnega plina, ki teče skozi filter za vzorčenje delcev pri 
standardnih pogojih;
Pe masa delcev , zbrana z enim ali več filtri z vzorcem (v mg);
d prevožena razdalja, ki ustreza preizkusnemu ciklu (v km).
3.3.1.1 Če je bil uporabljen popra vek za maso trdnih delcev iz ozadja filtra iz sistema za redčenje, se to določi 
v skladu z odstavk om 2.1.3.1 Priloge B6. V tem primer u se masa delcev (v mg/km) izračuna z naslednjima 
enačbama:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/415  
če so izpušni plini izpuščeni izven tunela;
in:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
če so izpušni plini vrnjeni v tunel;
pri čemer je:
Vap prostorni na zraka iz tunela, ki teče skozi ozadje filtra za delce pri standardnih pogojih;
Pa masa delcev iz zraka za redčenje ali zraka za redčenje iz ozadja tunela, kot je določeno z eno od 
metod , opisanih v odstavku 2.1.3.1 Priloge B6;
DF faktor redčenja, določen v odstavku 3.2.1.1.1 te priloge.
Če je rezultat uporabe popra vka za ozadje negativen, se za rezultat šteje, da je enak nič mg/km.
3.3.2 Izračun mase delcev z uporabo metode dvojneg a redčenja
Vep¼Vset – V ssd
pri čemer je:
Vep prostorni na razredčenega izpušnega plina, ki teče skozi filter za delce z vzorcem pri standardnih 
pogojih;
Vset prostorni na dvojno razredčenega izpušnega plina, ki teče skozi filtre za vzorčenje delcev pod 
standardnimi pogoji;
Vssd prostorni na zraka za sekundar no razredčenje pod standardnimi pogoji.
Če se vzorec sekundar no razredčenega vzorčnega plina za mer itev mase delcev ne vrne v tunel, se 
prost ornina CVS izračuna kot pri enojnem redčenju, tj.:
Vmix¼Vmixindicated þVep
pri čemer je:
Vmixindicated izmer jena prostorni na razredčenega izpušnega plina v sistemu za redčenje po ekstr akci ji 
vzorca trdnih delcev pri standardnih pogojih.
4. DOLOČ ANJE ŠTEVIL A DELCEV (PN) (ČE SE ZAHTEV A MERJENJE ŠTEVIL A DELC EV)
Število delcev se izračuna z naslednjo enačbo:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
pri čemer je:
PN števi lo delcev v emisi jah (v delcih na kilomete r);
V prostorni na razredčenega izpušnega plina, izražena v litrih na preizkus (po prvotnem redčenju 
samo v primer u dvojnega redčenja) in popravlje na na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) 
in 101,325 kPa);
k kalibracijski faktor za popravek mer itev štev ca PNC na raven referen čnega instr umenta, ko ta še 
ni intern o uporabljen v štev cu PNC. Če je kalibraci jski faktor že intern o uporabljen v štev cu 
PNC, je ta faktor enak 1;SL Uradni list Evropske unij e L 423/416 26.11.2021  
Cs¯popravlje na koncentracij a števi la delcev iz razredčenega izpušnega plina, izražena kot 
aritmetično povprečje števila delcev na kubični centimeter iz preizkusa emisi j, vključno 
s celotnim trajanjem vozneg a cikla. Če rezultati povprečja prost orninske koncentracije C¯iz 
štev ca PNC niso izmer jeni pri standardnih pogojih (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa) , se 
koncentracije popravi jo na navedene pogoje Cs¯;
Cb koncentracija zraka za redčenje ali koncentracija števila delcev iz ozadja tunela za redčenje, kot 
to dovoljuje pristojn i organ, v delcih na kubični centimeter , popravlj ena za sovpadanje in 
standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa) ;
fr¯faktor zmanjšanja povprečne koncentracij e delcev za VPR pri nastavitvi redčenja, uporabljeni za 
preizkus;
frb¯faktor zmanjšanja povprečne koncentracij e delcev za VPR pri nastavitvi redčenja, uporabljeni za 
mer itev ozadja;
d prevožena razdalja, ki ustreza velja vnemu preizkusnemu ciklu (v km);
C¯se izračuna z naslednjo enačbo:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
pri čemer je:
Ci diskretna mer itev koncentracije števila delcev v razredčenem izpušnem plinu iz štev ca PNC 
(v delcih na cm3, popravlje nih za sovpadanje);
n skupno število mer itev za koncentracij o diskretnega števila delcev , opravl jenih med veljavn im 
preizkusnim ciklom; skupno število mer itev se izračuna z naslednjo enačbo:
n¼t×f
pri čemer je:
t čas trajanja velja vnega preizkusnega cikla (v s);
f pogost ost beleženja podatk ov za števec delcev (v Hz).
5. IZRAČUN POTREBE PO ENER GIJI CIKL A
Če ni določeno drugače, izračun temelji na sledi ciljne hitrosti, podani v diskretnih časovnih točkah vzorca.
Skupna potreba po energiji E za celoten cikel ali določeno fazo cikla se izračuna kot seštevek Ei 
v pripadaj očem času cikla med tstar t +1 in tend v skladu z naslednjo enačbo:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
pri čemer je:
Ei¼Fi×diče je Fi>0
Ei¼0če je Fi≤0
in:
tstar t čas, ko se začne veljavn i preizkusni cikel ali faza (glej odsta vek 3 Priloge B1) (v s);
tend čas, ko se konča veljavni preizkusni cikel ali faza (glej odsta vek 3 Priloge B1) (v s);
Ei potreba po energiji v časovnem obdobju (i–1) do (i) v (v Ws);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/417  
Fi pogonska sila v časovnem obdobju (i–1) do (i) (v N);
di prevožena razdalja v časov nem obdobju (i–1) do (i) (v m);
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1,03×TMÞ×a i
pri čemer je:
Fi pogonska sila v časovnem obdobju (i–1) do (i) (v N);
vi ciljna hitrost pri času ti (v km/h);
TM preizkusna masa (v kg);
ai pospeševanje v časovnem obdobju (i–1) do (i) (v m/s2);
f0, f1, f2 koeficienti cestne obremenitve za preizkusno vozilo ob upoštevan ju n (TM L, TM H ali TM ind) pri 
N, N/km/h in N/(km/h)2.
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1Þ
pri čemer je:
di prevožena razdalja v časov nem obdobju (i–1) do (i) (v m);
vi ciljna hitrost pri času ti (v km/h);
ti čas (v s).
ai¼vi – v i – 1
3,6×ðt i – t i – 1Þ
pri čemer je:
ai pospeševanje v časovnem obdobju (i–1) do (i) (v m/s2);
vi ciljna hitrost pri času ti (v km/h);
ti čas (v s).
6. IZRAČUN PORABE GORIV A IN IZKORISTKA GORIV A (KOT JE USTREZNO)
6.1 Lastnosti goriva, potrebne za izračun vrednosti porabe goriva, se vzamejo iz Priloge B3.
6.2 Za raven 1A:
Vrednosti porabe goriva se izračunajo iz emisij ogljikovodika, ogljikovega monoksida in ogljikovega 
dioksid a, in sicer z uporabo rezultato v iz koraka 6 za mer ila za emisi je in koraka 7 za CO2 v tabeli A7/1.
Za raven 1B:
Vrednosti izkoristka goriva se izračunajo iz emisi j ogljikovodika, ogljikovega monoksida in ogljikovega 
dioksid a, in sicer z uporabo rezultato v iz koraka 2 za mer ila za emisi je in koraka 4a za CO2 v tabeli A7/1.
6.2.1 Za izračun porabe goriva se uporabi splošna enačba iz odsta vka 6.12 te priloge z uporabo razmer ij H/C in 
O/C.SL Uradni list Evropske unij e L 423/418 26.11.2021  
6.2.2 Za vse enačbe iz odsta vka 6 te priloge:
FC je poraba goriva za specifi čno gorivo (v l/100 km) (ali m3 na 100 km v primer u zemeljsk ega 
plina ali kg/100 km v primer u vodika);
H/C je razmer je vodika in ogljika za specifič no gorivo CXHYOZ;
O/C je razmer je vodika in ogljika za specifič no gorivo CXHYOZ;
MW C je molska masa ogljika (12,011 g/mol);
MW H je molska masa vodika (1,008 g/mol);
MW O je molska masa kisika (15,999 g/mol);
ρfuel je gost ota preizkusnega goriva (v kg/l). Za plinasta goriva, gost ota goriva pri 15 °C;
HC so emisi je ogljikovodika (v g/km);
CO so emisi je ogljikovega monoksida (v g/km);
CO 2 so emisi je ogljikovega dioksida (v g/km);
H2O so emisi je vode (v g/km);
H2 so emisi je vodika (v g/km);
p1 je tlak plina v posodi za gorivo pred veljavn im preizkusnim ciklom (v Pa);
p2 je tlak plina v posodi za gorivo po veljavne m preizkusnem ciklu (v Pa);
T1 je temperatura plina v posodi za gorivo pred velja vnim preizkusnim ciklom (v K);
T2 je temperatura plina v posodi za gorivo po veljavn em preizkusnem ciklu (v K);
Z1 je faktor stisljivosti plinaste ga goriva pri p1 in T1;
Z2 je faktor stisljivosti plinaste ga goriva pri p2 in T2;
V je notranja prost ornina posode za plinasto gorivo (v m3);
d je teor etična dolžina velja vne faze ali cikla (v km).
6.3 Za vozilo z motorj em s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja bencin (E0)
FC¼0,1155
ρfuel��
×½ð0,866×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.4 [Rezer virano]
6.5 Za vozilo z motorj em s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja bencin (E10)
FC¼0,1206
ρfuel��
×½ð0,829×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6 Za vozilo z motorj em s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja UNP
FCnorm¼0,1212
0,538��
×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6.1 Če se sesta va goriva, uporabljeneg a za preizkus, razlikuje od sestave, predvidene za izračun normirane 
porabe, je na zahte vo proizva jalca mogoče uporabiti korekcijs ki faktor cf, in sicer z naslednjo enačbo:
FCnorm¼0,1212
0,538��
×cf×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
Korekcij ski faktor (cf), ki se lahk o uporabi, se določi z naslednjo enačbo:
cf¼0,825 þ0,0693×n actualSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/419  
pri čemer je:
nactual dejansk o razmer je H/C za uporabljeno gorivo.
6.7 Za vozilo z motorj em s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja ZP/biometan
FCnorm¼0,1336
0,654��
×½ð0,749×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.8 Za vozilo z motorj em s kompresi jskim vžigom, ki za gorivo uporablja dizelsk o gorivo (B0)
FC¼0,1156
ρfuel��
×½ð0,865×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.9 [Rezer virano]
6.10 Za vozilo z motorj em s kompresi jskim vžigom, ki za gorivo uporablja dizelsk o gorivo (B7)
FC¼0,1165
ρfuel��
×½ð0,858×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.11 Za vozilo z motorj em s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja etanol (E85)
FC¼0,1743
ρfuel��
×½ð0,574×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.12 Poraba goriva za vsak preizkus goriva se lahk o izračuna z naslednjo enačbo:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13 Poraba goriva za vozilo z motor jem s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporablja vodik:
FC¼0,024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Za vozila, ki za gorivo uporabljajo plinasti ali tekoči vodik, se lahk o proizva jalec z odobr itvijo pristojneg a 
organa odloči, da bo porabo goriva izračunal bodisi s spoda j navedeno enačbo za porabo goriva bodisi 
z metodo, pri kater i se uporablja standardni protok ol, kot je standard SAE J2572.
FC¼0,1×ð0,1119×H 2OþH2Þ
Fakt or stisljivost i Z se pridobi iz naslednje tabele:
Tabela A7/2
Fakt or stisljiv osti Z 
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829SL Uradni list Evropske unij e L 423/420 26.11.2021  
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T (K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Če zahtevane vhodne vrednosti za p in T niso naved ene v tabeli, se faktor stisljivosti pridobi z linear no 
interpolacijo faktorjev stisljivosti iz tabele, pri čemer se izberejo tisti, ki so najbliže iskani vrednosti.
6.14 Izračun izkoristka goriva (FE)
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1B.
6.14.1 FE = 100/FC
pri čemer je:
FC poraba goriva za specifično gorivo (v l/100 km) (ali m3 na 100 km v primer u zemeljsk ega plina 
ali kg/100 km v primer u vodika);
FE izkoristek goriva (v km/l) (ali km/m3 v primer u zemeljske ga plina ali km/kg v primer u vodika).
7. INDEK SI SLEDI VOŽNJE
7.1 Splošna zaht eva
Predpisana hitrost med časovnimi točkami v tabelah A1/1 do A1/12 se določi z metodo linear ne 
interpolacije pri frekvenci 10 Hz.
Če je stopalka za plin pritisnjena do konca, se namesto dejanske hitrosti vozila za izračun indeks a sledi 
vožnje med takimi obdobji delovanja uporabi predpisana hitrost.
Za zaznav anje položaja stopa lke za plin se lahk o uporabi vgra jen sistem za diagnostik o na vozilu (OBD) ali 
sistem za spremljanje (zbiranje podatk ov) elektronske krmilne enot e (ECU). Zbiranje podatk ov sistemo v 
OBD in/ali ECU ne vpliva na emisi je ali zmog ljivost vozila.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/421  
7.2 Izračun indeks ov sledi vožnje
Naslednji indeks i se izračunajo v skladu s standardom SAE J2951 (revidiran januar ja 2014):
(a) IWR ocena vztrajnost nega dela (v %);
(b) RMSSE kvadratna sredina napake hitrosti (v km/h).
7.3 [Rezer virano]
7.4 Uporaba indeks ov sledi vožnje za specifično vozilo
7.4.1 Vozila, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, ter vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV
Za velja vni preizkusni cike l se izračunata in sporočita indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE.
7.4.2 Vozila OVC-HEV
7.4.2.1 Preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja (odstavek 3.2.5 Priloge B8)
Za velja vni preizkusni cike l se izračunata in sporočita indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE.
7.4.2.2 Preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja (odstavek 3.2.4.3 Priloge B8)
Če je število ciklov preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja manjše od štiri, se za vsak posamezni velja vni 
preizkusni cikel preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja izračunata in sporočita indeks a sledi vožnje IWR in 
RMSSE.
Če je števi lo ciklov preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja enak o štiri ali večje, se za vsak posamezni 
veljavn i preizkusni cikel preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja izračunata in sporočita indeks a sledi 
vožnje IWR in RMSSE. V tem primer u se povprečni IWR in povprečni RMSSE za kombinaci jo kater ih koli 
dveh ciklo v v preizkusu pri praznjenju naboja primer jata z ustreznimi mer ili iz odsta vka 2.6.8.3.1.3 
Priloge B6, izračunani IWR katerega koli posameznega cikla v preizkusu praznjenja naboja pa ne sme biti 
manjši od –3,0 ali večji od +5,0 %.
7.4.2.3 Mestni preizkusni cikel (odstavek 3.2.4.3 Priloge B8, pri čemer se cike l WLTC nadomesti z WLTC city)
Za uporabo izračuna indeksa sledi pogona se dva zaporedno odpeljana mestna preizkusna cikla (L in M) 
štejeta za en cike l.
Za mestni cikel, med kater im motor z notranjim zgorevanjem začne porabljati gorivo, se indeksa pogona 
IWR in RMSSE ne izračunata posebej. Namesto tega se odvisno od števila dokončanih mestnih ciklo v pred 
mestnim ciklom, med kater im se zažene motor z notranjim zgorevanjem, nedok ončani mestni cikel 
kombinira s prejšnjimi mestnimi cikli, kot sledi, in se v okvir u izračuna indeksa sledi pogona šteje za en 
cikel.
Če je število dokončanih mestnih ciklov sodo, se nedok ončani mestni cike l kombinira s prejšnjima dvema 
dokončanima mestnima cikloma. Glej primer na sliki A7/1.SL Uradni list Evropske unij e L 423/422 26.11.2021  
Slika A7/1
Primer s sodim številom dok ončanih mest nih preizkusnih ciklo v pred mest nim ciklom, med kater im 
se zažene motor z notranjim zgorevanjem
Če je števi lo dokončanih mestnih ciklov liho, se nedok ončani mestni cikel kombinira s prejšnjimi tremi 
dokončanimi mestnimi cikli. Glej primer na sliki A7/2.
Slika A7/2
Primer z lihim številom dok ončanih mestnih preizkusnih ciklo v pred mestnim ciklom, med kater im se 
zažene mot or z notranjim zgorevanjem
Če je število ciklov , izpeljanih v skladu s sliko A7/1 ali sliko A7/2, manjše od štiri, se za vsak posamezen 
cikel izračunata in sporočita indeksa sledi vožnje IWR in RMSSE.
Če je število ciklov , izpeljanih v skladu s sliko A7/1 ali sliko A7/2, enak o štiri ali večje, se za vsak 
posamezen cike l izračunata indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE. V tem primer u se povprečni IWR in 
povprečni RMSSE za kombinacijo katerih koli dveh ciklov primer jata z ustreznimi mer ili iz 
odsta vka 2.6.8.3.1.3 Priloge B6, IWR katerega koli posameznega cikla pa ne sme biti manjši od –3,0 ali 
večji od +5,0 %.
7.4.3 Povsem elektr ična vozila (PEV)
7.4.3.1 Preizkus z zaporednimi cikli
Preizkusni postopek z zaporednimi cikli se izvede v skladu z odstavk om 3.4.4.1 Priloge B8. Za vsak 
posamezni preizkusni cikel preizkusnega postopka z zaporednimi cikli se izračunata in sporočita indeks a 
sledi vožnje IWR in RMSSE. Preizkusni cike l, med kater im se doseže mer ilo za prekinite v, kakor je 
določeno v odstavku 3.4.4.1.3 Priloge B8, se kombinira s predhodnim preizkusnim ciklom. Izračunata se 
indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE, pri čemer se upošteva, da gre za en sam cike l.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/423  
7.4.3.2 Skra jšani preizkus tipa 1
Za vsak dinamični segment 1 in 2 se ločeno izračunata in sporočita indeksa sledi vožnje IWR in RMSSE za 
skra jšani preizkusni postopek tipa 1, kakor je bil izveden v skladu z odsta vkom 3.4.4.2 Priloge B8. Izračun 
indeks ov sledi vožnje med segmenti konstantne hitrosti se izpusti.
7.4.3.3 Preizkusni postopek z mestnimi cikli (odsta vek 3.4.4.1 Priloge B8, pri čemer se cikel WLTC nadomesti 
z WLTC city)
Za uporabo izračuna indeks a sledi pogona se dva zaporedno odpeljana mestna preizkusna cikla štejeta za 
en cikel.
Za mestni cikel, med katerim se doseže mer ilo za prekinite v, kakor je določeno v odsta vku 3.4.4.1.3 
Priloge B8, se indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE ne izračunata posamično. Namest o tega se odvisno od 
števila dokončanih mestnih ciklov pred mestnim ciklom, med kater im se doseže mer ilo za prekinitev , 
nedok ončani mestni cikel kombinira s prejšnjimi mestnimi cikli in se v okvir u izračuna indeks a sledi 
pogona šteje za en cike l.
Če je število dokončanih mestnih ciklov sodo, se nedok ončani mestni cike l kombinira s prejšnjima dvema 
dokončanima mestnima cikloma. Glej primer na sliki A7/3.
Slika A7/3
Primer s sodim številom dok ončanih mest nih preizkusnih ciklo v pred mest nim ciklom, med kater im 
se doseže mer ilo za prekinitev
Če je števi lo dokončanih mestnih ciklov liho, se nedok ončani mestni cikel kombinira s prejšnjimi tremi 
dokončanimi mestnimi cikli. Glej primer na sliki A7/4.
Slika A7/4
Primer z lihim številom dok ončanih mestnih preizkusnih ciklo v pred mestnim ciklom, med kater im se 
doseže mer ilo za prekinitev
Če je števi lo ciklov , izpeljanih v skladu s sliko A7/3 ali sliko A7/4, manjše od štiri, se za vsakeg a od teh 
ciklov izračunata in sporočita indeks a sledi vožnj e IWR in RMSSE.SL Uradni list Evropske unij e L 423/424 26.11.2021  
Če je število ciklov , izpeljanih v skladu s sliko A7/3 ali sliko A7/4, enak o štiri ali večje, se za vsakeg a od teh 
ciklov izračunata in sporočita indeks a sledi vožnje IWR in RMSSE. V tem primer u se povprečni IWR in 
povprečni RMSSE za kombinaci jo kater ih koli dveh ciklov primer jata z ustreznimi mer ili, kakor so 
določena v odstavku 2.6.8.3.1 Priloge B6, IWR katereg a koli posameznega cikla pa ne sme biti manjši 
od –3,0 ali večji od +5,0 %.
8. IZRAČUN RAZMERIJ N/V
Razmer ja n/v se izračunajo z naslednjo enačbo:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3,6Þ
pri čemer je:
n vrtilna frekvenca motorj a (v min–1);
v hitrost vozila (v km/h);
ri prestav no razmer je v prestavi i;
raxle prestav no razmer je v pogonski osi;
Udyn dinamični kotalni obseg pnevmatik na pogonski osi, ki se izračuna z naslednjo enačbo:
Udyn¼3,05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25,4ÞÞ
pri čemer je:
H/W presečno razmer je pnevmatik e, na primer ‚45‘ za pnevmatik o 225/45 R17;
W širina pnevmatik e (v mm); na primer ‚225‘ za pnevmatik o 225/45 R17;
R premer kolesa (v palcih); na primer ‚17‘ za pnevmatik o 225/45 R17.
Udyn se zaokroži na cele milimetre v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega pravilnik a.
Če se obsega Udyn za sprednjo in zadnjo os razlikujeta, se vrednost n/v za os, ki večinoma deluje kot 
pogonska os, uporabi na dinamometr u, ki deluje v načinu 2WD in načinu 4WD.
Pristojnemu organu se na zahte vo predloži jo potrebne informacije za navedeno izbiro.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/425  
PRILOGA B8 
Popolnoma elektr ična vozila, hibr idna elektr ična vozila in hibr idna vozila na gorivne celice 
s stisnjenim vodik om 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE
V primer u preizkušanja vozil NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FC HV in OVC-FCHV (kot je ustrezno), Dodatek 2 
in Dodatek 3 k tej prilogi nadomestita Dodatek 2 k Prilogi B6.
Če ni navedeno drugače, se vse zaht eve v tej prilogi nanašajo na vozila z načinom, ki ga izbere voznik, in brez 
njega. Če v tej prilogi ni naved eno drugače , se vse zaht eve in postopk i, navedeni v Prilogi B6 in Prilogi B7, še 
naprej uporabljaj o za vozila NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-FC HV in PEV (kot je ustrezno).
1.1 Enote , točnost in ločljivost elektr ičnih parametrov
Enote , točnost in ločljivost mer itev ustrezajo vrednostim v tabeli A8/1.
Tabela A8/1
Parametr i, enote, točnost in ločljiv ost mer itev 
Param eter Enote Točnost Ločljivost
Elektr ična energija (a) Wh ±1 % 0,001 kWh (b)
Elektr ični tok A ± 0,3 % FSD ali ± 1 % odčitka (c)(d) 0,1 A
Elektr ična napetost V ± 0,3 % FSD ali ± 1 % odčitka (c) 0,1 V
(a)Oprema: statični mer ilnik za aktivno energi jo.
(b)Mer ilnik vatnih ur izmeničnega toka, razred 1 v skladu s standardom IEC 62053-21 ali enak ovrednim standardom.
(c)Kar koli od tega je večje.
(d)Trenutna frekvenca integ racije pri 20 Hz ali več.
[Tabela A8/2 Rezer virano]
1.2 Preizkušanje emisij in porabe goriva
Parametr i, enot e in točnost mer itev so enaki tistim, zaht evanim za vozila, ki jih poganja izključno motor 
z notranjim zgorevanjem.
1.3 Zaokroževanje rezultato v preizkusa
1.3.1 Če se ne zaht eva vmesno zaokroževanje, se vmesni koraki v izračunih ne zaokrožijo.
1.3.2 V primer u vozil OVC-HEV in NOVC-HEV se končni rezultati mer il za emisi je zaokrožijo v skladu 
z odsta vkom 1.3.2 Priloge B7, korekcijski faktor NOx (KH) se zaokroži v skladu z odsta vkom 1.3.3 Priloge B7, 
faktor redčenja (DF) pa se zaokroži v skladu z odstavk om 1.3.4 Priloge B7.
1.3.3 Pri informacijah, ki niso povezane s standardi, se uporabi dobra inženirska presoja.
1.3.4 Zaokroževanje rezultato v dosega , CO 2, porabe energije in porabe goriva je opisano v tabelah za izračun v tej 
prilogi.SL Uradni list Evropske unij e L 423/426 26.11.2021  
1.4 Razvrstite v vozil
Vsa vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV, OVC-FCHV in NOVC-FCHV so razvrščena kot vozila razreda 3. Veljavni 
preizkusni cikel za preizkusni post opek tipa 1 se določi v skladu z odsta vkom 1.4.2 te priloge na podlagi 
ustreznega referenčneg a preizkusnega cikla, kot je opisan v točki 1.4.1 te priloge.
1.4.1 Referenčni preizkusni cikel
1.4.1.1 Referenčni preizkusni cikli razreda 3 so določeni v odsta vku 3.3 Priloge B1.
1.4.1.2 Za vozila PEV se lahk o postopek zmanjševanja v skladu z odstavk oma 8.2.3 in 8.3 Priloge B1 uporablja za 
preizkusne cikle v skladu z odstavk om 3.3 Priloge B1, tako da se nazivna moč nadomesti z največjo neto 
močjo v skladu s Pravilnik om št. 85, V tem primer u je zmanjšani cikel referenčni preizkusni cikel.
1.4.2 Veljavni preizkusni cikel
1.4.2.1 Veljavni preizkusni cikel WLTP
Referenčni preizkusni cikel v skladu z odstavk om 1.4.1 te priloge mora biti veljavn i preizkusni cikel WLTP 
(WL TC) za preizkusni postope k tipa 1.
Če se uporablja odstavek 9 Priloge B1 na podlagi referen čnega preizkusnega cikla, kot je opisano 
v odstavku 1.4.1 te priloge, je ta spremenjeni preizkusni cikel velja vni preizkusni cikel WLTP (WL TC) za 
preizkusni postopek tipa 1.
1.4.2.2 Samo raven 1A
Veljavni mestni preizkusni cikel WLTP
Mestni preizkusni cikel WLTP razreda 3 (WL TC city) je opredeljen v odsta vku 3.5 Priloge 1.
1.5 Vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FCHV , NOVC-FCHV in PEV z ročnimi menjalniki
Vozila se vozi jo v skladu s tehničnim kazalnik om prestav ljanja, če je ta na voljo, ali v skladu z navodili, 
naved enimi v uporabnišk em priročniku proizvajalca.
2. UTEKANJE PREIZKUSNEGA VOZIL A
Vozilo, preizkušeno v skladu s to prilogo, je v dobrem tehničnem stanju in se uteče v skladu s priporočili 
proizva jalca. Če sistemi REESS delujejo nad običajnim območjem delovne temperature, upravlja vec upošte va 
postopek, ki ga priporoča proizva jalec vozila, da temperaturo siste ma REESS ohrani v običajnem območju 
delov anja. Proizvajalec predloži dokaze, da sistem za upravlj anje topl ote, ki je del sistema REESS, ni 
onemogočen in ne deluje pri zmanjšani zmog ljivosti.
2.1 Vozila OVC-HEV in NOVC-HEV so utečena v skladu z zahtevami iz odsta vka 2.3.3 Priloge B6.
2.2 Vozila NOVC-FC HV in OVC-FC HV so uteče na z vsaj 300 km, pri utekanju pa sta gorivna celica in sistem REESS 
nameščena.
2.3 Vozila PEV so utečena z vsaj 300 km ali na razdalji, ki ustreza dosegu povsem napolnjenega vozila, kar koli od 
tega je daljše.
2.4 Vsi sistemi REESS, ki ne vplivajo na masne emisije CO 2 ali porabo H2, se izključijo iz spremljanja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/427  
3. PREIZKUSNI POSTOPEK
3.1 Splošne zaht eve
3.1.1 Kjer je ustrezno, za vsa vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV, OVC-FC HV in NOVC-FC HV velja naslednje:
3.1.1.1 Vozila se preizkusij o v skladu z velja vnimi preizkusnimi cikli, opisanimi v odstavku 1.4.2 te priloge.
3.1.1.2 Če vozilo ne more slediti veljavn emu preizkusnemu ciklu znotraj odstopanj od sledi hitrosti v skladu 
z odsta vkom 2.6.8.3.1.2 Priloge B6, je stopalka za plin pritisnjena do konca, razen če je naved eno drugače, 
dokler se ponovn o ne doseže zaht evana sled hitrosti.
3.1.1.3 Postope k zagona pogonsk ega sistema se začne z uporabo naprav , predvidenih v ta namen, in v skladu 
z navodili proizvajalca.
3.1.1.4 Za vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-FC HV in PEV se vzorčenje izpušnih emisi j in mer jenje 
elektr ične porabe začne za vsak veljavni preizkusni cikel, pred postopk om zagona vozila ali na začetku tega 
postopka in na koncu zaključka vsakeg a veljavneg a preizkusnega cikla.
3.1.1.5 Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV se plinaste spojine emisij analiziraj o za vsak o posamezno preizkusno fazo. 
Analiza faze se lahk o opusti za faze, ko motor z notranjim zgorevanjem ne deluje.
3.1.1.6 Če je ustrezno, se število delcev analizira za vsak o posamezno fazo, emisije trdnih delcev pa se analiziraj o za 
vsak veljavni preizkusni cike l.
3.1.2 Prisilno hlajenje, kot je opisano v odsta vku 2.7.2 Priloge B6, je dovoljeno samo za preizkus tipa 1 pri 
ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV v skladu z odstavk om 3.2 te priloge in za preizkušanje vozil NOVC- 
HEV v skladu z odsta vkom 3.3 te priloge.
3.1.3 Zahteve iz odsta vkov 2.2.2.1.2 in 2.2.2.1.3 priloge B6 so izvzet e, kadar je bilo preizkušanje za vozila PEV 
izvedeno v skladu z odsta vkom 3.4, za vozila FCH V pa v skladu z odsta vkoma 3.2 in 3.5.
3.2 Vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
3.2.1 Vozila se preizkusij o v stanju delov anja pri praznjenju naboja (stanje CD) in v stanju delo vanja pri ohranjanju 
naboja (stanje CS).
3.2.2 Vozila se lahk o preizkusij o v skladu s štirimi možnimi zaporedji preizkusov:
3.2.2.1 Možnost 1: preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.
3.2.2.2 Možnost 2: preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja.
3.2.2.3 Možnost 3: preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.
3.2.2.4 Možnost 4: preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja.SL Uradni list Evropske unij e L 423/428 26.11.2021  
Slika A8/1
Možna zaporedja preizkuso v v primer u preizkušanja vozil OVC-HEV in OVC-FCHV
3.2.3 Način, ki ga izbere voznik, se nastav i, kot je opisano v naslednjih zaporedjih preizkuso v (možnosti 1 do 4).
3.2.4 Preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (možnost 1)
Zaporedje preizkuso v v skladu z možnostjo 1, opisano v odstavkih 3.2.4.1 do vključno 3.2.4.7 te priloge, in 
pripadaj oče stanje REESS za prof il polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/1 v Dodatku 1 k tej prilogi.
3.2.4.1 Predk ondicioniranje
Vozilo je priprav ljeno v skladu s postopki iz odstavka 2.2 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.4.2 Preizkusni pogoji
3.2.4.2.1 Preizkus se izvede, ko je sistem REESS napolnjen do konca, v skladu z zahtevami glede polnjenja, kot so 
opisane v odsta vku 2.2.3 Dodatka 4 k tej prilogi, vozilo pa mora delov ati v stanju delov anja pri praznjenju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.5 tega pravilnik a.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/429  
3.2.4.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja izbere 
v skladu z odstavk om 2 Dodatka 6 k tej prilogi.
3.2.4.3 Preizkusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja
3.2.4.3.1 Preizkusni post opek tipa 1 pri praznjenju naboja sestavlja več zaporednih ciklov , kjer vsakemu ciklu sledi čas 
odsta vitve, ki ne sme biti daljši od 30 minut, dokler ni doseženo stanje delovanja pri ohranjanju naboja.
3.2.4.3.2 Med odsta vitvijo med posameznimi velja vnimi preizkusnimi cikli mora biti pogonski sistem onemogočen, 
sistema REESS pa ni dovoljeno znova napolniti iz zunanjega vira elektr ične energije. Instr umenti za mer jenje 
elektr ičnega toka vseh sistemo v REESS in za določite v elektr ične napetosti vseh sistemo v REESS v skladu 
z Dodatk om 3 k tej prilogi med fazami preizkusnega cikla ne smejo biti izklopljeni. V primer u mer jenja 
z mer ilnik om amper ur mora integracija ostati aktivna skozi celoten preizkus, dokler se preizkus ne zaključi.
Po ponovn em zagonu po odstavi tvi vozilo deluje v načinu, ki ga izbere voznik , v skladu z odsta vkom 3.2.4.2.2 
te priloge.
3.2.4.3.3 Z odstopanj em od odstavka 5.3.1 Priloge B5 in odstavka 5.3.1.2 Priloge B5 so lahk o analizatorji kalibr irani in 
prever jeni za ničelno nastav itev pred preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja in po njem.
3.2.4.4 Zaključek preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja
Za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja velja, da je zaključen, ko je prvič doseženo mer ilo za prekinite v 
v skladu z odstavk om 3.2.4.5 te priloge. Število veljavnih preizkusnih ciklov WLTP do tisteg a in vključno 
s tistim, ko je bilo prvič doseženo mer ilo za prekinit ev, je nastav ljeno na n + 1.
Veljavni preizkusni cikel WLTP n je opredeljen kot prehodni cikel.
Veljavni preizkusni cikel WLTP n + 1 je opredeljen kot potrditveni cikel.
Za vozila brez zmožnosti ohranjanja naboja v celotnem veljavnem preizkusnem ciklu WLTP je zaključek 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja dosežen, ko je na standardni plošči z instr umenti v vozilu prikazano, 
da je treba ustavi ti vozilo , ali ko vozilo štiri zaporedne sekunde ali več presega predpisano dovoljeno 
odstopanj e od sledi hitrosti. Stopalk a za plin se sprosti, vozilo pa v 60 sekundah zavira do mirova nja.
3.2.4.5 Mer ilo za prekinit ev
3.2.4.5.1 Oceni se, ali je bilo mer ilo za prekinite v doseženo za vsak prevoženi velja vni preizkusni cike l WLTP.
3.2.4.5.2 Mer ilo za prekinit ev za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja je doseženo, ko je relativna sprememba elektr ične 
energije REEC i, kot je izračunana z naslednjo enačbo, manjša od 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
pri čemer je:
REEC i relativna sprememba elektr ične energi je za obra vnavani veljavni preizkusni cikel i iz preizkusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja;
ΔEREESS,i sprememba elektr ične energije i v vseh sistemi h REESS za obravna vani preizkusni cikel tipa 1 
pri praznjenju naboja, izračunana v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh);SL Uradni list Evropske unij e L 423/430 26.11.2021  
Ecycle potreba po energiji cikla za obravn avani velja vni preizkusni cike l WLTP, izračunana v skladu 
z odstavk om 5 Priloge B7 (v Ws);
i indeks no števi lo obravna vanega velja vnega preizkusnega cikla WLTP;
1
3600faktor pretvorb e v Wh za potrebo po energiji cikla.
3.2.4.6 Polnjenje sistema REESS in mer jenje napolnjene elektr ične energi je
3.2.4.6.1 Vozilo se v elektr ično omrežje priključi v 120 minutah po veljavne m preizkusnem ciklu WLTP n + 1, 
v kate rem je mer ilo za prekinitev preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja doseženo prvič.
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno 
v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.4.6.2 Oprema za mer jenje elektr ične energije, nameščena med polnilnik om vozila in elektr ičnim omrežjem, mer i 
raven napolnjenosti z elektr ično energijo EAC iz elektr ičneg a omrežja in njeno trajanje . Mer jenje elektr ične 
energije se lahk o ustavi, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odsta vku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.4.7 Vsak posamezni veljavni preizkusni cikel WLTP iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja izpolnjuje veljavna 
mer ila za določitev mejnih vrednosti emisij v skladu z odstavk om 1.2 Priloge B6.
3.2.5 Preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (možnost 2)
Zaporedje preizkuso v v skladu z možnostjo 2, kot je opisana v odstavkih 3.2.5.1 do vključno 3.2.5.3.3 te 
priloge, in pripadajoče stanje REESS za profil polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/2 v Dodatku 1 k tej 
prilogi.
3.2.5.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev
Vozilo je priprav ljeno v skladu s postopki iz odstavka 2.1 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.5.2 Preizkusni pogoji
3.2.5.2.1 Preizkusi se opravi jo z vozilom, ki deluje v stanju ohranjanja naboja, kot je opredeljeno v odsta vku 3.3.6 tega 
pravi lnika.
3.2.5.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbere 
v skladu z odstavk om 3 Dodatka 6 k tej prilogi.
3.2.5.3 Preizkusni postopek tipa 1
3.2.5.3.1 Vozila se preizkusij o v skladu s preizkusnimi postopki tipa 1, opisanimi v Prilogi B6.
3.2.5.3.2 Po potrebi se masne emisije CO 2 popravi jo v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
3.2.5.3.3 Preizkus v skladu z odstavk om 3.2.5.3.1 te priloge izpolnjuje mer ila za določitev mejnih vrednosti emisi j 
v skladu z odstavk om 1.2 Priloge B6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/431  
3.2.6 Preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja (možnost 3)
Zaporedje preizkuso v v skladu z možnostjo 3, kot je opisana v odstavkih 3.2.6.1 do vključno 3.2.6.3 te 
priloge, in pripadajoče stanje REESS za profil polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/3 v Dodatku 1 k tej 
prilogi.
3.2.6.1 Za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja se uporabi postope k, opisan v odstavkih 3.2.4.1 do vključno 3.2.4.5 
ter odstavku 3.2.4.7 te priloge.
3.2.6.2 Nato se upošteva postopek za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja, opisan v odsta vkih 3.2.5.1 do 
vključno 3.2.5.3 te priloge. Odsta vki 2.1.1 do vključno 2.1.2 Dodatka 4 k tej prilogi se ne uporabljaj o.
3.2.6.3 Polnjenje sistema REESS in mer jenje napolnjene elektr ične energi je
3.2.6.3.1 Vozilo se v elektr ično omrežje priključi v 120 minutah po zaključku preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno 
v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.6.3.2 Oprema za mer jenje elektr ične energije, nameščena med polnilnik om vozila in elektr ičnim omrežjem, mer i 
raven napolnjenosti z elektr ično energijo EAC iz elektr ičneg a omrežja in njeno trajanje . Mer jenje elektr ične 
energije se lahk o ustavi, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odsta vku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej prilogi.
3.2.7 Preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja (možnost 4)
Zaporedje preizkuso v v skladu z možnostjo 4, opisano v odstavkih 3.2.7.1 do vključno 3.2.7.2 te priloge, in 
pripadaj oče stanje REESS za prof il polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/4 v Dodatku 1 k tej prilogi.
3.2.7.1 Za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja se uporabi post opek , opisan v odsta vkih 3.2.5.1 do vključno 3.2.5.3 
te priloge ter odstavku 3.2.6.3.1 te priloge.
3.2.7.2 Nato se upošte va postopek za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja, opisan v odstavkih 3.2.4.2 do 
vključno 3.2.4.7 te priloge.
3.3 Vozila NOVC-HEV
Zaporedje preizkuso v, opisano v odsta vkih 3.3.1 do vključno 3.3.3 te priloge, in pripadajoče stanje REESS za 
prof il polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/5 v Dodatku 1 k tej prilogi.
3.3.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev
3.3.1.1 Preizkusno vozilo se predk ondicionira v skladu z odstavk om 2.6 Priloge B6.
Poleg zahte v iz odsta vka 2.6 Priloge B6 se lahk o pred predk ondicioniranjem raven stanja polnjenja pogonske ga 
sistema REESS za preizkus pri ohranjanju naboja določi v skladu s priporočili proizva jalca, da bi bilo mogoče 
doseči preizkus v stanju delovanja pri ohranjanju naboja.
3.3.1.2 Preizkusno vozilo se odsta vi v skladu z odstavk om 2.7 Priloge B6.
3.3.2 Preizkusni pogoji
3.3.2.1 Vozila se preizkusijo v stanju delo vanja pri ohranjanju naboja, kot je opredeljeno v odsta vku 3.3.6 tega 
pravi lnika.SL Uradni list Evropske unij e L 423/432 26.11.2021  
3.3.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbere 
v skladu z odstavk om 3 Dodatka 6 k tej prilogi.
3.3.3 Preizkusni postopek tipa 1
3.3.3.1 Vozila se preizkusij o v skladu s preizkusnim post opk om tipa 1, opisanim v Prilogi B6.
3.3.3.2 Po potrebi se masne emisije CO 2 popravi jo v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
3.3.3.3 Preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja izpolnjuje veljavna mer ila za določitev mejnih vrednosti emisij v skladu 
z odstavk om 1.2 Priloge B6.
3.4 Vozila PEV
3.4.1 Splošne zaht eve
Preizkusni postopek za določite v povsem elektr ičnega dosega in porabe elektr ične energije se izbere v skladu 
z ocenjenim povsem elektr ičnim dosegom (PER) za preizkusno vozilo iz tabele A8/3. Če se uporabi metoda 
interpolacije, se ustrezni preizkusni postopek izbere v skladu s PER za vozilo H znotraj določene skupine 
interpolacij.
Tabela A8/3
Postopki za določitev povsem elektr ičnega dosega (PER) in porabe elektr ične energije (kot je ustrezno) 
Veljav ni preizkusni cikel Ocenjeni PER je … Veljav ni preizkusni postopek
Preizkusni cike l v skladu 
z odsta vkom 1.4.2.1 te 
priloge z zelo visok o fazo.… krajši od dolžine treh veljavn ih 
preizkusnih ciklov WLTP.Preizkusni postopek tipa 1 
z zaporednimi cikli (v skladu 
z odstavk om 3.4.4.1 te priloge) .
… enak dolžini treh veljavnih 
preizkusnih ciklov WLTP ali daljši.Skra jšani preizkusni postope k tipa 1 
(v skladu z odsta vkom 3.4.4.2 te 
priloge).
Preizkusni cike l v skladu 
z odsta vkom 1.4.2.1 te 
priloge brez zelo visoke faze.... krajši od dolžine štirih veljavnih 
preizkusnih ciklov WLTP.Preizkusni postopek tipa 1 
z zaporednimi cikli (v skladu 
z odstavk om 3.4.4.1 te priloge) .
… enak dolžini štirih veljavn ih 
preizkusnih ciklov WLTP ali daljši.Skra jšani preizkusni postope k tipa 1 
(v skladu z odsta vkom 3.4.4.2 te 
priloge).
Mestni cikel v skladu 
z odsta vkom 1.4.2.2 te 
priloge.... ni na voljo v veljavn em 
preizkusnem ciklu WLTP.Preizkusni postopek tipa 1 
z zaporednimi cikli (v skladu 
z odstavk om 3.4.4.1 te priloge) .
Proizvajalec pristojnemu organu še pred preizkusom predloži dokazilo za ocenjeni povsem elektr ični doseg 
(PER). Če se uporabi metoda interpolacije, se velja vni preizkusni postope k določi na podlagi ocenjenega PER 
za vozilo H iz skupine interpolacij. S povsem elektr ičnim dosegom, določenim z uporabljenim preizkusnim 
postopk om, se potrdi, da je bil uporabljen pravilen preizkusni postopek.
Zaporedje preizkusov za preizkusni postopek tipa 1 z zaporednimi cikli, kot je opisano v odstavkih 3.4.2, 
3.4.3 in 3.4.4.1 te priloge, in pripadaj oče stanje REESS za prof il polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/6 
v Dodatku 1 k tej prilogi.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/433  
Zaporedje preizkusov za skrajšani preizkusni postopek tipa 1, kot je opisano v odsta vkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.2 
te priloge, in pripadaj oče stanje REESS za profil polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/7 v Dodatku 1 k tej 
prilogi.
3.4.2 Predk ondicioniranje
Vozilo se pripravi v skladu s postopki iz odstavka 3 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.4.3 Izbira načina, ki ga izbere voznik
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, se način za preizkus izbere v skladu z odsta vkom 4 
Dodatka 6 k tej prilogi.
3.4.4 Preizkusni postopki tipa 1 za vozilo PEV
3.4.4.1 Preizkusni postopek tipa 1 z zaporednimi cikli
3.4.4.1.1 Sled hitrosti in prekinitve
Preizkus se opravi z vožnjo v zaporednih veljavn ih preizkusnih ciklih, dokler ni doseženo mer ilo za prekinitev 
v skladu z odstavk om 3.4.4.1.3 te priloge.
Prekinitve za voznika in/ali upra vljav ca so dovoljene le med preizkusnimi cikli, pri čemer najdaljši skupni čas 
prekinite v znaša 10 minut. Med prekinitvi jo je pogonski sistem izklopljen.
3.4.4.1.2 Mer jenje toka in napetosti v sistemu REESS
Od začetka preizkusa, dokler ni doseženo mer ilo za prekinite v, se elektr ični tok za vse sisteme REESS mer i 
v skladu z Dodatk om 3 k tej prilogi, elektr ična napetost pa določi v skladu z Dodatk om 3 k tej prilogi.
3.4.4.1.3 Mer ilo za prekinit ev
Mer ilo za prekinit ev je doseženo, ko vozilo za štiri zaporedne sekunde ali več preseže predpisano dovoljeno 
odstopanj e od sledi hitrosti, kot je opredeljeno v odsta vku 2.6.8.3.1.2 Priloge B6. Stopalka za plin se sprosti. 
Vozilo v 60 sekundah zavira do mirovanja.
3.4.4.2 Skra jšani preizkusni postope k tipa 1
3.4.4.2.1 Sled hitrosti
Skra jšani preizkusni postopek tipa 1 je sestavljen iz dveh dinamičnih segmento v (DS 1 in DS 2) v kombinaciji 
z dvema segmentoma konstantne hitrosti (CSS M in CSS E), kot je prikazano na sliki A8/2.SL Uradni list Evropske unij e L 423/434 26.11.2021  
Slika A8/2
Skrajšani preizkusni pos topek tipa 1 za sled hitrosti
Dinamična segmenta DS 1 in DS 2 se uporabljata za izračun porabe energi je za zadevno fazo, veljavn i mestni 
cike l WLTP in velja vni preizkusni cike l WLTP.
Segmenta konstantne hitrosti CSS M in CSS E sta namenjena zmanjšanju trajanja preizkusa, tako da praznjenje 
naboja iz sistema REESS poteka hitreje kot pri preizkusnem postopku tipa 1 z zaporednimi cikli.
3.4.4.2.1.1 Dinamični segmenti
Vsak dinamični segment DS 1 in DS 2 je sestav ljen iz velja vneg a preizkusnega cikla WLTP v skladu 
z odstavk om 1.4.2.1 te priloge, ki mu sledi velja vni mestni preizkusni cikel WLTP v skladu z odstav kom 1.4.2.2 
te priloge.
3.4.4.2.1.2 Segment konstantne hitrosti
Konstantne hitrosti med segmentoma CSS M in CSS E so identične. Če se uporabi metoda interpolacije, se znotraj 
skupine interpolacij uporabi enaka konstantna hitrost.
(a) Specifikacija hitrosti
Najnižja hitrost pri segmentih konstantne hitrosti je 100 km/h. Če je zelo visoka faza (Zelo visok o3) izključena 
(kot je ustrezno), je najnižja hitrost pri segmentih konstantne hitrosti določena na 80 km/h. Na zahtev o 
proizva jalca in z odobr itvijo pristojn ega organa se lahk o v segmentih konstantne hitrosti izbere višja 
konstantna hitrost.
Pospeševanje do nivoja konstantne hitrosti je enak omer no in se doseže v eni minuti po zaključku dinamičnih 
segmento v, v primer u prekinitve v skladu s tabelo A8/4 pa po zagonu pogonsk ega sistema.
Upočasnjevanje do nivoja konstantne hitrosti je enak omer no in se doseže v eni minuti po zaključku segmento v 
konstantne hitrosti.
Če je najvišja hitrost vozila nižja od zahtevane najnižje hitrost za segmente konstantne hitrosti v skladu 
s specifi kaci jo hitrosti iz tega odsta vka, je zahtevana hitrost v segmentih konstantne hitrosti enaka najvišji 
hitrosti vozila.
(b) Določit ev razdalje za CSS E in CSS M
Dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS E se določi na podlagi odstot ka uporabne energije za sistem REESS 
UBE STP v skladu z odsta vkom 4.4.2.1 te priloge. Preostala energija v pogonskem sistemu REESS po segmentu 
dinamične hitrosti DS 2 je enaka 10 % UBE STP ali manjša. Proizvajalec pristojn emu organu po preizkusu 
zagot ovi dokazilo, da je ta zahte va izpolnjena.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/435  
Dolžina dCSSM segmenta konstant e hitrosti CSS M se lahk o izračuna z naslednjo enačbo:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
pri čemer je:
dCSSM dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS M (v km);
PER est ocenjeni povsem elektr ični doseg zadevneg a vozila PEV (v km);
dDS1 dolžina segmenta dinamične hitrosti 1 (v km);
dDS2 dolžina segmenta dinamične hitrosti 2 (v km);
dCSSE dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS E (v km).
3.4.4.2.1.3 Prekinitve
Prekinitve za vozni ka in/ali upravlj avca so dovoljene le v segmentih konstantne hitrosti, kot je določeno v 
tabeli A8/4.
Tabela A8/4
Prekinitv e za voznika in/ali uprav ljavca preizkusa 
Razdalja, prevožena v segmentu konstantne hitrosti CSS M 
(v km)Najdaljša skupna prekinitev (v min)
Do 100 10
Do 150 20
Do 200 30
Do 300 60
Več kot 300 Zasno vano v skladu s priporočilom proizvajalca
Opomba: med prekinitvijo je pogonski sistem izklopljen.
3.4.4.2.2 Mer jenje toka in napetosti v sistemu REESS
Od začetka preizkusa, dokler ni doseženo mer ilo za prekinit ev, se elektr ični tok za vse sisteme REESS in 
elektr ična napetost vseh sistem ov REESS določita v skladu z Dodatk om 3 k tej prilogi.
3.4.4.2.3 Mer ilo za prekinit ev
Mer ilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo v drugem segmentu konstantne hitrosti CSS E za štiri zaporedne 
sekunde ali več preseže predpisano dovoljeno odstopanj e od sledi hitrosti, kot je opredeljeno 
v odstavku 2.6.8.3.1.2 Priloge B6. Stopalka za plin se sprosti. Vozilo v 60 sekundah zavira do mirovanj a.
3.4.4.3 Polnjenje sistema REESS in mer jenje napolnjene elektr ične energi je
3.4.4.3.1 V skladu z odsta vkom 3.4.4.1.3 te priloge za preizkusni postopek tipa 1 z zaporednimi cikli in v skladu 
z odstavk om 3.4.4.2.3 te priloge za skra jšani preizkusni postopek tipa 1 se vozilo po prehodu v mirov anje 
v 120 minutah priključi v elektr ično omrežje.
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno 
v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej prilogi.SL Uradni list Evropske unij e L 423/436 26.11.2021  
3.4.4.3.2 Oprema za mer jenje energije, nameščena med polnilnik om vozila in elektr ičnim omrežjem, mer i raven 
napolnjenosti z elektr ično energijo EAC iz elektr ičneg a omrežja in njeno trajanje. Mer jenje elektr ične energije 
se lahk o ustavi, ko je doseženo mer ilo za zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 
k tej prilogi.
3.5 Vozila NOVC-FCHV
Zaporedje preizkuso v, opisano v odsta vkih 3.5.1 do vključno 3.5.3 te priloge, in pripadajoče stanje REESS za 
prof il polnjenja sta prikazana na sliki A8.App1/5 v Dodatku 1 k tej prilogi.
3.5.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev
Vozila se kondicionirajo in odsta vijo v skladu z odstavk om 3.3.1 te priloge.
3.5.2 Preizkusni pogoji
3.5.2.1 Vozila se preizkusij o v stanjih delovanja pri ohranjanju naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 tega 
pravi lnika.
3.5.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbere 
v skladu z odstavk om 3 Dodatka 6 k tej prilogi.
3.5.3 Preizkusni postopek tipa 1
3.5.3.1 Vozila se preizkusij o v skladu s preizkusnim postopk om tipa 1, opisanim v Prilogi B6, poraba goriva pa se 
izračuna v skladu z Dodatk om 7 k tej prilogi.
3.5.3.2 Po potrebi se poraba goriva popra vi v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
4. IZRAČUNI ZA HIBRIDNA ELEK TRIČNA VOZIL A, POVSEM ELEK TRIČNA VOZIL A IN VOZIL A NA GORIVNE 
CELICE S STISNJENIM VODIK OM
4.1 Izračuni plinastih spojin emisi j, emisi j trdnih delcev in števila delcev
4.1.1 Masne emisije pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisi j, emisi je trdnih delcev ter število delcev 
v emisi jah za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV
Emisije trdnih delcev pri ohranjanju naboja PM CS se izračunajo v skladu z odstavk om 3.3 Priloge B7.
Števi lo delcev v emisi jah pri ohranjanju naboja PN CS se izračuna v skladu z odstavk om 4 Priloge B7.
4.1.1.1 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/5. Zabeležijo se vsi veljavni rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene te tabele se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c celotni veljavni preizkusni cike l;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
i veljavna komponenta mer ila za emisi je (razen CO 2);
CS ohranjanje naboja;
CO 2 masne emisije CO2.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/437  
Tabela A8/5
Izračun končnih vrednosti za plinaste emisije pri ohranjanju naboja in izkoristk a goriva (izk oristek goriva velja 
samo za raven 1B) 
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
1 Priloga B6 Neobdelani 
rezultati 
preizkusaMasne emisi je pri ohranjanju naboja
Odsta vki 3 do vključno 3.2.2 Priloge B7.Mi,CS,p,1 (v g/km)
MCO2,CS,p,1 (v g/km)
2 Rezultat za 
korak 1Mi,CS,p,1 (v g/km)
MCO2,CS,p,1 (v  
g/km)Izračun kombiniranih vrednosti cikla pri 
ohranjanju naboja:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
pri čemer je:
Mi,CS,c,2 rezultat masnih emisij pri ohranjanju 
naboja v celotnem ciklu;
MCO2,CS,c,2 rezultat masnih emisij CO2 pri 
ohranjanju naboja v celotnem ciklu;
dp prevožene razdalje v fazah cikla p.Mi,CS,c,2 (v g/km)
MCO2,CS,c,2 (v g/km)
3 Rezultat za 
korak 1MCO2,CS,p,1 (v  
g/km)Popra vek za spremembo elektr ične energije 
v REESS
Odsta vki 4.1.1.2 do vključno 4.1.1.5 te priloge.MCO2,CS,p,3 (v g/km)
MCO2,CS,c,3 (v g/km)
Rezultat za 
korak 2MCO2,CS,c,2 (v  
g/km)
4a Rezultat za 
korak 2Mi,CS,c,2 (v g/km) Popra vek za masne emisi je pri ohranjanju naboja 
za vsa vozila, opremljena s sistemi z redno 
regenera cijo Ki v skladu z Dodatk om 1 
k Prilogi B6.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 ali
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
in
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
ali
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
Sešt evna izravna va ali faktor množenja, ki bo 
uporabljen, v skladu z določitvi jo Ki.
Če Ki ni mogoče uporabiti:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a (v g/km)
MCO2,CS,c,4a (v g/km)
Rezultat za 
korak 3MCO2,CS,c,3 (v  
g/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/438 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
4b Rezultat za 
korak 3MCO2,CS,p,3 (v  
g/km)
MCO2,CS,c,3 (v  
g/km)Če je Ki mogoče uporabiti, je treba vrednosti faze 
CO 2 uskladiti z vrednostmi kombiniraneg a cikla:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
za vsak o fazo cikla p;
pri čemer je:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Če Ki ni mogoče uporabiti:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 (v g/km)
Rezultat za 
korak 4bMCO2,CS,c,4a (v  
g/km)
4c Rezultat za 
korak 4bMi,CS,c,4a (v  
g/km)
MCO2,CS,c,4a (v  
g/km)Če se te vrednosti uporabljaj o za namene 
skladnosti proizv odnje, se vrednosti mer il za 
emisije in vrednosti masnih emisi j CO2 
pomnožij o s faktorjem utekanja RI, določenim 
v skladu z odstavk om 8.2.4 tega pravi lnika:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a ;
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) × MCO2,CS,c,4a .
Če se te vrednosti ne uporabljaj o za namene 
skladnosti proizv odnje:
Mi,c,4c = Mi,c,4a;
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4a.Mi,CS,c,4c
MCO2,CS,c,4c
Izkoristek goriva (FE c,4c_tem p) se izračuna v skladu 
z odsta vkom 6.14.1 Priloge B7.
Če se ta vrednost uporablja za namene skladnosti 
proizvod nje, se vrednost izkoristka goriva 
pomnoži s faktorj em utek anja, določenim 
v skladu z odstavk om 8.2.4 tega pravi lnika:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p.
Če se te vrednosti ne uporabljaj o za namene 
skladnosti proizv odnje:
FEc,4c = FEc,4c_tem p.FEc,4c (v km/l)
5
Rezultat 
posamez -
nega 
preizkusaRezultat za 
koraka 4b in 4cMCO2,CS,p,4 (v  
g/km)
MCO2,CS,c,4c (v  
g/km)Za raven 1A:
Popra vek MCO2,CS,c,4c in MCO2,CS,p,4 za ATCT 
v skladu z odstavk om 3.8.2 Priloge B6a.
Za raven 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c ;
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 .MCO2,CS,c,5 (v g/km)
MCO2,CS,p,5 (v g/km)
Mi,CS,c,4c (v g/km) 
FEc,4c (v km/l)Fakt orji poslabšanja, izračunani v skladu 
s Prilogo C4, se uporabij o za vrednosti mer il za 
emisije.
Če se te vrednosti uporabijo za namene 
skladnosti proizv odnje, nadaljnji koraki (6–9) 
niso potrebni, rezultat tega koraka pa je končni 
rezultat.Mi,CS,c,5 (v g/km)
FEc,5 (v km/l)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/439  
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
6
Rezultati 
Mi,CS 
preizkusa 
tipa 1 za 
preizkusno 
voziloZa raven 1A: 
Rezultat za 
korak 5Za vsak 
preizkus:
Mi,CS,c,5 (v g/km)
MCO2,CS,c,5 (v  
g/km)
MCO2,CS,p,5 (v  
g/km)Izračun povpreči j preizkusov in naved ene 
vrednosti v skladu z odstavki 1.2 do 
vključno 1.2.3 Priloge B6.Mi,CS,c,6 (v g/km)
MCO2,CS,c,6 (v g/km)
MCO2,CS,p,6 (v g/km)
MCO2,CS,c,declared (v  
g/km)
Za raven 1B:
Rezultat za 
korak 5FEc,5 (v km/l) Izračun povpreči j preizkusov in naved ene 
vrednosti
Odsta vki 1.2 do vključno 1.2.3 Priloge B6
Za veljavn i cikel se izvede pretvorba iz FEc,declared 
v MCO2,c,declared . V ta namen se uporabijo mer ila za 
emisije v celotnem ciklu.FEc,declared (v km/l)
MCO2,c,declared (v  
g/km)
7
Rezultati 
MCO2,CS 
preizkusa 
tipa 1 za 
preizkusno 
voziloZa raven 1A:
Rezultat za 
korak 6MCO2,CS,c,6 (v  
g/km)
MCO2,CS,p,6 (v  
g/km)
MCO2,CS,c,declared 
(v g/km)Uskladitev vrednosti faz
Odsta vek 1.2.4 Priloge B6
in:
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 (v g/km)
MCO2,CS,p,7 (v g/km)
Za raven 1B:
Rezultat za 
korak 5
Rezultat za 
korak 6MCO2,CS,c,5 (v  
g/km)
MCO2,CS,p,5 (v  
g/km)
MCO2,CS,c,declared 
(v g/km)Uskladitev vrednosti faz
Odsta vek 1.2.4 Priloge B6MCO2,CS,p,7 (v g/km)
Samo za 
raven 1A:
8
Rezultat za 
skupino 
interpola -
cij.
Končni 
rezultat 
mer il za 
emisije.
Če se 
metoda 
interpola -
cije ne 
uporablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat 
tega koraka 
pa je končni 
rezultat za 
CO2.Rezultat za 
korak 6Za vsak o od 
preizkusnih 
vozil H, L in, če je 
ustrezno, M:
Mi,CS,c,6 (v g/km)Če je bilo poleg preizkusnega 
vozila H preizkušeno tudi preizkusno vozilo L in, 
če je ustrezno, tudi vozilo M, je dobljena vrednost 
mer il za emisi je najvišja od obeh vrednosti ali, če 
je ustrezno, od treh vrednosti, nava ja pa se kot Mi, 
CS,c.
V primer u kombiniranih emisi j THC + NO x se kot 
homologaci jska vrednosti upošteva najvišja 
vrednost vsote za vozilo H ali vozilo L ali, če je 
ustrezno, vozilo M.
Če pa ni bilo preizkušeno nobeno vozilo L ali če je 
bilo preizkušeno ustrezno vozi ­
lo M,Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6 .
Če se uporablja metoda interpolacije, se izvede 
vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Vrednosti CO 2, dobljene v koraku 7 iz te tabele, se 
zaokrožij o na dve decimalni mesti. Na voljo je 
tudi rezultat za CO2 za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se izvede 
končno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.Mi,CS,c (v g/km)
MCO2,CS,c (v g/km)
MCO2,CS,p (v g/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/440 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
Vrednosti CO 2, dobljene v koraku 7 iz te tabele, se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.
Samo za 
raven 1A:
9
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni 
rezultat za 
CO2.Rezultat za 
korak 8MCO2,CS,c (v  
g/km)
MCO2,CS,p (v  
g/km)Izračun masnih emisi j CO 2 v skladu 
z odsta vkom 4.5.4.1 te priloge za posamezna 
vozila v skupini interpolacij.
Končno zaokroževanje vrednosti CO2 za 
posamezno vozilo se izvede v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Vrednosti CO 2 se zaokrožijo na najbližje celo 
število.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno vozilo .MCO2,CS,c,ind (v  
g/km)
MCO2,CS,p,ind (v  
g/km)
4.1.1.2 Če popravek v skladu z odstavk om 1.1.4 Dodatka 2 k tej prilogi ni bil uporabljen, se uporabijo naslednje 
masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
pri čemer je:
MCO2,CS masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);
MCO2,CS,nb neurav notežene masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, ki niso popra vljene za energi jsko bilanco, določeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 
(v g/km).
4.1.1.3 Če je potreben popravek za masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavk om 1.1.3 Dodatka 2 
k tej prilogi ali pa je bil uporabljen popravek v skladu z odstavk om 1.1.4 Dodatka 2 k tej prilogi, se korekcijski 
koeficient masnih emisij CO 2 določi v skladu z odstavk om 2 Dodatka 2 k tej prilogi. Popra vljene masne emisije 
CO 2 pri ohranjanju naboja se določijo z naslednjo enačbo:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
pri čemer je:
MCO2,CS masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);
MCO2,CS,nb neurav notežene masne emisije CO 2 iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki niso 
popravlje ne za energijsk o bilanco, določene v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);
EC DC,CS poraba elektr ične energije iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavk om 4.3 
te priloge (v Wh/km);
KCO2 korekcijski koeficient masnih emisi j CO2 v skladu z odstavk om 2.3.2 Dodatka 2 k tej prilogi (v 
g/km)/(v Wh/km).
4.1.1.4 Če korekcijs ki koeficie nti masnih emisij CO2 za specif ično fazo niso bili določeni, se masne emisije CO2 za 
specifi čno fazo izračuna jo z naslednjo enačbo:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/441  
pri čemer je:
MCO2,CS,p masne emisije CO 2 v fazi p pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);
MCO2,CS,nb,p neurav notežene masne emisije CO2 v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki niso 
popravlje ne za energijsk o bilanco, določene v skladu s tabelo A8/5, korak št. 1 (v g/km);
EC DC,CS,p poraba elektr ične energi je v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu 
z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
KCO2 korekcijski koeficient masnih emisi j CO2 v skladu z odstavk om 2.3.2 Dodatka 2 k tej prilogi (v 
g/km)/(v Wh/km).
4.1.1.5 Če so bili določeni korekcij ski koeficienti masnih emisij CO 2 za specifi čno fazo, se masne emisije CO 2 za 
specifi čno fazo izračuna jo z naslednjo enačbo:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
pri čemer je:
MCO2,CS,p masne emisije CO 2 v fazi p pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);
MCO2,CS,nb,p neurav notežene masne emisije CO2 v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki niso 
popravlje ne za energijsk o bilanco, določene v skladu s tabelo A8/5, korak št. 1 (v g/km);
EC DC,CS,p poraba elektr ične energije v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, določena v skladu 
z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
KCO2,p korekcijski koeficient masnih emisij CO2 v skladu z odsta vkom 2.3.2.2 Dodatka 2 k tej prilogi 
(v g/km)/(v Wh/km);
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
4.1.2 Masne emisije CO2 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV
Za raven 1A:
Masne emisije CO2 (M CO2,CD ), ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja, se izračunajo z naslednjo 
enačbo:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
Za raven 1B:
Masne emisije CO2 (M CO2,CD ) pri praznjenju naboja se izračunajo z naslednjo enačbo:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemer je:
MCO2,CD masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja (v g/km);
MCO2,CD,j masne emisije CO 2, določene v skladu z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7, med fazo j v preizkusu 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
j indeks no števi lo zadevne faze;SL Uradni list Evropske unij e L 423/442 26.11.2021  
k števi lo faz, prevože nih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
Če se uporabi metod a interpolacije, je k število faz, prev oženih do zaključka prehodnega cikla vozila L, 
tj. nveh_L .
Če je števi lo prehodnih ciklov , prevože nih z vozilom H, tj.nveh H, in s posameznim vozilom (če je to ustrezno) iz 
skupine interpolacij vozila, tj.nveh ind, manjše od števila prehodnih ciklov , prevoženih z vozilom L, tj. nveh_L , se 
potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila (če je ustrezno) vključi v izračun. Masne emisi je CO2 iz vsake 
faze potrditveneg a cikla se nato popra vijo na porabo elektr ične energije, ki je enaka nič ðEC DC,CD,j ¼0Þ, in sicer 
z uporabo korekcij skeg a koeficienta CO2 v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
4.1.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Masne emisije plinastih spojin, ponder irane s faktorj em uporabe, emisi je trdnih delcev in število delcev 
v emisi jah za vozila OVC-HEV
4.1.3.1 Masne emisije plinastih spojin, ponder irane s faktorj em uporabe
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
pri čemer je:
Mi, weighted spojina i v masnih emisi jah, ponder irana s faktorj em uporabe (v g/km);
i indeks no števi lo za zadevne emisi je plinastih spojin (razen CO2);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
Mi,CD, j masne emisije za emisije plinastih spojin i, določene v skladu z odstavk om 3.2.1 Priloge B7, 
med fazo j v preizkusu tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);
Mi, CS masne emisije za emisi je plinastih spojin i pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 6 (v g/km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevože nih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
Za izračun masnih emisij CO2, ponder iranih s faktorjem uporabe, se uporabi naslednja enačba:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
pri čemer je:
MCO2,weight ed masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja (v g/km);
MCO2,CD,declared naved ene masne emisi je CO 2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 14 
(v g/km);
MCO2,CS,declared naved ene masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v 
g/km);
ð∑k
j¼1UF jÞavepovprečje vsot e faktorjev uporabe vsakeg a posameznega preizkusa pri praznjenju 
naboja.
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/443  
Če se za CO2 uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla vozila L, 
tj. nveh_L ., ki se uporabi v obeh enačbah v tem odstavku.
Če je števi lo prehodnih ciklov , prevože nih z vozilom H, tj.nveh H, in s posameznim vozilom (če je to ustrezno) iz 
skupine interpolacij vozila, tj.nveh ind, manjše od števila prehodnih ciklov , prevoženih z vozilom L, tj. nveh_L , se 
potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila (če je ustrezno) vključi v izračun. Masne emisi je CO2 iz vsake 
faze potrditveneg a cikla se nato popravi jo na porabo elektr ične energi je, ki je enaka nič ðEC DC,CD,j ¼0), in sicer 
z uporabo korekcij skeg a koeficienta CO2 v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
4.1.3.2 Števi lo delcev v emisi jah, ponder irano s faktor jem uporabe, se izračuna z naslednjo enačbo:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
pri čemer je:
PN weighted števi lo delcev v emisi jah, ponder irano s faktorjem uporabe (v delcih na kilometer );
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
PN CD,j števi lo delcev v emisi jah med fazo j, določeno v skladu z odstavk om 4 Priloge B7, iz preizkusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v delcih na kilometer );
PN CS števi lo delcev v emisijah, določeno v skladu z odsta vkom 4.1.1 te priloge, iz preizkusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v delcih na kilometer);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla n v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
4.1.3.3 Emisije trdnih delcev , ponder irane s faktorjem uporabe, se izračunajo z naslednjo enačbo:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
pri čemer je:
PM weighted emisije trdnih delcev , ponder irane s faktor jem uporabe (v mg/km);
UF c faktor uporabe med ciklom c v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
PM CD,c emisije trdnih delcev pri praznjenju naboja med ciklom c, določene v skladu z odstavk om 3.3 
Priloge B7, iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v mg/km);
PM CS emisije trdnih delcev iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odsta vkom 4.1.1 te 
priloge (v mg/km);
c indeks no števi lo zadevnega cikla;
nc števi lo veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, prevože nih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
4.2 Izračun porabe goriva in izkoristka goriva (kot je ustrezno)
4.2.1 Poraba in izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV , OVC-FC HV, NOVC-HEV in NOVC-FCHV
4.2.1.1 Poraba in izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV se izračunata postopoma 
v skladu s tabelo A8/6.SL Uradni list Evropske unij e L 423/444 26.11.2021  
Tabela A8/6
Izračun končne porabe in izkoristka goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV (izk oristek 
goriva velja samo za raven 1B) 
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
1 Rezultat za 
korak 6
Tabela A8/5Mi,CS,c,6 (v g/km)
MCO2,CS,c,6 (v  
g/km)
FECS,declared (v  
km/l)Izračun porabe goriva FC CS,c v skladu 
z odsta vkom 6 Priloge B7 na podlagi MCO2,CS,C,7 
in pretv orba v izkoristek goriva FECS,c za vrednost 
faze
FECS,c, = FECS,declared .
Izračun porabe goriva se opravi ločeno za 
veljavni cikel in njegove faze.
V ta namen:
(a) se uporabi velja vna faza ali vrednosti CO 2 za 
cikel;
(b) se uporabij o mer ila za emisije v celotnem ci­
klu.FC CS,c,1 (v l/100 km) 
FECS,c,1 (v km/l)
FC CS,p,1 (v l/100 km) 
FECS,p,1 (v km/l)
Rezultat za 
korak 7
Tabela A8/5MCO2,CS,c,7 (v  
g/km)
MCO2,CS,p,7 (v  
g/km)
2
Rezultat za 
skupino 
interpola -
cij.
Če se 
metoda 
interpola -
cije ne 
uporablja, 
korak 3 ni 
potreben, 
rezultat 
tega koraka 
pa je končni 
rezultat.Rezultat za 
korak 1FC CS,c,1 (v  
l/100 km)
FC CS,p,1 (v  
l/100 km)
FECS,c,1 (v km/l) 
FECS,p,1 (v km/l)Za porabo in izkoristek goriva se uporabij o 
vrednosti, pridobljene v koraku št. 1 te tabele.
Če se uporablja metoda interpolacije, se izvede 
vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Vrednosti porabe in izkoristka goriva se 
zaokrožij o na tri decimalna mesta.
Na voljo je rezultat za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se izvede 
končno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Vrednosti porabe in izkoristka goriva se 
zaokrožij o na eno decimalno mest o.FC CS,c (v l/100 km)
FC CS,p (v l/100 km)
FECS,c (v km/l)
FECS,p (v km/l)
3
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni 
rezultat za 
porabo in 
izkoristek 
goriva.Rezultat za 
korak 2FC CS,c (v  
l/100 km)
FC CS,p (v  
l/100 km)
FECS,c (v km/l)
FECS,p (v km/l)Izračun porabe goriva v skladu 
z odsta vkom 4.5.5.1.1 te priloge za posamezna 
vozila v skupini interpolacij.
Izračun izkoristka goriva v skladu 
z odsta vkom 4.5.5.1.2 te priloge za posamezna 
vozila v skupini interpolacij.
Končno zaokroževanje vrednosti za posamezno 
vozilo se izvede v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
Vrednosti porabe in izkoristka goriva se 
zaokrožij o na eno decimalno mest o.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno vozilo .FC CS,c,ind (v l/100 km)
FC CS,p,ind (v l/100 km)
FECS,c,ind (v km/l)
FECS,p,ind (v km/l)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/445  
4.2.1.2 Poraba in izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV
4.2.1.2.1 Postopn i izračun končnih rezultato v porabe in izkoristka goriva iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za 
vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/7. Zabeležijo se vsi veljavni rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene te tabele se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c celotni veljavni preizkusni cike l;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
CS ohranjanje naboja.
Tabela A8/7
Izračun končne porabe in izkoristka goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV in OVC- 
FCHV (izk oristek goriva velja samo za raven 1B) 
Raven 1A – vsi izračuni v tej tabeli so samo za celotni cikel  
Raven 1B – vsi izračuni v tej tabeli so za celoten cikel in tudi za posamezne faze  
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
1 Dodatek 7 k tej 
prilogiNeuravn ote-
žena poraba 
goriva pri 
ohranjanju 
naboja
FC CS,nb (v  
kg/100 km)Poraba goriva pri ohranjanju naboja FC CS,c,1 
v skladu z odstavk om 2.2.6 Dodatka 7 k tej 
prilogi.
Izračun porabe goriva se opravi ločeno za 
veljavni cikel in njegove faze.
V ta namen se uporabi veljavn a faza ali 
vrednosti FC za cike l.
Vrednosti za specifično fazo v skladu 
z odsta vkom 2.2.7 Dodatka 7 k tej prilogi.FC CS,p,1 (v kg/100 km)
FC CS,c,1 (v kg/100 km)
2 Rezultat za 
korak 1FC CS,p,1 (v  
kg/100 km)
FC CS,c,1 (v  
kg/100 km)Popra vek za spremembo elektr ične energije 
v REESS.
Odsta vki 4.2.1.2.2 do vključno 4.2.1.2.5 
(kjer je ustrezno) te priloge.FC CS,c,2 (v kg/100 km)
Za raven 1B:
FC CS,p,2 (v kg/100 km)
3
Rezultat 
posameznega 
preizkusaRezultat za 
korak 2FC CS,p,2 (v  
kg/100 km)
FC CS,c,2 (v  
kg/100 km)FCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
Za raven 1B:
Pretvorb a porabe goriva (FC) v izkoristek 
goriva (FE).FC CS,p,3 (v kg/100 km)
FC CS,c,3 (v kg/100 km) 
FECS,p,3 (v km/kg) FECS, 
c,3 (v km/kg)SL Uradni list Evropske unij e L 423/446 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Posto pek Rezultat
4 Rezultat za 
korak 3Za vsak 
preizkus:
FC CS,p,3 (v  
kg/100 km)
FC CS,c,3 (v  
kg/100 km)
FECS,p,3 (v  
km/kg) FECS,c,3 
(v km/kg)Izračun povpreči j preizkusov in naved ene 
vrednosti v skladu z odstavki 1.2 do 
vključno 1.2.3 Priloge B6.FC CS,p,4 (v kg/100 km)
FC CS,c,4 (v kg/100 km) 
FECS,p,4 (v km/kg) FECS, 
c,4 (v km/kg)
5
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Če se metoda 
interpolacije ne 
uporablja, 
korak 6 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezultat.
Rezultati FC CS 
preizkusa tipa 1 
za preizkusno 
vozilo.Rezultat za 
korak 4FC CS,p,4 (v  
kg/100 km)
FC CS,c,4 (v  
kg/100 km)
FC CS,c,declared (v  
kg/100 km)
FECS,p,4 (v  
km/kg) FECS,c,4 
(v km/kg)
FECS,c,declared (v  
km/kg)Uskladitev vrednosti faz.
Odsta vek 1.2.4 Priloge B6
in:
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
Vrednosti porabe in izkoristka goriva se 
sporoči jo zaokrožene na dve decimalni mesti 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravi lnika.
Če se metod a interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje na eno 
decimalno mest o v skladu z odsta vkom 6.1.8 
tega pravilnik a.FC CS,p,5 (v kg/100 km)
FC CS,c,5 (v kg/100 km)
FECS,p,5 (v km/kg) 
FECS,c,5 (v km/kg)
6
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni rezultat 
za porabo 
goriva.Rezultat za 
korak 5FC CS,c,5 (v  
kg/100 km)Izračun porabe goriva v skladu 
z odsta vkom 4.5.5.1.3 te priloge za 
posamezna vozila v skupini interpolacij.
Končno zaokroževanje vrednosti za 
posamezno vozilo se izvede v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Vrednosti porabe goriva se zaokrožijo na eno 
decimalno mest o.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .FC CS,c,ind (v  
kg/100 km)
4.2.1.2.2 Če popra vek v skladu z odsta vkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej prilogi ni bil uporabljen, se uporabi naslednja poraba 
goriva pri ohranjanju naboja:
FCCS¼FCCS,nb
pri čemer je:
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/7, korak št. 2 (v kg/100 km);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/447  
FC CS,nb neurav notežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, 
ki ni popravljena za energijsk o bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak om št. 1 (v kg/100 km).
4.2.1.2.3 Če je potreben popravek za porabo goriva v skladu z odsta vkom 1.1.3 Dodatka 2 k tej prilogi ali pa je bil 
uporabljen popravek v skladu z odstavk om 1.1.4 Dodatka 2 k tej prilogi, se korekcijs ki koeficient porabe 
goriva določi v skladu z odsta vkom 2 Dodatka 2 k tej prilogi. Popravl jena poraba goriva pri ohranjanju 
naboja se določi z naslednjo enačbo:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
pri čemer je:
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/7, korak št. 2 (v kg/100 km);
FC CS,nb neurav notežena poraba goriva iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravlj ena za 
energetsk o bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);
EC DC,CS poraba elektr ične energije iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavk om 4.3 
te priloge (v Wh/km);
Kfuel,FCHV korekcijski koeficie nt porabe goriva v skladu z odstavk om 2.3.1 Dodatka 2 k tej prilogi (v 
kg/100 km)/(v Wh/km).
4.2.1.2.4 Ta tabela se uporablja samo za raven 1B.
Če korekcij ski koeficienti porabe goriva za specifično fazo niso bili določeni, se poraba goriva za specifično 
fazo izračuna z naslednjo enačbo:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
pri čemer je:
FC CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu 
s tabelo A8/7, korak št. 2 (v kg/100 km);
FC CS,nb,p neurav notežena poraba goriva v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravlje na za energet sko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);
EC DC,CS,p poraba elektr ične energije v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, določena v skladu 
z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kfuel,FCHV korekcijski koeficie nt porabe goriva v skladu z odstavk om 2.3.1 Dodatka 2 k tej prilogi (v 
kg/100 km)/(v Wh/km);
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
4.2.1.2.5 Ta tabela se uporablja samo za raven 1B.
Če so bili določeni korekcijs ki koeficienti porabe goriva za specifično fazo, se poraba goriva za specifično fazo 
izračuna z naslednjo enačbo:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
pri čemer je:
FC CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu 
s tabelo A8/7, korak št. 2 (v kg/100 km);
FC CS,nb,p neurav notežena poraba goriva v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravlje na za energet sko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);SL Uradni list Evropske unij e L 423/448 26.11.2021  
EC DC,CS,p poraba elektr ične energije v fazi p iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, določena v skladu 
z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kfuel,FCHV ,p korekcijski koeficient porabe goriva za popravek v fazi p v skladu z odstavk om 2.3.1.2 
Dodatka 2 k tej prilogi (v kg/100 km)/(v Wh/km);
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
4.2.2 Poraba goriva pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV
Za raven 1A:
Poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja FC CD, se izračuna z naslednjo enačbo:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
pri čemer je:
FC CD poraba goriva, ponder irana s faktor jem uporabe pri praznjenju naboja, v l/100 km v primer u 
vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
FC CD,j poraba goriva v fazi j preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, določena v skladu z odsta vkom 6 
Priloge B7, v l/100 km v primer u vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevože nih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
Če se uporabi metod a interpolacije, je k število faz, prev oženih do zaključka prehodnega cikla vozila L, 
tj. nveh_L ..
Če je števi lo prehodnih ciklov , prevože nih z vozilom H, tj.nveh H, in s posameznim vozilom (če je to ustrezno) iz 
skupine interpolacij vozila, tj.nveh ind, manjše od števila prehodnih ciklov , prevoženih z vozilom L, tj. nveh_L , se 
potrditveni cike l vozila H in posameznega vozila (če je ustrezno) vključi v izračun.
Poraba goriva za vsak o fazo potrditvenega cikla se izračuna v skladu z odstavk om 6 Priloge B7 z mer ili za 
emisije za celotni potrditveni cikel in vrednostjo velja vne faze CO 2, ki se popravi na porabo elektr ične energije, 
ki je enaka nič, tj.EC DC,CD,j ¼0, in sicer z uporabo korekcij skeg a koeficienta za maso CO2 (KCO2) v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.
Za raven 1B:
Izkoristek goriva pri praznjenju naboja FECD se izračuna z naslednjo enačbo:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
pri čemer je:
FECD izkoristek goriva pri praznjenju naboja (v km/l);
RCDA dejanski doseg cikla pri praznjenju naboja, opredeljen v odstavku 4.4.5 te priloge (v km);
FECD,c izkoristek goriva med ciklom c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, določen v skladu 
z odstavk om 6 Priloge B7 (v km/l);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/449  
c indeks no števi lo zadevnega cikla;
n števi lo veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, prevože nih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge;
dc prevožena razdalja za veljavni preizkusni cikel WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
dn prevožena razdalja za veljavn i preizkusni cikel WLTP n iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km).
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe, za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Poraba goriva za vozila OVC-HEV , ponder irana s faktorjem uporabe iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju in 
ohranjanju naboja, se izračuna z naslednjo enačbo:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
pri čemer je:
FC weighted poraba goriva, ponder irana s faktor jem uporabe (v l/100 km);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
FC CD, j poraba goriva med fazo j iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, določena v skladu 
z odstavk om 6 Priloge B7 (v l/100 km);
MCO2,CD,declared naved ene masne emisije CO2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 14 (v 
g/km);
MCO2,CD,a ve povprečne masne emisije CO 2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 13 (v 
g/km);
FC CS poraba goriva, določena v skladu s tabelo A8/6, korak št. 1 (v l/100 km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
Poraba goriva za vozila OVC-FCHV , ponder irana s faktor jem uporabe iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju in 
ohranjanju naboja, se izračuna z naslednjo enačbo:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
pri čemer je:
FC weighted poraba goriva, ponder irana s faktor jem uporabe (v kg/100 km);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
FC CD, j poraba goriva v fazi j iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, določena v skladu 
z odstavk om 6 Priloge B7 (v kg/100 km);
FC CD,declared naved ena poraba goriva pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak št. 11 (v 
kg/100 km);
FC CD,ave povprečne masne emisi je CO 2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak št. 10 (v 
kg/100 km);SL Uradni list Evropske unij e L 423/450 26.11.2021  
FC CS poraba goriva, določena v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
Če se uporabi metod a interpolacije, je k število faz, prev oženih do zaključka prehodnega cikla vozila L, 
tj. nveh_L ..
Če je števi lo prehodnih ciklov , prevože nih z vozilom H, tj.nvehH, in s posameznim vozilom (če je to ustrezno) iz 
skupine interpolacij vozila, tj.nveh ind, manjše od števila prehodnih ciklov , prevoženih z vozilom L, tj. nveh_L , se 
potrditveni cike l vozila H in posameznega vozila (če je ustrezno) vključi v izračun.
Poraba goriva za vsak o fazo potrditvenega cikla se izračuna v skladu z odstavk om 6 Priloge B7 z mer ili za 
emisije za celotni potrditveni cikel in vrednostjo velja vne faze CO 2, ki se popra vi na porabo elektr ične 
energije, ki je enaka nič, tj.EC DC,CD,j ¼0, in sicer z uporabo korekcij skeg a koefic ienta za maso CO2 (KCO2) 
v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.
4.3 Izračun porabe elektr ične energi je
Za določitev porabe elektr ične energije, ki temelji na toku in napetosti , določenima v skladu z Dodatk om 3 te 
priloge, se uporabi naslednja enačba:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
pri čemer je:
EC DC,j poraba elektr ične energije med zadevnim obdobjem j, ki temelji na praznjenju naboja iz 
sistema REESS (v Wh/km);
ΔEREESS,j sprememba elektr ične energi je v vseh sistemih REESS med zadevnim obdobjem j (v Wh);
dj prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);
in
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
pri čemer je:
ΔEREESS,j,i sprememba elektr ične energi je i v sistemu REESS v zadevnem obdobju j (v Wh);
in
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i×IðtÞj,idt
pri čemer je:
UðtÞREESS,j,i napetost i v sistemu REESS med zadevnim obdobjem j, določena v skladu z Dodatk om 3 te 
priloge (v V);
t0 čas na začetku zadevnega obdobja j (v s);
tend čas na koncu zadevneg a obdobja j (v s).
IðtÞj,ielektr ični tok i v sistem u REESS med zadevnim obdobjem j, določen v skladu z Dodatk om 3 
te priloge (v A);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/451  
i indeks no števi lo zadevnega sistema REESS;
n celotno število sistemo v REESS;
j indeks no število za zadevno obdobje, pri čemer je lahk o obdobje kate ra koli kombinacija faz 
ali ciklov;
1
3600faktor pretvorb e iz Ws v Wh.
4.3.1 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktor jem uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektr ično energijo iz elektr ičnega omrežja za vozila OVC-HEV
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktor jem uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektr ično energijo iz elektr ičnega omrežja, se izračuna z naslednjo enačbo:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
pri čemer je:
EC AC,CD poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičneg a omrežja (v Wh/km);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
EC AC,CD,j poraba elektr ične energije glede na napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičneg a omrežja 
v fazi j (v Wh/km);
in
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
pri čemer je:
EC DC,CD,j poraba elektr ične energije, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema REESS med fazo j iz 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odsta vkom 4.3 te priloge (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičneg a omrežja, določena v skladu 
z odstavk om 3.2.4.6 te priloge (v Wh);
ΔEREESS,j sprememba elektr ične energi je za vse sistem e REESS med fazo j v skladu z odstavk om 4.3 te 
priloge (v Wh);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prev oženih do zaključka prehodnega cikla L,n veh_L .
4.3.2 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično energi jo iz 
elektr ičnega omrežja za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično energi jo iz 
elektr ičnega omrežja, se izračuna z naslednjo enačbo:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredSL Uradni list Evropske unij e L 423/452 26.11.2021  
pri čemer je:
EC AC,weighted poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja (v Wh/km);
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatk om 5 k tej prilogi;
EC AC,CD,declared naved ena poraba elektr ične energi je pri praznjenju naboja glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja v skladu tabelo A8/8, korak 14, za vozila OVC-HEV in 
v skladu s tabelo A8/9a, korak 11, za vozila OVC-FCHV (v Wh/km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prev oženih do zaključka prehodnega cikla L, nveh_L .
4.3.3 Poraba elektr ične energije za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno)
4.3.3.1 Določit ev porabe elektr ične energi je v specifi čnem ciklu
Poraba elektr ične energije glede na napolnjeno elektr ično energi jo iz elektr ičneg a omrežja in enak ovreden 
izključno elektr ični doseg se izračuna z naslednjo enačbo:
EC¼EAC
EAER
pri čemer je:
EC poraba elektr ične energije v velja vnem preizkusnem ciklu WLTP glede na elektr ično energijo, 
napolnjeno iz elektr ičneg a omrežja, in enak ovreden izključno elektr ični doseg (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičnega omrežja, v skladu z odsta vkom 3.2.4.6 te 
priloge (v Wh);
EAER enak ovreden izključno elektr ični doseg za vozila OVC-HEV v skladu z odstavk om 4.4.4.1 te 
priloge in za vozila OVC-FCHV v skladu z odsta vkom 4.4.6.1 te priloge (v km).
4.3.3.2 Določit ev porabe elektr ične energi je v specifi čni fazi
Poraba elektr ične energi je v specif ični fazi glede na elektr ično energijo, napolnjeno iz elektr ičneg a omrežja, in 
enak ovreden izključno elektr ični doseg se izračuna z naslednjo enačbo:
EC p¼EAC
EAER p
pri čemer je:
EC p poraba elektr ične energije v specif ični fazi glede na elektr ično energijo, napolnjeno iz 
elektr ičnega omrežja, in enak ovreden izključno elektr ični doseg (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičnega omrežja, v skladu z odsta vkom 3.2.4.6 te 
priloge (v Wh);
EAER p enak ovreden izključno elektr ični doseg v specif ični fazi, v skladu z odsta vkom 4.4.4.2 te 
priloge (v km).
4.3.4 Poraba elektr ične energije za vozila PEV
4.3.4.1 Poraba elektr ične energi je, določena v tem odsta vku, se izračuna samo, če je bilo vozilo zmožno slediti 
veljavn emu preizkusnemu ciklu WLTP znotraj dovoljenih odstopanj od sledi hitrosti v celotnem zadevnem 
obdobju v skladu z odstavk om 2.6.8.3.1.2 Priloge B6.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/453  
4.3.4.2 Določit ev porabe elektr ične energi je v veljavne m preizkusnem ciklu WLTP
Poraba elektr ične energije v veljavne m preizkusnem ciklu WLTP glede na napolnjeno elektr ično energi jo iz 
elektr ičnega omrežja in povsem elektr ični doseg se izračuna z naslednjo enačbo:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
pri čemer je:
EC WLTC poraba elektr ične energije v velja vnem preizkusnem ciklu WLTP glede na elektr ično energijo, 
napolnjeno iz elektr ičnega omrežja, in povsem elektr ični doseg za veljavni preizkusni cikel 
WLTP (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičnega omrežja, v skladu z odsta vkom 3.4.4.3 te 
priloge (v Wh);
PER WLTC povsem elektr ični doseg za velja vni preizkusni cikel WLTP, kot je izračunan v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.1.1 ali 4.4.2.2.1 te priloge, odvisno od uporabljeneg a preizkusnega 
postopka za vozilo PEV (v km).
4.3.4.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Določit ev porabe elektr ične energi je v veljavne m mestnem preizkusnem ciklu WLTP
Poraba elektr ične energije v velja vnem mestnem preizkusnem ciklu WLTP glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičneg a omrežja in povsem elektr ični doseg za velja vni mestni preizkusni cikel WLTP se 
izračuna z naslednjo enačbo:
EC city¼EAC
PER city
pri čemer je:
EC city poraba elektr ične energije v veljavn em mestnem preizkusnem ciklu WLTP glede na elektr ično 
energijo, napolnjeno iz elektr ičneg a omrežja, in povsem elektr ični doseg za veljavni mestni 
preizkusni cikel WLTP (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičnega omrežja, v skladu z odsta vkom 3.4.4.3 te 
priloge (v Wh);
PER city povsem elektr ični doseg za veljavni mestni preizkusni cike l WLTP, kot je izračunan v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.1.2 ali 4.4.2.2.2 te priloge, odvisno od uporabljeneg a preizkusnega 
postopka za vozilo PEV (v km).
4.3.4.4 Določit ev porabe elektr ične energi je za vrednosti za specifično fazo
Poraba elektr ične energi je v vsaki posamezni fazi glede na napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičnega 
omrežja in povsem elektr ični doseg za specifično fazo se izračuna z naslednjo enačbo:
EC p¼EAC
PER p
pri čemer je:
EC p poraba elektr ične energije v vsaki posamezni fazi p glede na elektr ično energi jo, napolnjeno iz 
elektr ičnega omrežja, in povsem elektr ični doseg za specifično fazo (v Wh/km);
EAC elektr ična energija, napolnjena iz elektr ičnega omrežja, v skladu z odsta vkom 3.4.4.3 te 
priloge (v Wh);
PER p povsem elektr ični doseg za specif ično fazo, kot je izračunan v skladu z odsta vkom 4.4.2.1.3 
ali 4.4.2.2.3 te priloge, odvisno od uporabljenega preizkusnega postopka za vozilo PEV 
(v km).SL Uradni list Evropske unij e L 423/454 26.11.2021  
4.4 Izračun elektr ičnih dosegov
Za raven 1B:
Izračun EAER p, pri čemer P pomeni mestni vozni cike l, je izključen.
4.4.1 Izključno elektr ični doseg AER in AER city za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno)
4.4.1.1 Izključno elektr ični doseg (AER)
Izključno elektr ični doseg (AER) za vozila OVC-HEV se določi s preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja, 
opisanim v odsta vku 3.2.4.3 te priloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preizkusov , in v skladu 
z odstavk om 3.2.6.1 te priloge, kjer je naveden kot možnost 3 v zaporedju preizkusov , in sicer z vožnjo 
v veljavnem preizkusnem ciklu WLTP v skladu z odsta vkom 1.4.2.1 te priloge. AER je opredeljen kot razdalja, 
prevožena od začetka preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne točk e, ko motor z notranjim 
zgorevanjem ali gorivna celica v primer u vozil OVC-FC HV začne porabljati gorivo.
4.4.1.2 Izključno elektr ični doseg v mestu AER city
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
4.4.1.2.1 Izključno elektr ični doseg v mestu AER city za vozila OVC-HEV ali OVC-FC HV se določi s preizkusom tipa 1 pri 
praznjenju naboja, opisanim v odstavkih 3.2.4.1, 3.2.4.2 in 3.2.4.3 te priloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju 
preizkusov , in sicer z vožnjo v veljavne m mestnem preizkusnem ciklu WLTP v skladu z odstavk om 1.4.2.2 te 
priloge. AER city je opredeljen kot razdalja, prevože na od začetka preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja do 
časov ne točke, ko motor z notranjim zgorevanjem ali gorivna celica v primer u vozil OVC-FC HV začne 
porabljati gorivo.
Časo vna točka, ko motor z notranjim zgorevanjem ali gorivna celica v primer u vozil OVC-FCHV začne 
porabljati gorivo, se šteje za mer ilo za prekinit ev in nadomesti mer ilo za prekinitev , opisano 
v odstavku 3.2.4.4.
4.4.1.2.2 Namest o v skladu z odsta vkom 4.4.1.2.1 te priloge se lahk o izključno elektr ični doseg v mestu AER city določi 
tudi s preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v odstavku 3.2.4.3 te priloge, in sicer z vožnj o 
v veljavn em mestnem preizkusnem ciklu WLTP v skladu z odstavk om 1.4.2.1 te priloge. V tem primer u se 
preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja z vožnjo v velja vnem mestnem preizkusnem ciklu WLTP izpusti, 
izključno elektr ični doseg v mestu AER city pa se izračuna z naslednjo enačbo:
AER city¼UBE city
ECDC,city
pri čemer je:
AER city izključno elektr ični doseg v mestu (v km);
UBE city uporabna energi ja za sistem REESS, določena od začetka preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja, opisanega v odsta vku 3.2.4.3 te priloge, z vožnj o v veljavnih preizkusnih ciklih 
WLTP do časovne točk e, ko motor z notranjim zgorevanjem začne porabljati gorivo (v Wh);
EC DC,city ponder irana poraba elektr ične energije v veljavn ih mestnih preizkusnih ciklih WLTP 
s povsem elektr ično vožnjo, in sicer iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanega 
v odstavku 3.2.4.3 te priloge, z vožnjo v veljavn ih preizkusnih ciklih WLTP (v Wh);
in
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
pri čemer je:
ΔEREESS,j sprememba elektr ične energi je v vseh sistemih REESS v fazi j (v Wh);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/455  
j indeks no števi lo zadevne faze;
k + 1 števi lo prev oženih faz od začetka preizkusa do trenutka, ko motor z notranjim zgorevanjem 
začne porabljati gorivo;
in
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
pri čemer je:
EC DC,city ,j poraba elektr ične energi je za j-ti velja vni mestni preizkusni cikel WLTP s popolnoma 
elektr ično vožnjo iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavk om 3.2.4.3 te 
priloge, z vožnj o v veljavnih preizkusnih ciklih WLTP (v Wh/km);
Kcity,j ponder irani faktor za j-ti veljavni mestni preizkusni cikel WLTP s povsem elektr ično vožnjo iz 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odsta vkom 3.2.4.3 te priloge, z vožnjo 
v veljavn ih preizkusnih ciklih WLTP;
j indeks no števi lo zadevnega povsem elektr ično prevoženeg a veljavne ga mestnega 
preizkusnega cikla WLTP;
ncity,pe števi lo povsem elektr ično prevoženih veljavnih mestnih preizkusnih ciklo v WLTP;
in
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
pri čemer je:
ΔEREESS,city,1 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med prvim veljavnim mestnim 
preizkusnim ciklom WLTP iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh);
in
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1za j¼2ton city,pe .
4.4.2 Povsem elektr ični doseg za vozila PEV
Dosegi, določeni v tem odstavku, se izračunajo samo, če je bilo vozilo zmožno slediti veljavn emu 
preizkusnemu ciklu WLTP znotraj dovoljenih odst opanj od sledi hitrosti v celotnem zadevnem obdobju 
v skladu z odstavk om 2.6.8.3.1.2 Priloge B6.
4.4.2.1 Določanje povsem elektr ičnih dosegov , ko je uporabljen skrajšani preizkusni postopek tipa 1
4.4.2.1.1 Povsem elektr ični doseg za velja vni preizkusni cikel WLTP (PER WLTC) za vozila PEV se izračuna iz skra jšanega 
preizkusa tipa 1, kot je opisano v odsta vku 3.4.4.2 te priloge, in sicer z naslednjimi enačbami:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
pri čemer je:
PER WLTC povsem elektr ični doseg za veljavni preizkusni cikel WLTC za vozila PEV (v km);
UBE STP uporabna energija za sistem REESS, določena od začetka skra jšanega preizkusnega postopka 
tipa 1, dokler ni doseženo mer ilo za prekinite v, kot je opredeljeno v odstavku 3.4.4.2.3 te 
priloge (v Wh);SL Uradni list Evropske unij e L 423/456 26.11.2021  
EC DC,WL TC ponder irana poraba elektr ične energije za veljavni preizkusni cikel WLTP skra jšanega 
preizkusnega postopk a tipa 1 (v Wh/km);
in
UBE STP¼ΔEREESS,DS1þΔEREESS,DS2þΔEREESS,CSSMþΔEREESS,CCSE
pri čemer je:
ΔEREESS,DS 1sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med DS 1 iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);
ΔEREESS,DS 2 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med DS 2 iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);
ΔEREESS,CSS M sprememba elektr ične energi je v vseh sistemih REESS med CSS M iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);
ΔEREESS,CSSEsprememba elektr ične energi je v vseh sistem ih REESS med CSS E iz skra jšanega preizkusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);
in
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
pri čemer je:
EC DC,WL TC,j poraba elektr ične energije za veljavni preizkusni cikel WLTP DS j iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1 v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
KWLTC,j ponder irani faktor za veljavni preizkusni cikel WLTP DS j iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1;
in:
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
pri čemer je:
KWLTC,j ponder irani faktor za veljavni preizkusni cikel WLTP DS j iz skrajšaneg a preizkusnega 
postopka tipa 1;
ΔEREESS,WLTC,1 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med veljavnim preizkusnim ciklom 
WLTP iz DS 1 in iz skra jšanega preizkusnega postopka tipa 1 (v Wh).
4.4.2.1.2 Povsem elektr ični doseg za mestno vožnj o (PER city)
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Povsem elektr ični doseg za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP (PER city) za vozila PEV se izračuna iz 
skra jšanega preizkusnega postopka tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te priloge, in sicer z naslednjimi 
enačbami:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
pri čemer je:
PER city povsem elektr ični doseg za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP za vozila PEV (v km);
UBE STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavk om 4.4.2.1.1 te priloge (v Wh);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/457  
EC DC,city ponder irana poraba elektr ične energi je za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP za DS 1 in 
DS 2 iz skrajšaneg a preizkusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);
in
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
pri čemer je:
EC DC,city ,j poraba elektr ične energije za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP, kjer je prvi velja vni 
mestni preizkusni cike l WLTP za DS 1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni preizkusni 
cike l WLTP za DS 1 naved en kot j = 2, prvi veljavn i mestni preizkusni cikel WLTP za DS 2 
naved en kot j = 3 in drugi velja vni mestni preizkusni cikel WLTP za DS 2 naveden kot j = 4 
za skrajšani preizkusni postopek tipa 1 v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kcity,j ponder irani faktor za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP, kjer je prvi veljavni mestni 
preizkusni cikel WLTP za DS 1 naveden kot j = 1, drugi velja vni mestni preizkusni cikel 
WLTP za DS 1 naveden kot j = 2, prvi veljavni mestni preizkusni cikel WLTP za DS 2 naveden 
kot j = 3 in drugi veljavni mestni preizkusni cikel WLTP za DS 2 naveden kot j = 4,
in
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
pri čemer je:
ΔEREESS,city,1 sprememba energije v vseh sistem ih REESS med prvim velja vnim mestnim preizkusnim 
ciklom WLTP za DS 1 iz skra jšanega preizkusnega postopka tipa 1 (v Wh);
4.4.2.1.3 Povsem elektr ični doseg za specifi čno fazo PER p za vozila PEV se izračuna iz preizkusa tipa 1, kot je opisano 
v odstavku 3.4.4.2 te priloge, in sicer z naslednjo enačbo:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
pri čemer je:
PER p povsem elektr ični doseg za specifič no fazo za vozilo PEV (v km);
UBE STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavk om 4.4.2.1.1 te priloge (v Wh);
EC DC,p ponder irana poraba elektr ične energije za vsak o posamezno fazo za DS 1 in DS 2 iz skra jšanega 
preizkusnega postopk a tipa 1 (v Wh/km);
Če je faza p = low in faza p = medium, se uporabita naslednji enačbi:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemer je:
EC DC,p,j poraba elektr ične energi je za fazo p, kjer je prva faza p za DS 1 navedena kot j = 1, druga 
faza p za DS 1 navedena kot j = 2, prva faza p za DS2 navedena kot j = 3 in druga faza p za 
DS 2 navedena kot j = 4 za skra jšani preizkusni postopek tipa 1 v skladu z odsta vkom 4.3 te 
priloge (v Wh/km);
Kp,j ponder irani faktor za fazo p, kjer je prva faza p za DS 1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS 1 
naved ena kot j = 2, prva faza p za DS 2 navedena kot j = 3 in druga faza p za DS 2 navedena kot 
j = 4 za skra jšani preizkusni postopek tipa 1;SL Uradni list Evropske unij e L 423/458 26.11.2021  
in
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
pri čemer je:
ΔEREESS,p,1 sprememba energije v vseh siste mih REESS med prvo fazo p za DS 1 iz skra jšanega 
preizkusnega postopk a tipa 1 (v Wh).
Če je faza p = high in faza p = extra high, se uporabita naslednji enačbi:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemer je:
EC DC,p,j poraba elektr ične energi je za fazo p za DS j iz skra jšanega preizkusnega postopka tipa 1 
v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kp,j ponder irani faktor za fazo p za DS j iz skrajšaneg a preizkusnega postopka tipa 1;
in
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
pri čemer je:
ΔEREESS,p,1 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med prvo fazo p za DS 1 iz skra jšanega 
preizkusnega postopk a tipa 1 (v Wh).
4.4.2.2 Določanje povsem elektr ičnih dosegov , ko je uporabljen preizkusni postopek tipa 1 z zaporednimi cikli
4.4.2.2.1 Povsem elektr ični doseg za veljavni preizkusni cike l WLTP (PER WLTP) za vozila PEV se izračuna iz preizkusa 
tipa 1, kot je opisano v odsta vku 3.4.4.1 te priloge, in sicer z naslednjimi enačbami:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
pri čemer je:
UBE CCP uporabna energija za sistem REESS, določena od začetka preizkusnega postopk a tipa 1 
z zaporednimi cikli, dokler ni doseženo mer ilo za prekinitev v skladu z odstavk om 3.4.4.1.3 
te priloge (v Wh);
EC DC,WL TC poraba elektr ične energije za veljavni preizkusni cikel WLTP, določen iz v celoti odpeljanih 
veljavnih preizkusnih ciklo v WLTP iz preizkusnega postopka tipa 1 z zaporednimi cikli (v 
Wh/km);
in
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
pri čemer je:
ΔEREESS,j sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med fazo j iz preizkusnega postopka 
tipa 1 z zaporednimi cikli (v Wh);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/459  
j indeks no števi lo faze;
k števi lo prevoženih faz od začetka do in vključno s fazo, ko je doseženo mer ilo za prekinit ev;
in:
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
pri čemer je:
EC DC,WL TC,j poraba elektr ične energi je za velja vni preizkusni cike l WLTP j iz preizkusnega postopka tipa 1 
z zaporednimi cikli v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
KWLTC,j ponder irani faktor za veljavni preizkusni cike l WLTP j iz preizkusnega postopka tipa 1 
z zaporednimi cikli;
j indeks no števi lo veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
nWLTC celotno število celih dokončanih prevoženih preizkusnih ciklov WLTP;
in
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
pri čemer je:
ΔEREESS,WLTC,1 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med prvim veljavnim preizkusnim 
ciklom WLTP iz preizkusnega postopka tipa 1 z zaporednimi cikli (v Wh).
4.4.2.2.2 Povsem elektr ični doseg za mestno vožnj o (PER city)
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Povsem elektr ični doseg za mestni preizkusni cikel WLTP (PER city) za vozila PEV se izračuna iz preizkusa tipa 1, 
kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 te priloge, in sicer z naslednjimi enačbami:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
pri čemer je:
PER city povsem elektr ični doseg za mestni preizkusni cikel WLTP za vozila PEV (v km);
UBE CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavk om 4.4.2.2.1 te priloge (v Wh);
EC DC,city poraba elektr ične energije za veljavn i mestni preizkusni cikel WLTP, določen iz v celoti 
odpeljanih veljavnih mestnih preizkusnih ciklov WLTP iz preizkusnega postopka tipa 1 
z zaporednimi cikli (v Wh/km);
in
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
pri čemer je:
EC DC,city ,j poraba elektr ične energije za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP j iz preizkusnega 
postopka tipa 1 z zaporednimi cikli v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kcity,j ponder irani faktor za veljavni mestni preizkusni cikel WLTP j iz preizkusnega post opka tipa 1 
z zaporednimi cikli;
j indeks no števi lo veljavneg a mestnega preizkusnega cikla WLTP;SL Uradni list Evropske unij e L 423/460 26.11.2021  
ncity celotno število celih dokončanih prevoženih veljavnih mestnih preizkusnih ciklo v WLTP;
in
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
pri čemer je:
ΔEREESS,city,1 sprememba elektr ične energije v vseh sistemi h REESS med prvim veljavnim mestnim 
preizkusnim ciklom WLTP iz preizkusnega postopka tipa 1 z zaporednimi cikli (v Wh).
4.4.2.2.3 Povsem elektr ični doseg za specifi čno fazo PER p za vozila PEV se izračuna iz preizkusa tipa 1, kot je opisano 
v odstavku 3.4.4.1 te priloge, in sicer z naslednjimi enačbami:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
pri čemer je:
PER p povsem elektr ični doseg za specifič no fazo za vozilo PEV (v km);
UBE CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavk om 4.4.2.2.1 te priloge (v Wh);
EC DC,p poraba elektr ične energije za zadevno fazo p, določena iz v celoti odpeljanih preizkusnih 
faz p iz preizkusnega postopka tipa 1 z zaporednimi cikli (v Wh/km);
in
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
pri čemer je:
EC DC,p,j j-ta poraba elektr ične energije za zadevno fazo p iz preizkusnega postopka tipa 1 
z zaporednimi cikli v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
Kp,j j-ti ponder irani faktor za zadevno fazo p iz preizkusnega postopk a tipa 1 z zaporednimi cikli;
j indeks no števi lo zadevne faze p;
np celotno število celih dokončanih prevoženih faz p za WLTC;
in
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
pri čemer je:
ΔEREESS,p,1 sprememba elektr ične energi je v vseh sistemi h REESS med prvo prev oženo fazo p med 
preizkusnim postopk om tipa 1 z zaporednimi cikli (v Wh).
4.4.3 Doseg s ciklom pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV
Doseg s ciklom pri praznjenju naboja RCDC se določi s preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim 
v odstavku 3.2.4.3 te priloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preizkuso v, in v skladu z odsta vkom 3.2.6.1 te 
priloge, kjer je naveden kot možnost 3 v zaporedju preizkuso v. RCDC je prevože na razdalja od začetka 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja do zaključka prehodnega cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/461  
4.4.4 Enak ovredni izključno elektr ični doseg za vozila OVC-HEV
4.4.4.1 Določit ev enak ovrednega izključno elektr ičneg a dosega za specifični cike l
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifi čni cikel se izračuna z naslednjo enačbo:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
pri čemer je:
EAER enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifični cike l (v km);
MCO2, CS,declared naved ene masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v 
g/km);
MCO2, CD,avg aritmetično povprečje masnih emisi j CO 2 pri praznjenju naboja v skladu z enačbo spoda j (v 
g/km);
MCO2, CD,declared naved ene masne emisije CO2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 14 (v 
g/km);
MCO2, CD,ave povprečne masne emisije CO 2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 13 (v 
g/km);
RCDC doseg cikla pri praznjenju naboja v skladu z odsta vkom 4.4.2 te priloge (v km);
in
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemer je:
MCO2, CD,avg aritmetično povprečje masnih emisi j CO 2 pri praznjenju naboja (v g/km). V primer u več kot 
enega preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsake ga preizkusa;
MCO2,CD,j masne emisije CO2, določene v skladu z odstavk om 3.2.1 Priloge B7, med fazo j v preizkusu 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);
dj prevožena razdalja v fazi j iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
4.4.4.2 Določit ev enak ovrednega izključno elektr ičneg a dosega za specifično fazo
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifi čno fazo se izračuna z naslednjo enačbo:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
pri čemer je:
EAER p enak ovredni izključno elektr ični doseg za zadevno specif ično fazo p (v km);SL Uradni list Evropske unij e L 423/462 26.11.2021  
MCO2, CS,p masne emisije CO 2 za specifično fazo iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za zadevno 
fazo p v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);
MCO2, CD,declared naved ene masne emisije CO2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 14 (v 
g/km);
MCO2, CD,ave povprečne masne emisije CO 2 pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/8, korak št. 13 (v 
g/km);
ΔEREESS,j spremembe elektr ične energi je v vseh sistemih REESS med zadevno fazo j (v Wh); V primer u 
več kot eneg a preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsakeg a 
preizkusa;
ECDC,CD,p poraba elektr ične energi je med zadevno fazo p, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema 
REESS (v Wh/km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge;
in
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
pri čemer je:
MCO2, CD,avg,p aritmetično povprečje masnih emisij CO 2 pri praznjenju naboja za zadevno fazo p (v g/km); 
V primer u več kot eneg a preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje 
vsakeg a preizkusa;
MCO2,CD,p,c masne emisije CO 2, določene v skladu z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7, med 
fazo p cikla c v preizkusu tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);
dp,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
p indeks posamezne faze znotraj veljavn ega preizkusnega cikla WLTP;
nc števi lo veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge;
in:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
pri čemer je:
EC DC,CD,p poraba elektr ične energije v zadevni fazi p, ki temelji na praznjenju naboja iz sistem a REESS iz 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh/km). V primer u več kot eneg a preizkusa pri 
praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsakeg a preizkusa;
EC DC,CD,p,c poraba elektr ične energije v zadevni fazi p cikla c, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema 
REESS iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v 
Wh/km);
dp,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
p indeks posamezne faze znotraj veljavn ega preizkusnega cikla WLTP;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/463  
nc števi lo veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
Za raven 1A:
Zadevna faza je „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high 
phase“ (zelo visoka faza) in „city driving cycle“ (cikel mestne vožnje).
Za raven 1B:
Zadevna faza je „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza) in „high phase“ (visoka faza).
4.4.5 Dejanski doseg pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV
Dejanski doseg pri praznjenju naboja se izračuna z naslednjo enačbo:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
pri čemer je:
RCDA dejanski doseg pri praznjenju naboja (v km);
MCO2, CS masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);
MCO2,n,cy cle masne emisije CO 2 za veljavn i preizkusni cike l WLTP n iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v g/km);
MCO2,CD,avg,n – 1 aritmetično povprečje masnih emisi j CO2 iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja od 
začetka preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja in do vključno z veljavn im preizkusnim 
ciklom WLTP (n – 1) (v g/km);
dc prevožena razdalja za veljavni preizkusni cike l WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
dn prevožena razdalja za veljavni preizkusni cike l WLTP n iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
n števi lo velja vnih preizkusnih ciklov WLTP, prevože nih do vključno prehodnega cikla 
v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te priloge;
in:
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
pri čemer je:
MCO2,CD,avg,n – 1 aritmetično povprečje masnih emisi j CO2 iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja od 
začetka preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja in do vključno z veljavn im preizkusnim 
ciklom WLTP (n – 1) (v g/km);
MCO2,CD,c masne emisi je CO2, določene v skladu z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7, za velja vni preizkusni 
cike l WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);
dc prevožena razdalja za veljavni preizkusni cike l WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
n števi lo velja vnih preizkusnih ciklov WLTP, prevože nih do vključno prehodnega cikla 
v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e L 423/464 26.11.2021  
4.4.6 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za vozila OVC-FCHV
4.4.6.1 Določit ev enak ovrednega izključno elektr ičneg a dosega za specifični cike l
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifi čni cikel se izračuna z naslednjo enačbo:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
pri čemer je:
EAER enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifični cike l (v km);
FC CS,declared naved ena poraba goriva pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 5 (v 
kg/100 km);
FC CD,avg aritmetično povprečje porabe goriva pri praznjenju naboja v skladu s spodnjo enačbo (v 
kg/100 km);
FC CD,declared naved ena poraba goriva pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak št. 11 (v 
kg/100 km);
FC CD,ave aritmetično povprečje porabe goriva pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak 
št. 10 (v kg/100 km);
RCDC doseg cikla pri praznjenju naboja v skladu z odsta vkom 4.4.2 te priloge (v km);
in
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
pri čemer je:
FC CD,avg aritmetično povprečje porabe goriva pri praznjenju naboja (v kg/100 km). V primer u več kot 
enega preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsake ga preizkusa;
FC CD,j poraba goriva v fazi j iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v kg/100 km);
dj prevožena razdalja v fazi j iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge.
4.4.6.2 Določit ev enak ovrednega izključno elektr ičneg a dosega za specifično fazo za vozila OVC-FCHV
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifi čno fazo se izračuna z naslednjo enačbo:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
pri čemer je:
EAER p enak ovredni izključno elektr ični doseg za specifično fazo p (v km);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/465  
FC CS,p poraba goriva za specifično fazo iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za zadevno 
fazo p v skladu s tabelo A8/7, korak št. 5 (v kg/100 km);
FC CD,declared naved ena poraba goriva pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak št. 11 (v 
kg/100 km);
FC CD,ave povprečna poraba goriva pri praznjenju naboja v skladu s tabelo A8/9a, korak št. 10 (v 
kg/100 km);
ΔEREESS,j spremembe elektr ične energi je v vseh sistemih REESS med zadevno fazo j (v Wh). V primer u 
več kot eneg a preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsakeg a 
preizkusa;
ECDC,CD,p poraba elektr ične energi je med zadevno fazo p, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema 
REESS (v Wh/km);
j indeks no števi lo zadevne faze;
k števi lo faz, prevoženih do zaključka prehodnega cikla v skladu z odstavk om 3.2.4.4 te 
priloge;
in
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
pri čemer je:
FC CD,avg,p aritmetično povprečje porabe goriva pri praznjenju naboja za zadevno fazo p (v kg/100 km). 
V primer u več kot eneg a preizkusa pri praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje 
vsakeg a preizkusa (v kg/100 km);
FC CD,p,c poraba goriva, določena v skladu z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7, med fazo p cikla c iz 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v kg/100 km);
dp,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
p indeks posamezne faze znotraj veljavn ega preizkusnega cikla WLTP;
nc števi lo veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge;
in:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
pri čemer je:
EC DC,CD,p poraba elektr ične energije v zadevni fazi p, ki temelji na praznjenju naboja iz sistem a REESS iz 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh/km). V primer u več kot eneg a preizkusa pri 
praznjenju naboja se izračuna dodatno povprečje vsakeg a preizkusa;
EC DC,CD,p,c poraba elektr ične energije v zadevni fazi p cikla c, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema 
REESS iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v 
Wh/km);
dp,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;SL Uradni list Evropske unij e L 423/466 26.11.2021  
p indeks posamezne faze znotraj veljavn ega preizkusnega cikla WLTP;
nc števi lo veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaključka prehodnega 
cikla n v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te priloge.
Za raven 1A:
Zadevna faza je „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high 
phase“ (zelo visoka faza) in „city driving cycle“ (cikel mestne vožnje).
4.4.7 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Dejanski doseg pri praznjenju naboja za vozila OVC-FCHV
Dejanski doseg pri praznjenju naboja se izračuna z naslednjo enačbo:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
pri čemer je:
RCDA dejanski doseg pri praznjenju naboja (v km);
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 5 (v kg/100 km);
FC n,cy cle poraba goriva za veljavni preizkusni cikel WLTP n iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v 
kg/100 km);
FCCD,avg,n – 1 aritmetično povprečje porabe goriva iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja od začetka 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja in do vključno z veljavn im preizkusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v kg/100 km);
dc prevožena razdalja za veljavni preizkusni cikel WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
dn prevožena razdalja za veljavn i preizkusni cikel WLTP n iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km).
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
n števi lo veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do vključno prehodnega cikla v skladu 
z odstavk om 3.2.4.4 te priloge;
in
pri čemer je:FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 aritmetično povprečje porabe goriva iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja od začetka 
preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja in do vključno z veljavn im preizkusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v kg/100 km);
FC CD,c poraba goriva za velja vni preizkusni cikel WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v 
kg/100 km);
dc prevožena razdalja za veljavni preizkusni cikel WLTP c iz preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);
c indeks no števi lo zadevnega veljavneg a preizkusnega cikla WLTP;
n števi lo veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, prevoženih do vključno prehodnega cikla v skladu 
z odstavk om 3.2.4.4 te priloge.
4.5 Interp olacij a vrednosti za posamezno vozilo
4.5.1 Interp olacij ski razpon
4.5.1.1 Interp olacij ski razpon za vozila NOVC-HEV in OVC-HEVSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/467  
4.5.1.1.1 Metod a interpolacije se uporabi le, če je razlika v CO 2 pri ohranjanju naboja med preizkusnima voziloma L in 
H, ki je rezultat koraka 8 iz tabele A8/5 v Prilogi B8, v veljavne m ciklu znaša od najmanj 5 g/km do zgor nje 
mejne vrednosti iz odstavka 4.5.1.1.2 te priloge.
4.5.1.1.2 Največja razlika v emisijah CO 2 pri ohranjanju naboja med preizkusnima voziloma L in H, ki je dovoljena za 
veljavn i cikel in je rezultat izračuna masnih emisi j CO 2 (M CO2,CS ) pri ohranjanju naboja iz koraka 8 iz 
tabele A8/5 v Prilogi B8, je enaka 20 % plus 5 g/km emisi j CO 2 pri ohranjanju naboja iz vozila H, vendar 
znaša najmanj 15 g/km in največ 20 g/km. Glej sliko A8/3. Ta omejit ev ne velja za uporabo skupine matr ik za 
cestno obremenit ev ali kadar izračun cestne obremenitve vozil L in H temelji na privzeti cestni obremenitvi.
Slika A8/3
Inter polacijski doseg med voziloma H in L, ki se uporablja za elektr ična vozila
4.5.1.1.3 Dov oljen interpolacijski razpon, opredeljen v odstavku 4.5.1.1.2 te priloge, se lahk o poveča za 10 g/km CO2 
pri ohranjanju naboja, če se vozilo M preizkusi znotraj navedene skupine in so izpolnjeni pogoji v skladu 
z odstavk om 4.5.1.1.5 te priloge. To povečanje je dovoljeno le enkrat v skupini interpolacij. Glej sliko A8/4.SL Uradni list Evropske unij e L 423/468 26.11.2021  
Slika A8/4
Inter polacijski razpon za elektr ična vozila z vozilom M
4.5.1.1.4 Na zahte vo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o uporaba metod e interpolacije za vrednosti 
za posamezno vozilo znotraj skupine razšir i, če najv ečja ekstrapolacij a posameznega vozila (korak 9 iz 
tabele A8/5) emisij CO 2 pri ohranjanju naboja iz vozila H ne presega za več kot 3 g/km (korak 8 iz 
tabele A8/5) in/ali če od masnih emisi j CO2 pri ohranjanju naboja iz vozila L ni manjša za več kot 3 g/km 
(korak 8 iz tabele A8/5). Ta razšir itev je veljavn a samo znotraj absolutnih mejnih vrednosti za interpolacijski 
razpon iz tega odstavka.
Ekstrapolacij a pri uporabi skupine matr ik za cestno obremenite v ali izračunu cestne obremenitve vozil L in H, 
kadar ta teme lji na privzeti cestni obremenitvi, ni dovoljena.
4.5.1.1.5 Vozilo M
Vozilo M je vozilo iz skupine interpolacij med voziloma L in H s potrebo po energi ji cikla, ki je po možnosti 
najbli žje povprečju vozil L in H.
Vozilo M se lahk o izbere (glej sliko A8/5), če razlika v masnih emisi jah CO2 med vozilo ma H in M ter razlika 
v masnih emisijah CO2 pri ohranjanju naboja med voziloma M in L nista večji od dovoljenega razpona CO2 
pri ohranjanju naboja v skladu z odstavk om 4.5.1.1.2 te priloge. Opredeljeni koeficienti cestne obremenitve 
in opredeljena preizkusna masa se zabeležijo .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/469  
Slika A8/5
Omejitv e glede izbora vozila M
Za raven 1A:
Linear nost popravlje nih in izmer jenih povprečenih masnih emisi j CO 2 pri ohranjanju naboja za vozilo M, 
MCO2,c,6,M v skladu s korak om 6 iz tabele A8/5 Priloge B8, se prever i glede na linear no interpolirane masne 
emisije CO2 pri ohranjanju naboja med vozilo ma L in H v veljavnem ciklu, v katerem se za linear no 
interpolacijo masnih emisij CO2 uporabijo popra vljene in izmer jene povprečne masne emisi je CO2 pri 
ohranjanju naboja MCO2 ,c,6,H za vozilo H in MCO2,c,6,L za vozilo L glede na korak 6 iz tabele A8/5 Priloge B8.
Za raven 1B:
Potreben je dodaten izračun povprečja preizkusov z uporabo rezultata za CO2 pri ohranjanju naboja iz koraka 
4a (ni opisan v tabeli A8/5). Linear nost popravlje nih in izmer jenih povprečenih masnih emisij CO2 pri 
ohranjanju naboja za vozilo M, MCO2,c,4a,M v skladu s korak om 4a iz tabele A8/5 Priloge B8, se prever i glede na 
linear no interpolirane masne emisije CO 2 naboja med voziloma L in H v velja vnem ciklu, v katerem se za 
linear no interpolacijo masnih emisij CO 2 uporabij o popravlje ne in izmer jene povprečne masne emisije CO2 
pri ohranjanju naboja MCO2,c,4a,H za vozilo H in MCO2,c,4a,L za vozilo L glede na korak 4a iz tabele A8/5 
Priloge B8.
Za raven 1A in raven 1B:
Mer ilo linear nosti za vozilo M se šteje za izpolnjeno, če masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja 
vozila M v veljavnem ciklu WLTC minus masne emisije CO 2 pri ohranjanju naboja, dobljene z interpolacijo, 
znašaj o manj kot 2 g/km ali 3 % interpolirane vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od teh vrednosti, ampak 
vsaj 1 g/km. Glej sliko A8/6.SL Uradni list Evropske unij e L 423/470 26.11.2021  
Slika A8/6
Mer ilo linear nos ti za vozilo M
Če je mer ilo linear nosti izpolnjeno, se metoda interpolaci je uporablja za vse vrednosti za posamezno vozilo 
med voziloma L in H iz skupine interpolacij.
Če mer ilo linear nosti ni izpolnjeno, se skupina interpolacij razdeli v dve podskupini, tj. za vozila s potrebo po 
energiji cikla med vozili L in M in za vozila s potrebo po energiji cikla med vozili M in H. V takem primer u se 
končne vrednosti npr. masnih emisij CO2 vozila M pri ohranjanju naboja določijo po enakem postopku kot za 
vozila L ali H. Glej tabelo A8/5, tabelo A8/6, tabelo A8/8 in tabelo A8/9.
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili L in M, se vsak parameter vozila H, potreben za 
uporabo metode interpolacije za vrednosti posameznih vozil OVC-HEV in NOVC-HEV , nadomesti z ustreznim 
parametrom za vozilo M.
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili M in H, se vsak parameter vozila L, potreben za 
uporabo metode interpolacije za vrednosti posameznih vozil OVC-HEV in NOVC-HEV , nadomesti z ustreznim 
parametrom za vozilo M.
4.5.2 Izračun potrebe po energiji v časovnem obdobju
Potreba po energiji Ek, p in prevožena razdalja dc, p v časov nem obdobju p, veljavni za posamezna vozila 
v skupini interpolaci j, se izračunata v skladu s postopk om iz odsta vka 5 Priloge B7 za sklope k za koeficie nte 
cestne obremenitve in mase v skladu z odstavk om 3.2.3.2.3 Priloge B7.
4.5.3 Izračun koeficienta interpolaci je za posamezna vozila Kind,p
Koeficient interpolacije Kind,p v časovnem obdobju se izračuna za vsak o zadevno obdobje p, in sicer z naslednjo 
enačbo:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
pri čemer je:
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
E1,p potreba po energi ji za zadevno časovno obdobje za vozilo L v skladu z odsta vkom 5 
Priloge B7 (v Ws);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/471  
E2,p potreba po energi ji za zadevno časovno obdobje za vozilo H v skladu z odstavk om 5 
Priloge B7 (v Ws);
E3,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za posamezno vozilo v skladu 
z odstavk om 5 Priloge B7 (v Ws);
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla.
Če je obravna vano časovno obdobje p veljavn i preizkusni cikel WLTP, se Kind,p imenuje Kind.
4.5.4 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Interp olacij a masnih emisij CO2 za posamezna vozila
4.5.4.1 Posamezne masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV
Masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo se izračunajo z naslednjo enačbo:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
pri čemer je:
MCO2 – ind,CS,p masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem 
obdobju p v skladu s tabelo A8/5, korak št. 9 (v g/km);
MCO2 – L,CS,p masne emisi je CO 2 pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem 
obdobju p v skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (v g/km);
MCO2 – H,CS,p masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju 
p v skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (v g/km);
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza) in veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.4.2 Posamezne masne emisi je CO 2, ponder irane s faktorj em uporabe pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV
Masne emisi je CO 2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo , se 
izračuna jo z naslednjo enačbo:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
pri čemer je:
MCO2 – ind,CD masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno 
vozilo (v g/km);
MCO2 – L,CD masne emisije CO 2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo L (v 
g/km);
MCO2 – H,CD masne emisi je CO 2, ponder irane s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo H (v 
g/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.4.3 Posamezne masne emisi je CO 2, ponder irane s faktorj em uporabe za vozila OVC-HEV
Masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe za posamezno vozilo, se izračunajo z naslednjo enačbo:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞSL Uradni list Evropske unij e L 423/472 26.11.2021  
pri čemer je:
MCO2 – ind,weighted masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe za posamezno vozilo (v g/km);
MCO2 – L,weighted masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe za vozilo L (v g/km);
MCO2 – H,weighted masne emisije CO2, ponder irane s faktorjem uporabe za vozilo H (v g/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.5 Interp olacij a porabe goriva in izkoristka goriva za posamezna vozila
4.5.5.1 Posamezna poraba in izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FC HV in 
OVC-FCHV
4.5.5.1.1 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
Posamezna poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV
Poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
pri čemer je:
FC ind,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem 
obdobju p v skladu s tabelo A8/6, korak št. 3 (v l/100 km);
FC L,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);
FC H,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);
Kind, p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza) in veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.5.1.2 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1B:
Posamezni izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV
Izkoristek goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p  – 1=FE L,CS,pÞ
pri čemer je:
FEind,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem 
obdobju p v skladu s tabelo A8/6, korak št. 3 (v km/l);
FEL,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v km/l);
FEH,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v km/l);
Kind, p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/473  
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza) in 
veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.5.1.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
Posamezna poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-FCHV in NOVC-FC HV
Poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
pri čemer je:
FC ind,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem 
obdobju p v skladu s tabelo A8/7, korak št. 6 (v kg/100 km);
FC L,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/7, korak št. 5 (v kg/100 km);
FC H,CS,p poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju p v skladu s 
tabelo A8/7, korak št. 5 (v kg/100 km);
Kind, p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla WLTP.
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza) in veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.5.2 Posamezna poraba goriva pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Za raven 1A:
Poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo, se izračuna 
z naslednjo enačbo:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
pri čemer je:
FC ind,CD poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo , 
v l/100 km v primer u vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FCHV;
FC L,CD poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo L, v 
l/100 km v primer u vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
FC H,CD poraba goriva, ponder irana s faktor jem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo H, v 
l/100 km v primer u vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
Za raven 1B:
Izkoristek goriva pri praznjenju naboja za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD  – 1=FE L,CDÞ
pri čemer je:
FEind,CD izkoristek goriva pri praznjenju naboja za posamezno vozilo (v km/l);
FEL,CD izkoristek goriva pri praznjenju naboja za vozilo L (v km/l);SL Uradni list Evropske unij e L 423/474 26.11.2021  
FEH,CD izkoristek goriva pri praznjenju naboja za vozilo H (v km/l);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.5.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
Posamezna poraba goriva, ponder irana s faktorj em uporabe, za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe za posamezno vozilo, se izračuna z naslednjo enačbo:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
pri čemer je:
FC ind,weighted poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe za posamezno vozilo , v l/100 km v primer u 
vozil OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
FC L,weighted poraba goriva, ponder irana s faktorj em uporabe za vozilo L, v l/100 km v primer u vozil OVC- 
HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FC HV;
FC H,weighted poraba goriva, ponder irana s faktorjem uporabe za vozilo H, v l/100 km v primer u vozil 
OVC-HEV in kg/100 km v primer u vozil OVC-FCHV ;
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.6 Interp olacij a porabe elektr ične energije za posamezna vozila
4.5.6.1 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
Posamezna poraba elektr ične energi je, ponder irana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičnega omrežja za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktor jem uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektr ično energijo iz elektr ičnega omrežja za posamezno vozilo , se izračuna z naslednjo enačbo:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
pri čemer je:
EC AC – ind,CD poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičneg a omrežja za posamezno vozilo (v Wh/km);
EC AC – L,CD poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičneg a omrežja za vozilo L (v Wh/km);
EC AC – H,CD poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektr ično energijo iz elektr ičneg a omrežja za vozilo H (v Wh/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.6.2 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A:
Posamezna poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV
Poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično energi jo iz 
elektr ičnega omrežja za posamezno vozilo, se izračuna z naslednjo enačbo:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/475  
pri čemer je:
EC AC – ind,weighted poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja za posamezno vozilo (v Wh/km);
EC AC – L,weighted poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja za vozilo L (v Wh/km);
EC AC – H,weighted poraba elektr ične energije, ponder irana s faktorj em uporabe glede na napolnjeno elektr ično 
energijo iz elektr ičnega omrežja za vozilo H (v Wh/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preizkusni cike l WLTP.
4.5.6.3 Posamezna poraba elektr ične energije za vozila OVC-HEV , OVC-FC HV in PEV
Poraba elektr ične energi je za posamezno vozilo v skladu z odsta vkom 4.3.3 te priloge v primer u vozil OVC- 
HEV in v skladu z odstavk om 4.3.4 te priloge v primer u vozil PEV se izračuna z naslednjo enačbo:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
pri čemer je:
EC ind,p poraba elektr ične energi je posameznega vozila za zadevno obdobje p (v Wh/km);
EC L,p poraba elektr ične energi je vozila L za zadevno obdobje p (v km);
EC H,p poraba elektr ične energi je vozila H za zadevno obdobje p (v km);
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla.
Za raven 1A:
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza), veljavn i mestni preizkusni cike l WLTP in velja vni preizkusni cike l WLTP.
Za raven 1B:
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza) in 
veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.7 Interp olacij a elektr ičnih dosegov za posamezna vozila
4.5.7.1 Posamezni izključno elektr ični doseg za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV
Če je naslednje mer ilo
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0,1
pri čemer je:
AER L izključno elektr ični doseg vozila L za veljavni preizkusni cikel WLTP (v km);
AER H izključno elektr ični doseg vozila H za veljavni preizkusni cikel WLTP (v km);
RCDA,L dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila L (v km);
RCDA,H dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila H (v km);
izpolnjeno, se izključno elektr ični doseg za posamezno vozilo izračuna z naslednjo enačbo:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞSL Uradni list Evropske unij e L 423/476 26.11.2021  
pri čemer je:
AER ind,p izključno elektr ični doseg za posamezno vozilo za obravna vano obdobje p (v km);
AER L,p izključno elektr ični doseg za vozilo L za obravn avano obdobje p (v km);
AER H,p izključno elektr ični doseg za vozilo H za obravn avano obdobje p (v km);
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla.
Za raven 1A:
Zadevni obdobji sta velja vni mestni preizkusni cikel WLTP in velja vni preizkusni cike l WLTP.
Za raven 1B:
Zadevno obdobje je veljavn i preizkusni cikel WLTP.
Če mer ilo, opredeljeno v tem odstavku, ni izpolnjeno, se izključno elektr ični doseg (AER), določen za vozilo H, 
uporabi za vsa vozila znotraj skupine interpolacij.
4.5.7.2 Posamezni povsem elektr ični doseg za vozila PEV
Povsem elektr ični doseg za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
pri čemer je:
PER ind,p povsem elektr ični doseg za posamezno vozilo za zadevno obdobje p (v km);
PER L,p povsem elektr ični doseg za vozilo L za zadevno obdobje p (v km);
PER H,p povsem elektr ični doseg za vozilo H za zadevno obdobje p (v km);
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla.
Za raven 1A:
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza), veljavn i mestni preizkusni cike l WLTP in velja vni preizkusni cike l WLTP.
Za raven 1B:
Zadevno obdobje je veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.7.3 Posamezni enak ovredni izključno elektr ični doseg za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV
Enak ovredni izključno elektr ični doseg za posamezno vozilo se izračuna z naslednjo enačbo:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
pri čemer je:
EAER ind,p enak ovredni izključno elektr ični doseg za posamezno vozilo za zadevno obdobje p (v km);
EAER L,p enak ovredni izključno elektr ični doseg za vozilo L za zadevno obdobje p (v km);
EAER H,p enak ovredni izključno elektr ični doseg za vozilo H za zadevno obdobje p (v km);
Kind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;
p indeks posameznega časov nega obdobja znotraj veljavne ga preizkusnega cikla.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/477  
Za raven 1A:
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza), veljavn i mestni preizkusni cike l WLTP in velja vni preizkusni cike l WLTP.
Za raven 1B:
Zadevno obdobje je veljavn i preizkusni cikel WLTP.
4.5.8 Prilagodit ev vrednosti
Proizvajalec lahk o zmanjša posamezno vrednost EAER, določeno v skladu z odstavk om 4.5.7.3 te priloge. 
V takih primer ih:
se vrednosti faze EAER zmanjšajo za razmer je med znižano vrednostjo EAER in izračunano vrednostjo EAER. 
To ne nadomesti tehničnih elemento v, zaradi kater ih bi bilo treba vozilo dejansk o izključiti iz skupine 
interpolacij.
4.6 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila OVC-HEV
Poleg postopneg a izračuna končnih rezultato v preizkusa pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisij 
v skladu z odstavk om 4.1.1.1 te priloge ter za porabo in izkoristek goriva v skladu z odsta vkom 4.2.1.1 te 
priloge je v odstavkih 4.6.1 in 4.6.2 te priloge opisan postopn i izračun končnih rezultato v preizkusov pri 
praznjenju naboja ter ponder iranih končnih rezultato v preizkusov pri ohranjanju in praznjenju naboja.
4.6.1 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/8. Zabeležijo se vsi veljavni rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene tabele A8/8 se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c celotni veljavni preizkusni cike l;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
i veljavna komponenta mer ila za emisi je;
CS ohranjanje naboja;
CO 2 masne emisije CO2.
Tabela A8/8
Izračun končnih vrednosti pri praznjenju naboja (izk oristek goriva velja samo za raven 1B) 
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Priloga B8 Rezultati preizkusa 
pri praznjenju nabojaRezultati se izmer ijo v skladu 
z Dodatk om 3 k tej prilogi in predhodno 
izračunajo v skladu z odstavk om 4.3 te 
priloge.ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
Napolnjena elektr ična energi ja v skladu 
z odsta vkom 3.2.4.6 te priloge.EAC (v Wh)
Energij a cikla v skladu z odsta vkom 5 
Priloge B7.Ecycle (v Ws)SL Uradni list Evropske unij e L 423/478 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Masne emisi je CO2 v skladu 
z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7.MCO2,CD,j (v g/km)
Masa plinaste spojine emisi j i v skladu 
z odsta vkom 4.1.3.1 Priloge B8.Mi,CD,j (v g/km)
Izključno elektr ični doseg, določen 
v skladu z odstavk om 4.4.1.1 te priloge.AER (v km)
Morda je potreben korekcij ski koeficient 
CO 2 za masne emisi je CO2 v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus. KCO2
(v g/km)/(v Wh/km)
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat (razen KCO2) na voljo za vozila H, 
L in, če je ustrezno, M.
Za raven 1A
Priloga B8Uporabna energi ja iz akumulatorja 
v skladu z odstavk om 4.4.1.2.2 te priloge.UBE city (v Wh)
Če je bil prev ožen veljavni mestni 
preizkusni cike l WLTC: izključno 
elektr ični doseg v mestu v skladu 
z odsta vkom 4.4.1.2.1 te priloge.AER city (v km)
Števi lo delcev v emisi jah (če je ustrezno) 
v skladu z odstavk om 4 Priloge B7.PN CD,j (v delcih na 
kilometer)
Emisije trdnih delcev v skladu 
z odsta vkom 4 Priloge B7.PM CD,c (v mg/km)
2 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
Ecycle (v Ws)Izračun relativne spremembe elektr ične 
energije za vsak cikel v skladu 
z odsta vkom 3.2.4.5.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus in vsak 
veljavni preizkusni cikel WLTP.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.REEC i
3 Rezultat za 
korak 2REEC i Določit ev prehodnega in potrditvenega 
cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te 
priloge.nvehSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/479  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Če je za eno vozilo na voljo več kot en 
preizkus pri praznjenju naboja, ima za 
namene izračuna povprečja vsak preizkus 
enak o število prehodnih ciklo v nveh.
Določit ev dosega cikla pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.4.3 te 
priloge.RCDC (v km)
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
4 Rezultat za 
korak 3nveh Če se uporabi metoda interpolacije, se 
prehodni cikel določi za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Prever iti je treba, ali je mer ilo glede 
interpolacije v skladu z odstavk om 6.3.2.2 
(d) tega pravilnika izpolnjeno.nveh,L
nveh,H
Če je ustrezno:
nveh,M
Za 
raven 1A
5Rezultat za 
korak 1Mi,CD,j (v g/km)
PM CD,c (v mg/km)
PN CD,j (v delcih na 
kilometer)Izračun kombiniranih vrednosti za emisije 
za nveh ciklov; če se uporabi metoda 
interpolacije, se po potrebi uporabi nveh,L 
ciklov za nveh,H ciklo v in nveh,M ciklov .
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.Mi,CD,c (v g/km)
PM CD,c (v mg/km)
PN CD,c (v delcih na 
kilometer)
Za 
raven 1A
6Rezultat za 
korak 5Mi,CD,c (v g/km)
PM CD,c (v mg/km)
PN CD,c (v delcih na 
kilometer)Izračun povpreči j emisi j iz preizkusov za 
vsak velja vni preizkusni cike l WLTP 
v okvir u preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja in prever janje skladnosti z mejnimi 
vrednostmi v skladu s tabelo A6/2 
v Prilogi B6.Mi,CD,c,ave (v g/km)
PM CD,c,ave (v mg/km)
PN CD,c,ave (v delcih 
na kilometer)
Za 
raven 1A
7Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
UBE city (v Wh)Če AER city izha ja iz preizkusa tipa 1 in je bil 
pridobljen na podlagi prevože nih 
veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, se 
vrednost izračuna v skladu 
z odsta vkom 4.4.1.2.2 te priloge.
Če je bilo opra vljenih več preizkusov ,
je število ncity,pe enak o za vsak preizkus.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Izračun povprečja za AER city.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.AER city (v km)
AER city,ave (v km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/480 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Za 
raven 1A
8Rezultat za 
korak 1dj (v km) Izračun faktor ja uporabe (UF) za 
posamezno fazo in posamezni cikel.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.UF phase,j
UF cycle,c
Rezultat za 
korak 3nveh
Rezultat za 
korak 4nveh,L
Za 
raven 1A
9Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
EAC (v Wh)Izračun porabe elektr ične energije na 
podlagi napolnjene elektr ične energije 
v skladu z odstavk om 4.3.1 te priloge.
V primer u interpolacije se uporabi nveh,L 
ciklov . Zaradi zaht evanega popra vka 
masnih emisi j CO 2 se poraba elektr ične 
energije za potrditveni cikel in njego ve faze 
nastavi na nič.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.EC AC,CD (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3nveh
Rezultat za 
korak 4nveh,L
Rezultat za 
korak 8UF phase,j
10 Rezultat za 
korak 1MCO2,CD,j (v g/km)
KCO2 (v g/km)/(v  
Wh/km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
nveh
nveh,L
UF phase,jIzračun masnih emisi j CO 2 pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.1.2 te 
priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
uporabi nveh,L ciklov . V zvezi 
z odsta vkom 4.1.2 te priloge se potrditveni 
cike l popravi v skladu z Dodatk om 2 k tej 
prilogi.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.MCO2,CD (v g/km)
Rezultat za 
korak 3dj (v km)
Rezultat za 
korak 4nveh
Rezultat za 
korak 8nveh,L
UF phase,j
11 Rezultat za 
korak 1MCO2,CD,j (v g/km)
Mi,CD,j (v g/km)
KCO2 (v g/km)/(v  
Wh/km)
nveh
nveh,L
UF phase,jIzračun porabe in izkoristka goriva pri 
praznjenju naboja v skladu 
z odsta vkom 4.2.2 te priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
uporabi nveh,L ciklov . V zvezi 
z odsta vkom 4.1.2 te priloge se MCO2,CD,j 
potrditveneg a cikla popravi v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.Za raven 1A:
FC CD,j (v l/100 km)
FC CD (v l/100 km)
Za raven 1B:
FECD (v km/l)
Rezultat za 
korak 3nvehSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/481  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Za raven 1A se poraba goriva FC CD,j za 
posamezno fazo izračuna z uporabo 
popravlje nih masnih emisij CO2 v skladu 
z odsta vkom 6 Priloge B7.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.Rezultat za 
korak 4nveh,L
Rezultat za 
korak 8UF phase,j
12 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)Če je ustrezno, se izračuna poraba 
elektr ične energije iz prvega velja vnega 
preizkusnega cikla WLTP, kot je opisano 
v odstavku 2.1 Dodatka 8 k tej prilogi.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.EC DC,CD,firs t (v  
Wh/km)
13 Rezultat za 
korak 9EC AC,CD (v Wh/km) Izračun povprečja preizkusov za vsak o 
vozilo .
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.Če je ustrezno:
EC DC,CD,firs t,ave (v  
Wh/km)
Za raven 1A:
EC AC,CD,ave (v  
Wh/km)
MCO2,CD,a ve (v g/km)
FC CD,ave (v l/100 km)
Za raven 1B:
FECD,ave (v km/l)Rezultat za 
korak 10MCO2,CD (v g/km)
Rezultat za 
korak 11FC CD (v l/100 km)
FECD (v km/l)
Rezultat za 
korak 12Če je ustrezno:
EC DC,CD,firs t (v Wh/km)
14 Rezultat za 
korak 13EC AC,CD,ave (v Wh/km)
MCO2,CD,a ve (v g/km)
FECD,ave (v km/l)Nave dba porabe elektr ične energije, 
izkoristka goriva in masnih emisij CO2 pri 
praznjenju naboja za vsak o vozilo.
Izračun EC AC,weighted v skladu 
z odsta vkom 4.3.2 te priloge.Za raven 1A:
EC AC,CD,declared (v  
Wh/km)
EC AC,weighted (v  
Wh/km)
MCO2,CD,declared (v  
g/km)
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.Za raven 1B:
FECD,declared (v km/l)
15 Rezultat za 
korak 13EC AC,CD,ave (v Wh/km)
Če je ustrezno:
EC DC,CD,firs t,ave (v  
Wh/km)Če je ustrezno:
Prilagoditev porabe elektr ične energije za 
namene skladnosti proizvodnje (COP), kot 
je opisano v odsta vku 2.1 Dodatka 8 k tej 
prilogi.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.EC DC,CD,COP (v  
Wh/km)
Rezultat za 
korak 14EC AC,CD,declared (v  
Wh/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/482 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
16
Rezultat 
za 
skupino 
interpola -
cij.
Če se 
metoda 
interpola -
cije ne 
upor -
ablja, 
korak 17 
ni 
potreben, 
rezultat 
tega 
koraka pa 
je končni 
rezultat.Rezultat za 
korak 15Če je ustrezno: EC DC, 
CD,COP (v Wh/km)Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika:
MCO2,CD se zaokroži na dve decimalni 
mesti.Če je ustrezno: EC DC, 
CD,COP ,final (v Wh/km)
Za raven 1A: EC AC, 
CD,final (v Wh/km)
MCO2,CD,final (v g/km)
EC AC,weighted,final (v  
Wh/km)
FC CD,final (v  
l/100 km)Rezultat za 
korak 14EC AC,CD,declared (v  
Wh/km)
EC AC,weighted (v  
Wh/km)
FECD,declared (v km/l)
MCO2,CD,declared (v  
g/km)
Rezultat za 
korak 13FC CD,ave (v l/100 km) EC AC,CD,final in EC AC,weighted,final se zaokrožita 
na eno decimalno mest o.
Če je ustrezno:
EC DC,CD,COP se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
FC CD in FECD se zaokrožita na tri decimalna 
mesta.
Na voljo je rezultat za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
EC AC,CD, EC AC,weighted in MCO2 ,CD se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.
Če je ustrezno:
EC DC,CD,COP se zaokroži na najbližje celo 
število.
FC CD in FECD se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.Za raven 1B:
FECD,final (v km/l)
17
Rezultat 
za 
posa -
mezno 
vozilo.
Končni 
rezultat 
preiz -
kusa.Rezultat za 
korak 16Če je ustrezno: EC DC, 
CD,COP ,final (v Wh/km)
EC AC,CD,final (v Wh/km)
MCO2,CD,final (v g/km)
EC AC,weighted,final (v  
Wh/km)
FC CD,final (v l/100 km) 
FECD,final (v km/l)Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Končno zaokroževanje vrednosti za 
posamezno vozilo se izvede v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
EC AC,CD, EC AC,weighted in MCO2 ,CD se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.
Če je ustrezno:
EC DC,CD,COP se zaokroži na najbližje celo 
število.
FC CD se zaokroži na eno decimalno mesto.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .Če je ustrezno: EC DC, 
CD,COP ,ind (v Wh/km)
Za raven 1A:
EC AC,CD,ind (v  
Wh/km)
MCO2,CD,ind (v g/km)
EC AC,weighted,ind (v  
Wh/km)
FC CD,ind (v l/100 km)
Za raven 1B:
FECD,ind (v km/l)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/483  
4.6.2 Postopn i izračun končnih ponder iranih rezultato v preizkusa tipa 1 pri ohranjanju in praznjenju naboja za 
vozila OVC-HEV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/9. Zabeležijo se vsi veljavni rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene te tabele se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c zadevno obdobje je celotni veljavni preizkusni cikel;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
i veljavna komponenta mer ila za emisi je (razen CO 2);
j indeks no števi lo za zadevno obdobje;
CS ohranjanje naboja;
CD praznjenje naboja;
CO 2 masne emisije CO2;
REESS sistem za shranjevanje energi je z možnostjo pono vnega polnjenja.
Tabela A8/9
Izračun končnih ponder iranih vrednosti pri praznjenju in ohranjanju naboja (izk oristek goriva velja samo za 
raven 1B) 
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Rezultat za 
korak 1,  
tabela A8/8Mi,CD,j (v g/km)
PN CD,j (v delcih na 
kilometer)
PM CD,c (v mg/km)
MCO2,CD,j (v g/km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
AER (v km)
EAC (v Wh)Rezultat naknadne obdelave pri 
praznjenju in polnjenju naboja.MCO2,CD,j (v g/km)
AER (v km)
EAC (v Wh)
MCO2,CS,declared (v  
g/km)
MCO2,CD,declared (v  
g/km)
MCO2,CD,a ve (v g/km)
Za raven 1A
Mi,CD,j (v g/km)
PN CD,j (v delcih na 
kilometer)
PM CD,c (v mg/km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
AER city,ave (v km)
nveh
RCDC (v km)
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 (v g/km)
MCO2,CS ,pRezultat za 
korak 7,  
tabela A8/8AER city,ave (v km)
Rezultat za 
korak 3,  
tabela A8/8nveh
RCDC (v km)
Rezultat za 
korak 4,  
tabela A8/8nveh,L
nveh,H
Rezultat za 
korak 8,  
tabela A8/8UF phase,j
UF cycle,c
Rezultat za 
korak 6,  
tabela A8/5Mi,CS,c,6 (v g/km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/484 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Rezultat za 
korak 7,  
tabela A8/5MCO2,CS,declared (v  
g/km)
MCO2,CS ,pRezultat v primer u praznjenja naboja je na 
voljo za vsak preizkus pri praznjenju 
naboja. Rezultat v primer u ohranjanja 
naboja je zaradi izračuna povprečja 
vrednosti preizkusa pri ohranjanju naboja 
na voljo enkrat.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat (razen KCO2) na voljo za vozila H, 
L in, če je ustrezno, M.
Morda je potreben korekcij ski koeficient 
KCO2 za masne emisije CO 2 v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.KCO2
(v g/km)/(v Wh/km)
Rezultat za 
korak 14,  
tabela A8/8MCO2,CD,declared (v  
g/km)
Rezultat za 
korak 13,  
tabela A8/8MCO2,CD,a ve (v g/km)
KCO2
(v g/km)/(v Wh/km)
Za 
raven 1A
2Rezultat za 
korak 1Mi,CD,j (v g/km)
PN CD,j (v delcih na 
kilometer)
PM CD,c (v mg/km)
nveh
nveh,L
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 (v g/km)Izračun teht anih vrednosti za spojine 
emisij (razen MCO2,weight ed) v skladu 
z odsta vki 4.1.3.1 do vključno 4.1.3.3 te 
priloge.
Opomba:
Mi,CS,c,6 vključuje PN CS,c in PM CS,c.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo L, H in, če 
je ustrezno, M.Mi,weighted (v g/km)
PN weighted (v delcih 
na kilometer)
PM weighted (v mg/km)
3 Rezultat za 
korak 1MCO2,CD,j (v g/km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
nveh
RCDC (v km)
MCO2,CS,declared (v  
g/km)
MCO2,CS ,pIzračun enak ovredneg a izključno 
elektr ičnega dosega v skladu 
z odsta vkoma 4.4.4.1 in 4.4.4.2 te priloge 
ter dejanskeg a dosega pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.4.5 te 
priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
RCDA se zaokroži na najbližje celo število 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo L, H in, če 
je ustrezno, M.EAER (v km)
EAER p (v km)
RCDA (v km)
4 Rezultat za 
korak 1AER (v km) Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.Razpoložljiv ost 
interpolacije 
izključno 
elektr ičnega dosega.
Rezultat za 
korak 3RCDA (v km) Če se uporabi metoda interpolacije, se 
prever i razpoložljivost interpolacije AER 
med vozili H, L in, če je ustrezno, 
M v skladu z odsta vkom 4.5.7.1 te priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, vsak 
preizkus izpolnjuje to zaht evo.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/485  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
5
Rezultat 
za 
skupino 
interpola -
cij.
Če se 
metoda 
interpola -
cije ne 
upor -
ablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat 
tega 
koraka pa 
je končni 
rezultat.Rezultat za 
korak 1AER (v km) Izračun povprečja in navedba izključno 
elektr ičnega dosega
Nave deni izključno elektr ični doseg se 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika 
zakroži na število decimalnih mest, 
določenih v tabeli A6/1 Priloge B6.
Če se uporablja metoda interpolacije in je 
mer ilo glede razpoložljivosti interpolacije 
izključno elektr ičnega dosega izpolnjeno, 
se izključno elektr ični doseg zaokroži na 
eno decimalno mest o v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Na voljo je rezultat za vsak o vozilo H, L in, 
če je ustrezno, M.
Če se uporablja metoda interpolacije, 
zadevno mer ilo pa ni izpolnjeno, se 
izključno elektr ični doseg vozila H uporabi 
za celotno skupino interpolacij in se 
zaokroži na najbližje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izključno elektr ični doseg zaokroži na 
najbli žje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.AER ave (v km)
Za raven 1A:
AER dec (v km)
Za 
raven 1A
6Rezultat za 
korak 1Mi,CD,j (v g/km)
MCO2,CD,j (v g/km)
nveh
nveh,L
UF phase,j
Mi,CS,c,6 (v g/km)
MCO2,CS,declared (v  
g/km)
MCO2,CD,declared (v  
g/km)
MCO2,CD,a ve (v g/km)Izračun teht anih masnih emisij CO 2 in 
porabe goriva v skladu 
z odsta vkoma 4.1.3.1 in 4.2.3 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
uporabi nveh,L ciklov . V zvezi 
z odsta vkom 4.1.2 te priloge se MCO2,CD,j 
potrditveneg a cikla popravi v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.MCO2,weight ed (v  
g/km)
FC weighted (v  
l/100 km)
7 Rezultat za 
korak 1EAC (v Wh) Izračun porabe elektr ične energije na 
podlagi EAER v skladu 
z odsta vkoma 4.3.3.1 in 4.3.3.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.EC (v Wh/km)
EC P (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3EAER (v km)
EAER p (v km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/486 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
8
Rezultat 
za 
skupino 
interpola -
cij.
Če se 
metoda 
interpola -
cije ne 
upor -
ablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat 
tega 
koraka pa 
je končni 
rezultat.Rezultat za 
korak 1AER city, ave (v km) Za raven 1B:
Izračun povprečja in navedba porabe 
elektr ične energije.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
Za raven 1A in raven 1B:
Izračun povprečja in vmesno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.
Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,ave EAER in EAER p se zaokrožij o na 
eno decimalno mest o.
MCO2,weight ed se zaokroži na dve decimalni 
mesti.
FC weighted se zaokroži na tri decimalna 
mesta.
EC in EC p se zaokrožita na eno decimalno 
mest o.
Na voljo je rezultat za vsak o vozilo H, L in, 
če je ustrezno, M.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje rezultato v 
preizkusa v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
AER city,ave EAER in EAER p se zaokrožij o na 
najbli žje celo število.
MCO2,weight ed se zaokroži na najbližje celo 
število.
FC weighted se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
EC in EC p se zaokrožita na najbližje celo 
število.Za raven 1B:
EC dec (v Wh/km)
EC p,final (v Wh/km)
EAER final (v km)
Za raven 1A:
AER city,final (v km)
MCO2,weight ed,final (v  
g/km)
FC weighted,final (v  
l/100 km)
EC final (v Wh/km)
EC p,final (v Wh/km)
EAER final (v km)
EAER p,final (v km)Rezultat za 
korak 6MCO2,weight ed (v g/km)
FC weighted (v l/100 km)
Rezultat za 
korak 7EC (v Wh/km)
EC P (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3EAER (v km)
EAER p (v km)
Rezultat za 
korak 5AER dec (v km)
AER ave (v km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/487  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
9
Rezultat 
za 
posa -
mezno 
vozilo.
Končni 
rezultat 
preiz -
kusa.Rezultat za 
korak 5AER dec (v km) Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za nizk o, srednjo in 
visok o vrednost za vozilo v skladu 
z odsta vkom 4.5 te priloge ter končno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.
AER ind,AER city,ind, EAER ind in EAER p,ind se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.
MCO2,weight ed,ind se zaokroži na najbližje celo 
število.
EC weighted,ind se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
FC weighted,ind se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
EC ind in EC p,ind se zaokrožita na najbližje 
celo število.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .EC final (v Wh/km)
EC p,ind (v Wh/km)
EAER ind (v km)
Za raven 1A:
AER ind (v km)
AER city,ind (v km)
MCO2,weight ed,ind (v  
g/km)
FC weighted,ind (v  
l/100 km)
EAER p,ind (v km)Rezultat za 
korak 8AER city,final (v km)
MCO2,weight ed,final (v  
g/km)
FC weighted,final (v  
l/100 km)
EC final (v Wh/km)
EC p,final (v Wh/km)
EAER final (v km)
EAER p,final (v km)
Rezultat za 
korak 4Razpoložljiv ost 
interpolacije 
izključno elektr ičnega 
dosega
Rezultat za 
korak 1RCDC
RCDC se zaokroži na najbližje celo število 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.RCDC,fina l
4.6.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila OVC-FCHV
V tem odstavku je opisan postopni izračun končnih rezultato v preizkusa pri praznjenju naboja ter končnih 
ponder iranih rezultato v preizkusa pri ohranjanju in praznjenju naboja.
4.6.3.1 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-FC HV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/9a. Zabeležijo se vsi veljavn i rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene tabele A8/8 se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c celotni veljavni preizkusni cike l;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
CS ohranjanje naboja.
Tabela A8/9a
Izračun končnih vrednost i pri praznjenju naboja za vozila OVC-FC HV 
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Priloga B8 Rezultati preizkusa 
pri praznjenju nabojaRezultati se izmer ijo v skladu 
z Dodatk om 3 k tej prilogi in predhodno 
izračunajo v skladu z odstavk om 4.3 te 
priloge.ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
Uporabna energi ja iz akumulatorja 
v skladu z odstavk om 4.4.1.2.2 te priloge.UBE city (v Wh)
Napolnjena elektr ična energi ja v skladu 
z odsta vkom 3.2.4.6 te priloge.EAC (v Wh)
Energij a cikla v skladu z odsta vkom 5 
Priloge B7.Ecycle (v Ws)SL Uradni list Evropske unij e L 423/488 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Masne emisi je CO2 v skladu 
z odsta vkom 3.2.1 Priloge B7.FC CD,j (v kg/100 km)
Izključno elektr ični doseg, določen 
v skladu z odstavk om 4.4.1.1 te priloge.AER (v km)
Če je bil prev ožen veljavni mestni 
preizkusni cike l WLTC: izključno 
elektr ični doseg v mestu v skladu 
z odsta vkom 4.4.1.2.1 te priloge.AER city (v km)
Morda je potreben korekcij ski koeficient 
za porabo vodik ovega goriva Kfuel,FCHV 
v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi.Kfuel,FCHV
(v kg/100 km)/(v  
Wh/100 km)
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat (razen Kfuel,FCHV ) na voljo za 
vozila H, L in, če je ustrezno, M.
2 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
Ecycle (v Ws)Izračun relativne spremembe elektr ične 
energije za vsak cikel v skladu 
z odsta vkom 3.2.4.5.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus in vsak 
veljavni preizkusni cikel WLTP.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.REEC i
3 Rezultat za 
korak 2REEC i Določit ev prehodnega in potrditvenega 
cikla v skladu z odsta vkom 3.2.4.4 te 
priloge.
Če je za eno vozilo na voljo več kot en 
preizkus pri praznjenju naboja, ima za 
namene izračuna povprečja vsak preizkus 
enak o število prehodnih ciklo v nveh.nveh
Določit ev dosega cikla pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.4.3 te 
priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.RCDC (v km)
4 Rezultat za 
korak 3nveh Če se uporabi metoda interpolacije, se 
prehodni cikel določi za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Prever iti je treba, ali je izpolnjeno mer ilo za 
interpolacijo v skladu z odstavk om 6.3.2.2 
tega pravilnik a.nveh,L
nveh,H
Če je ustrezno:
nveh,MSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/489  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
5 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
UBE city (v Wh)Če AER city izha ja iz preizkusa tipa 1 in je bil 
pridobljen na podlagi prevože nih 
veljavnih preizkusnih ciklov WLTP, se 
vrednost izračuna v skladu 
z odsta vkom 4.4.1.2.2 te priloge.
Če je bilo opra vljenih več preizkusov ,
je število ncity,pe enak o za vsak preizkus.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Izračun povprečja za AER city.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.AER city (v km)
AER city,ave (v km)
6 Rezultat za 
korak 1dj (v km) Izračun faktor ja uporabe (UF) za 
posamezno fazo in posamezni cikel.UF phase,j
UF cycle,c
Rezultat za 
korak 3nveh Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Rezultat za 
korak 4nveh,L Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
7 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
EAC (v Wh)Izračun porabe elektr ične energije na 
podlagi napolnjene elektr ične energije 
v skladu z odstavk oma 4.3.1 in 4.3.2 te 
priloge.
V primer u interpolacije se uporabi nveh,L 
ciklov . Zaradi zaht evanega popra vka 
masnih emisi j CO 2 se poraba elektr ične 
energije za potrditveni cikel in njego ve faze 
nastavi na nič.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.EC AC,weighted (v  
Wh/km)
EC AC,CD (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3nveh
Rezultat za 
korak 4nveh,L
Rezultat za 
korak 6UF phase,j
8 Rezultat za 
korak 1FC CD,j (v l/100 km)
Kfuel,FCHV (v  
kg/100 km)/(v  
Wh/100 km)Izračun porabe goriva pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.2.2 te 
priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
uporabi nveh,L ciklov . V zvezi 
z odsta vkom 4.1.2 te priloge se potrditveni 
cike l popravi v skladu z Dodatk om 2 k tej 
prilogi.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.FC CD (v kg/100 km)
Rezultat za 
korak 3ΔE REESS,j (v Wh)
Rezultat za 
korak 4dj (v km)
Rezultat za 
korak 6nveh
nveh,L
UF phase,jSL Uradni list Evropske unij e L 423/490 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
[Rezer vir-
ano]
10 Rezultat za 
korak 7
Rezultat za 
korak 8EC AC,weighted (v  
Wh/km)
EC AC,CD (v Wh/km)
FC CD (v kg/100 km)Izračun povprečja preizkusov za vsak o 
vozilo .
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.EC AC,weighted,ind (v  
Wh/km)
EC AC,CD,ave (v  
Wh/km)
FC CD,ave (v  
kg/100 km)
11 Rezultat za 
korak 10EC AC,CD,ave (v Wh/km)
FC CD,ave (v kg/100 km)Nave dba porabe elektr ične energije pri 
praznjenju naboja in porabe goriva za 
vsak o vozilo.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.EC AC,CD,declared (v  
Wh/km)
FC CD,declared (v  
kg/100 km)
[Rezer vir-
ano]
13
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Če se metod a 
interpolacije 
ne uporablja, 
korak 17 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezul ­
tat.Rezultat za 
korak 11EC AC,CD,declared (v  
Wh/km)Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
MCO2,CD se zaokroži na dve decimalni 
mesti.
EC AC,CD in EC AC,weighted se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.
Na voljo je rezultat za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
EC AC,CD, EC AC,weighted in MCO2 ,CD se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.EC AC,CD,final (v  
Wh/km)
EC AC,weighted,final (v  
Wh/km)
FC CD,final (v  
l/100 km) Rezultat za 
korak 10EC AC,weighted,ind (v  
Wh/km)
FC CD,ave (v kg/100 km)
14
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni rezul ­
tat preizkusa.Rezultat za 
korak 13EC AC,CD,final (v Wh/km)
EC AC,weighted,final (v  
Wh/km)
FC CD,final (v  
kg/100 km)Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za vozila H, L in, če je 
ustrezno, M.
Končno zaokroževanje vrednosti za 
posamezno vozilo se izvede v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
EC AC,CD in EC AC,weighted se zaokrožita na 
najbli žje celo število.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .EC AC,CD,ind (v  
Wh/km)
EC AC,weighted,ind (v  
Wh/km)
FC CD,ind (v  
kg/100 km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/491  
4.6.3.2 Postopn i izračun končnih ponder iranih rezultato v preizkusa tipa 1 pri ohranjanju in praznjenju naboja za 
vozila OVC-FCHV
Rezultati se izračuna jo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/9a. Zabeležijo se vsi veljavn i rezultati v stolpcu 
„Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni dodatni 
izračuni.
Za namene te tabele se v enačbah in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
c zadevno obdobje je celotni veljavni preizkusni cikel;
p vsaka veljavna faza cikla; za namene izračuna EAER city (po potrebi) p pomeni mestni vozni 
cike l;
j indeks no števi lo za zadevno obdobje;
CS ohranjanje naboja.
CD praznjenje naboja;
REESS sistem za shranjevanje energi je z možnostjo pono vnega polnjenja.
Tabela A8/9b
Izračun končnih ponder iranih vrednosti pri praznjenju in ohranjanju naboja za vozila OVC-FC HV 
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Rezultat za 
korak 1,  
tabela A8/9aFC CD,j (v kg/100 km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
AER (v km)
EAC (v Wh)Rezultat naknadne obdelave pri 
praznjenju in polnjenju naboja.
Rezultat v primer u praznjenja naboja je na 
voljo za vsak preizkus pri praznjenju 
naboja. Rezultat v primer u ohranjanja 
naboja je zaradi izračuna povprečja 
vrednosti preizkusa pri ohranjanju naboja 
na voljo enkrat.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat (razen Kfuel,FCHV ) na voljo za 
vozila H, L in, če je ustrezno, M.FC CD,j (v kg/100 km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
AER (v km)
EAC (v Wh)
AER city,ave (v km)
nveh
RCDC (v km)
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
FC CS,declared (v  
kg/100 km)
FC CS,p (v kg/100 km)
FC CD,declared (v  
kg/100 km)
FC CD,ave (v  
kg/100 km)Rezultat za 
korak 5,  
tabela A8/9aAER city,ave (v km)
Rezultat za 
korak 3,  
tabela A8/9anveh
RCDC (v km)
Rezultat za 
korak 4,  
tabela A8/9anveh,L
nveh,H
Rezultat za 
korak 6,  
tabela A8/9aUF phase,j
UF cycle,c
Rezultat za 
korak 5,  
tabela A8/7FC CS,declared (v  
kg/100 km)
FC CS,p (v kg/100 km)
Rezultat za 
korak 11,  
tabela A8/9aFC CD,declared (v  
kg/100 km)
Rezultat za 
korak 10,  
tabela A8/9aFC CD,ave (v kg/100 km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/492 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Kfuel,FCHV
(v kg/100 km)/(v  
Wh/100 km)Morda je potreben korekcij ski koeficient 
Kfuel,FCHV za H2 v skladu z Dodatk om 2 k tej 
prilogi.Kfuel,FCHV
(v kg/100 km)/(v  
Wh/100 km)
2 Rezultat za 
korak 1FC CD,j (v kg/100 km)
ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
nveh
RCDC (v km)Izračun enak ovredneg a izključno 
elektr ičnega dosega v skladu 
z odsta vkoma 4.4.4.1 in 4.4.4.2 te priloge 
ter dejanskeg a dosega pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.4.5 te 
priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
RCDA se zaokroži na najbližje celo število 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo L, H in, če 
je ustrezno, M.EAER (v km)
EAER p (v km)
RCDA (v km)
3 Rezultat za 
korak 1AER (v km) Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
prever i razpoložljivost interpolacije AER 
med vozili H, L in, če je ustrezno, 
M v skladu z odsta vkom 4.5.7.1 te priloge.
Če se uporabi metoda interpolacije, vsak 
preizkus izpolnjuje to zaht evo.Razpoložljiv ost 
interpolacije 
izključno 
elektr ičnega dosega.
Rezultat za 
korak 2RCDA (v km)
4
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Če se metod a 
interpolacije 
ne uporablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezul ­
tat.Rezultat za 
korak 1AER (v km) Izračun povprečja in navedba izključno 
elektr ičnega dosega.
Nave deni izključno elektr ični doseg se 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega pravilnika 
zakroži na število decimalnih mest, 
določenih v tabeli A6/1 Priloge B6.
Če se uporablja metoda interpolacije in je 
mer ilo glede razpoložljivosti interpolacije 
izključno elektr ičnega dosega izpolnjeno, 
se izključno elektr ični doseg zaokroži na 
eno decimalno mest o v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Na voljo je rezultat za vsak o vozilo H, L in, 
če je ustrezno, M.
Če se uporablja metoda interpolacije, 
zadevno mer ilo pa ni izpolnjeno, se 
izključno elektr ični doseg vozila H uporabi 
za celotno skupino interpolacij in se 
zaokroži na najbližje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izključno elektr ični doseg zaokroži na 
najbli žje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.AER ave (v km)
AER dec (v km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/493  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
5 Rezultat za 
korak 1FC CD,j (v kg/100 km)
nveh
nveh,L
UF phase,j
FC CS,declared (v  
kg/100 km)
FC CD,declared (v  
kg/100 km)
FC CD,ave (v kg/100 km)Izračun teht anih masnih emisij CO 2 in 
porabe goriva v skladu 
z odsta vkoma 4.1.3.1 in 4.2.3 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, se 
uporabi nveh,L ciklov . V zvezi 
z odsta vkom 4.1.2 te priloge se MCO2,CD,j 
potrditveneg a cikla popravi v skladu 
z Dodatk om 2 k tej prilogi.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.FC weighted (v  
kg/100 km)
6 Rezultat za 
korak 1EAC (v Wh) Izračun porabe elektr ične energije na 
podlagi EAER v skladu 
z odsta vkoma 4.3.3.1 in 4.3.3.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus pri 
praznjenju naboja.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vsak o vozilo H, L in, če 
je ustrezno, M.EC (v Wh/km)
EC P (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 2EAER (v km)
EAER p (v km)
7
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Če se metod a 
interpolacije 
ne uporablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezul ­
tat.Rezultat za 
korak 1AER city, ave (v km) Izračun povprečja in vmesno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.
Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,final, EAER in EAER p se zaokrožij o 
na eno decimalno mest o.
FC weighted se zaokroži na tri decimalna 
mesta.
EC in EC p se zaokrožita na eno decimalno 
mest o.
Na voljo je rezultat za vsak o vozilo H, L in, 
če je ustrezno, M.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje rezultato v 
preizkusa v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
AER city,ave EAER in EAER p se zaokrožij o na 
najbli žje celo število.
FC weighted se zaokroži na tri decimalna 
mesta.
EC in EC p se zaokrožita na najbližje celo 
število.AER city,final (v km)
FC weighted,final (v  
kg/100 km)
EC final (v Wh/km)
EC p,final (v Wh/km)
EAER final (v km)
EAER p,final (v km)Rezultat za 
korak 5FC weighted (v  
kg/100 km)
Rezultat za 
korak 6EC (v Wh/km)
EC P (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3EAER (v km)
EAER p (v km)
Rezultat za 
korak 5AER dec (v km)
AER ave (v km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/494 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
8 Rezultat za 
korak 5AER dec (v km) Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za nizk o, srednjo in 
visok o vrednost za vozilo v skladu 
z odsta vkom 4.5 te priloge ter končno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.
AER ind,AER city,ind, EAER ind in EAER p,ind se 
zaokrožij o na najbli žje celo število.
EC weighted,ind se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
FC weighted,ind se zaokroži na tri decimalna 
mesta.
EC ind in EC p,ind se zaokrožita na najbližje 
celo število.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .AER ind (v km)
AER city,ind (v km)
FC weighted,ind (v  
kg/100 km)
EC final (v Wh/km)
EC p,ind (v Wh/km)
EAER ind (v km)
EAER p,ind (v km)Rezultat za 
korak 7AER city,final (v km)
FC weighted,final (v  
kg/100 km)
EC final (v Wh/km)
EC p,final (v Wh/km)
EAER final (v km)
EAER p,final (v km)
Rezultat za 
korak 4Razpoložljiv ost 
interpolacije 
izključno elektr ičnega 
dosega
Rezultat za 
korak 1RCDC
RCDC se zaokroži na najbližje celo število 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.RCDC,fina l
4.7 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila PEV
Rezultati v primer u postopka z zaporednimi cikli se izračunajo na način, opisan v tabeli A8/10, v primer u 
skra jšanega preizkusnega postopka pa na način, opisan v tabeli A8/11. Zabeležij o se vsi velja vni rezultati 
v stolpcu „Rezultat“. V stolpcu „Postopek “ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izračun, ali navedeni 
dodatni izračuni.
4.7.1 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila PEV v primer u postopka z zaporednimi cikli
Za namene te tabele se v vprašanjih in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
j indeks no števi lo za zadevno obdobje.
Tabela A8/10
Izračun končnih vrednosti za vozila PEV , določenih z uporabo pos topka tipa 1 z zaporednimi cikli 
Za raven 1A:  
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza), veljavn i mestni preizkusni cike l WLTP in velja vni preizkusni cikel WLTP.  
Za raven 1B:  
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza) in 
veljavni preizkusni cikel WLTP.  SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/495  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Priloga B8 Rezultati preizkusa Rezultati se izmer ijo v skladu 
z Dodatk om 3 k tej prilogi in predhodno 
izračunajo v skladu z odstavk om 4.3 te 
priloge.ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
Uporabna energi ja iz akumulatorja 
v skladu z odstavk om 4.4.2.2.1 te priloge.UBE CCP (v Wh)
Napolnjena elektr ična energi ja v skladu 
z odsta vkom 3.4.4.3 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
EAC se zaokroži na eno decimalno mest o 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a. Če se uporabi metod a 
interpolacije, je rezultat na voljo za 
vozili H in L.EAC (v Wh)
2 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
UBE CCP (v Wh)Določit ev števila v celoti prevože nih 
veljavnih faz in ciklov WLTC v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHigh
3 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
UBE CCP (v Wh)Izračun faktor jev tehtanja v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.2 te priloge.
Opomba: števi lo faktorjev tehtanja je 
odvisno od uporabljenega velja vnega cikla 
(tri- ali štirifazni cikel WLTC). V primer u 
štirifaznih ciklov WLTC bo morda 
potreben rezultat v oklepaji h.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )Rezultat za 
korak 2nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighSL Uradni list Evropske unij e L 423/496 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
4 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
UBE CCP (v Wh)Izračun porabe elektr ične energije iz 
sistemo v REESS v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.2 te priloge.EC DC,WL TC (v  
Wh/km)
EC DC,city (v Wh/km)
EC DC,low (v Wh/km)
EC DC,med (v Wh/km)
EC DC,high (v Wh/km)
EC DC,exHigh (v  
Wh/km)
EC DC,first (v Wh/km)Rezultat za 
korak 2nWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighIzračuna se poraba elektr ične energije iz 
prvega veljavneg a preizkusnega cikla 
WLTP, kot je opisano v odsta vku 1.1 
Dodatka 8 k tej prilogi.
Rezultat za 
korak 3Vsi faktorji
teht anjaRezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.
5 Rezultat za 
korak 1UBE CCP (v Wh) Izračun povsem elektr ičnega dosega 
v skladu z odstavk om 4.4.2.2 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)Rezultat za 
korak 4EC DC,WL TC (v Wh/km)
EC DC,city (v Wh/km)
EC DC,low (v Wh/km)
EC DC,med (v Wh/km)
EC DC,high (v Wh/km)
EC DC,exHigh (v Wh/km)
6 Rezultat za 
korak 1EAC (v Wh) Izračun porabe elektr ične energije iz 
elektr ičnega omrežja v skladu 
z odsta vkom 4.3.4 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EC WLTC (v Wh/km)
EC city (v Wh/km)
EC low (v Wh/km)
EC med (v Wh/km)
EC high (v Wh/km)
EC exHigh (v Wh/km)Rezultat za 
korak 5PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)
7
Če se metoda 
interpolacije ne 
uporablja, 
korak 10 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka za 
PER WLTC,dec in 
EC WLTC,dec pa je 
končni rezultat.Rezultat za 
korak 5PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)Izračun povprečja preizkusov za vse 
vhodne vrednosti.
Nave dba PER WLTC,dec in EC WLTC,dec na 
podlagi PER WLTC,a ve in EC WLTC,ave .PER WLTC,dec (v km)
PER WLTC,ave (v km)
PER city,ave (v km)
PER low,ave (v km)
PER med,ave (v km)
PER high,ave (v km)
PER exHigh,ave (v km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/497  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Rezultat za 
korak 6EC WLTC (v Wh/km)
EC city (v Wh/km)
EC low (v Wh/km)
EC med (v Wh/km)
EC high (v Wh/km)
EC exHigh (v Wh/km)Uskladitev PER v primer u faz „city“ (mestni 
cike l), „low“ (nizka faza), „med“ (srednja 
faza), „high“ (visoka faza) in „exHigh“ (zelo 
visoka faza) na podlagi razmer ja med 
PER WLTC,dec in PER WLTC,ave :
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Uskladitev EC v primer u faz „city“ (mestni 
cike l), „low“ (nizka faza), „med“ (srednja 
faza), „high“ (visoka faza) in „exHigh“ (zelo 
visoka faza) na podlagi razmer ja med 
EC WLTC,dec in EC WLTC,ave :
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L. PER WLTC, 
dec in EC WLTC,dec se v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika 
zakrožita na števi lo decimalnih mest, 
določenih v tabeli A6/1 Priloge B6.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
PER WLTC,dec in EC WLTC,dec zaokrožita na 
najbli žje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.EC WLTC,dec (v  
Wh/km)
EC WLTC,ave (v  
Wh/km)
EC city,ave (v Wh/km)
EC low,ave (v Wh/km)
EC med,ave (v Wh/km)
EC high,ave (v Wh/km)
EC exHigh,ave (v  
Wh/km)
EC DC,first,ave (v  
Wh/km)Rezultat za 
korak 4EC DC,first (v Wh/km)
8 Rezultat za 
korak 7EC WLTC,dec (v Wh/km)
EC WLTC,ave (v Wh/km)
EC DC,first,ave (v Wh/km)Prilagoditev porabe elektr ične energije za 
namene skladnosti proizvodnje (COP), kot 
je opisano v odsta vku 1.1 Dodatka 8 k tej 
prilogi.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EC DC,COP (v Wh/km)
9
Če se metoda 
interpolacije ne 
uporablja, 
korak 10 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezultat.Rezultat za 
korak 7PER city,ave (v km)
PER low,ave (v km)
PER med,ave (v km)
PER high,ave (v km)
PER exHigh,ave (v km)Vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika:
PER city in PER p se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.PER city,final (v km)
PER low,final (v km)
PER med,final (v km)
PER high,final (v km)
PER exHigh,final (v km)
EC city,ave (v Wh/km)
EC low,ave (v Wh/km)
EC med,ave (v Wh/km)
EC high,ave (v Wh/km)
EC exHigh,ave (v Wh/km)EC city,final (v km)
EC low,final (v km)
EC med,final (v km)
EC high,final (v km)
EC exHigh,fin al (v km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/498 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Rezultat za 
korak 8EC DC,COP (v Wh/km) EC city in EC p se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.
EC DC,COP se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
Na voljo je rezultat za vozili H in L.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje rezultato v 
preizkusa v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a:
PER city in PER p se zaokrožita na najbližje 
celo število.
EC city in EC p se zaokrožita na najbližje celo 
število.
EC DC,COP se zaokroži na najbližje celo 
število.EC DC,COP ,final (v km)
10
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni rezultat 
preizkusa.Rezultat za 
korak 7PER WLTC,dec (v km)
EC WLTC,dec (v km)Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za vozilo v skladu 
z odsta vkom 4.5 te priloge ter končno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.PER WLTC,ind (v km)
PER city,ind (v km)
PER low,ind (v km)
PER med,ind (v km)
PER high,ind (v km)
PER exHigh,ind (v km)Rezultat za 
korak 9PER city,final (v km)
PER low,final (v km)
PER med,final (v km)
PER high,final (v km)
PER exHigh,final (v km) PER ind, PER city,ind in PER p,ind se zaokrožij o 
na najbli žje celo število.
EC ind, EC city in EC p,ind se zaokrožij o na 
najbli žje celo število.EC WLTC,ind (v  
Wh/km)
EC city,ind (v Wh/km)
EC low,ind (v Wh/km)
EC med,ind (v Wh/km)
EC high,ind (v Wh/km)
EC exHigh,ind (v  
Wh/km)EC city,final (v km)
EC low,final (v km)
EC med,final (v km)
EC high,final (v km)
EC exHigh,fin al (v km)
EC DC,COP ,ind se zaokroži na najbližje celo 
število.
EC DC,COP ,final (v km) Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .EC DC,COP ,ind (v  
Wh/km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/499  
4.7.2 Postopn i izračun končnih rezultato v preizkusa za vozila PEV v primer u skra jšanega preizkusnega postopka
Za namene te tabele se v vprašanjih in rezultatih uporablja naslednja nomenklatura:
j indeks no števi lo za zadevno obdobje.
Tabela A8/11
Izračun končnih vrednost i za PEV , določenih z uporabo skrajšanega preizkusnega pos topk a tipa 1 
Za raven 1A:  
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra 
high phase“ (zelo visoka faza), veljavn i mestni preizkusni cike l WLTP in velja vni preizkusni cikel WLTP.  
Za raven 1B:  
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ (srednja faza), „high phase“ (visoka faza) in 
veljavni preizkusni cikel WLTP.  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
1 Priloga B8 Rezultati preizkusa Rezultati se izmer ijo v skladu 
z Dodatk om 3 k tej prilogi in predhodno 
izračunajo v skladu z odstavk om 4.3 te 
priloge.ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
Uporabna energi ja iz akumulatorja 
v skladu z odstavk om 4.4.2.1.1 te priloge.UBE STP (v Wh)
Napolnjena elektr ična energi ja v skladu 
z odsta vkom 3.4.4.3 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
EAC se zaokroži na eno decimalno mest o 
v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EAC (v Wh)
2 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
UBE STP (v Wh)Izračun faktor jev tehtanja v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.1 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1SL Uradni list Evropske unij e L 423/500 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 Rezultat za 
korak 1ΔE REESS,j (v Wh)
dj (v km)
UBE STP (v Wh)Izračun porabe elektr ične energije iz 
sistemo v REESS v skladu 
z odsta vkom 4.4.2.1 te priloge.
Izračuna se poraba elektr ične energije iz 
prvega veljavneg a preizkusnega cikla 
WLTP, kot je opisano v odsta vku 1.1 
Dodatka 8 k tej prilogi.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EC DC,WL TC (v  
Wh/km)
EC DC,city (v Wh/km)
EC DC,low (v Wh/km)
EC DC, med (v Wh/km)
EC DC,high (v Wh/km)
EC DC,exHigh (v  
Wh/km)
EC DC,first (v Wh/km)Rezultat za 
korak 2Vsi faktorji tehta nja
4 Rezultat za 
korak 1UBE STP (v Wh) Izračun povsem elektr ičnega dosega 
v skladu z odstavk om 4.4.2.1 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)Rezultat za 
korak 3EC DC,WL TC (v Wh/km)
EC DC,city (v Wh/km)
EC DC,low (v Wh/km)
EC DC, med (v Wh/km)
EC DC,high (v Wh/km)
EC DC,exHigh
(v Wh/km)
5 Rezultat za 
korak 1EAC (v Wh) Izračun porabe elektr ične energije iz 
elektr ičnega omrežja v skladu 
z odsta vkom 4.3.4 te priloge.
Rezultat je na voljo za vsak preizkus.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EC WLTC (v Wh/km)
EC city (v Wh/km)
EC low (v Wh/km)
EC med (v Wh/km)
EC high (v Wh/km)
EC exHigh (v Wh/km)Rezultat za 
korak 4PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)
6
Če se metoda 
interpolacije ne 
uporablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka za Rezultat za 
korak 4PER WLTC (v km)
PER city (v km)
PER low (v km)
PER med (v km)
PER high (v km)
PER exHigh (v km)Izračun povprečja preizkusov za vse 
vhodne vrednosti.
Nave dba PER WLTC,dec in EC WLTC,dec na 
podlagi PER WLTC,a ve in EC WLTC,ave .
Uskladitev PER v primer u faz „city“ (mestni 
cike l), „low“ (nizka faza), „med“ (srednja 
faza), „high“ (visoka faza) in „exHigh“ (zelo 
visoka faza) na podlagi razmer ja med 
PER WLTC,dec in PER WLTC,ave :PER WLTC,dec (v km)
PER WLTC,ave (v km)
PER city,ave (v km)
PER low,ave (v km)
Rezultat za 
korak 5EC WLTC (v Wh/km)
EC city (v Wh/km)
EC low (v Wh/km)
EC med (v Wh/km)
EC high (v Wh/km)
EC exHigh (v Wh/km)
Rezultat za 
korak 3EC DC,first (v Wh/km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/501  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
PER WLTC,dec in 
EC WLTC,dec pa je 
končni rezultat.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Uskladitev EC v primer u faz „city“ (mestni 
cike l), „low“ (nizka faza), „med“ (srednja 
faza), „high“ (visoka faza) in „exHigh“ (zelo 
visoka faza) na podlagi razmer ja med 
EC WLTC,dec in EC WLTC,ave :
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L. PER WLTC, 
dec in EC WLTC,dec se v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika 
zakrožita na števi lo decimalnih mest, 
določenih v tabeli A6/1 Priloge B6.
Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
PER WLTC,dec in EC WLTC,dec zaokrožita na 
najbli žje celo število v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.PER med,ave (v km)
PER high,ave (v km)
PER exHigh,ave (v km)
EC WLTC,dec (v  
Wh/km)
EC WLTC,ave (v  
Wh/km)
EC city,ave (v Wh/km)
EC low,ave (v Wh/km)
EC med,ave (v Wh/km)
EC high,ave (v Wh/km)
EC exHigh,ave (v  
Wh/km)
EC DC,first,ave (v  
Wh/km)
7 Rezultat za 
korak 6EC WLTC,dec (v Wh/km)
EC WLTC,ave (v Wh/km)
EC DC,first,ave (v Wh/km)Prilagoditev porabe elektr ične energije za 
namene skladnosti proizvodnje (COP), kot 
je opisano v odsta vku 1.1 Dodatka 8 k tej 
prilogi.
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili H in L.EC DC,COP (v Wh/km)
8
Rezultat za 
skupino 
interpolacij.
Če se metoda 
interpolacije ne 
uporablja, 
korak 9 ni 
potreben, 
rezultat tega 
koraka pa je 
končni rezultat.Rezultat za 
korak 6PER city,ave (v km)
PER low,ave (v km)
PER med,ave (v km)
PER high,ave (v km)
PER exHigh,ave (v km)
EC city,ave (v Wh/km)
EC low,ave (v Wh/km)
EC med,ave (v Wh/km)
EC high,ave (v Wh/km)Vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika.
Če se uporablja metoda interpolacije, se 
izvede vmesno zaokroževanje v skladu 
z odsta vkom 6.1.8 tega pravi lnika:
PER city in PER p se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.
EC city in EC p se zaokrožita na eno 
decimalno mest o.
EC DC,COP se zaokroži na eno decimalno 
mest o.
Na voljo je rezultat za vozili H in L.PER city,final (v km)
PER low,final (v km)
PER med,final (v km)
PER high,final (v km)
PER exHigh,final (v km)
EC city,final (v km)
EC low,final (v km)
EC med,final (v km)SL Uradni list Evropske unij e L 423/502 26.11.2021  
Št. koraka Vir Vnos Postopek Rezultat
EC exHigh,ave (v Wh/km) Če se metoda interpolacije ne uporablja, se 
izvede končno zaokroževanje rezultato v 
preizkusa v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a:
PER city in PER p se zaokrožita na najbližje 
celo število.
EC city in EC p se zaokrožita na najbližje celo 
število.
EC DC,COP se zaokroži na najbližje celo 
število.EC high,final (v km)
EC exHigh,fin al (v km)
EC DC,COP ,final (v km)Rezultat za 
korak 7EC DC,COP (v Wh/km)
9
Rezultat za 
posamezno 
vozilo.
Končni rezultat 
preizkusa.Rezultat za 
korak 6PER WLTC,dec (v km)
EC WLTC,dec (v Wh/km)Interp olacij a posameznih vrednosti na 
podlagi rezultato v za vozilo v skladu 
z odsta vkom 4.5 te priloge ter končno 
zaokroževanje v skladu z odstavk om 6.1.8 
tega pravilnik a.PER WLTC,ind (v km)
PER city,ind (v km)
PER low,ind (v km)
PER med,ind (v km)
PER high,ind (v km)
PER exHigh,ind (v km)Rezultat za 
korak 8PER city,final (v km)
PER low,final (v km)
PER med,final (v km)
PER high,final (v km)
PER exHigh,final (v km)
EC city,final (v km)
EC low,final (v km)
EC med,final (v km)
EC high,final (v km)
EC exHigh,fin al (v km)
EC DC,COP ,final (v km)PER ind, PER city,ind in PER p,ind se zaokrožij o 
na najbli žje celo število.EC WLTC,ind (v  
Wh/km)
EC city,ind (v Wh/km)
EC low,ind (v Wh/km)
EC med,ind (v Wh/km)
EC high,ind (v Wh/km)
EC exHigh,ind (v  
Wh/km)
EC ind, EC city in EC p,ind se zaokrožij o na 
najbli žje celo število.
EC DC,COP ,ind se zaokroži na najbližje celo 
število.
Rezultat je na voljo za vsak o posamezno 
vozilo .EC DC,COP ,ind (v  
Wh/km)SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/503  
Dodatek 1 
Stanje sistema REESS za prof il polnjenja 
1. ZAPOREDJA PREIZKUSA IN PROFILI SISTEMA REESS: VOZIL A OVC-HEV IN OVC-FCHV (KOT JE USTREZNO), PREIZKUS 
PRAZNJENJA IN OHRANJANJA NABOJA
1.1 Zaporedje preizkusa za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV v skladu z možnostjo 1:
preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (slika A8.App1/1).SL Uradni list Evropske unij e L 423/504 26.11.2021  
Slika A8.App1/1
Vozila OVC-HEV in OVC-FCHV , preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/505  
1.2 Zaporedje preizkusa za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV v skladu z možnostjo 2:
preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja (slika A8.App1/2).
Slika A8.App1/2
Vozila z OVC-HEV in OVC-FCHV , preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL Uradni list Evropske unij e L 423/506 26.11.2021  
1.3 Zaporedje preizkusa za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV v skladu z možnostjo 3:
preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja (slika A8.App1/3).
Slika A8.App1/3
Vozila OVC-HEV in OVC-FCHV , preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/507  
1.4 Zaporedje preizkusa za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV v skladu z možnostjo 4:
preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja (slika A8.App1/4).
Slika A8.App1/4
Vozila OVC-HEV in OVC-FCHV , preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preizkusom tipa 1 pri praznjenju naboja
SL Uradni list Evropske unij e L 423/508 26.11.2021  
2. ZAPOREDJE PREIZKUSA ZA VOZIL A NOVC-HEV IN NOVC-FC HV
Preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja (slika A8.App1/5)
Slika A8.App1/5
Vozila NOVC-HEV in NOVC-FC HV, preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/509  
3. ZAPOREDJE PREIZKUSA ZA VOZILO PEV
3.1 Postopek z zaporednimi cikli (slika A8.App1/6)
Slika A8.App1/6
Preizkusni postopek z zaporednimi cikli za vozila PEV
SL Uradni list Evropske unij e L 423/510 26.11.2021  
3.2 Skra jšani preizkusni postopek (slika A8.App1/7)
Slika A8.App1/7
Zaporedje skrajšanega preizkusnega pos topka za vozila PEV
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/511  
Dodatek 2 
Postopek za poprav ek glede na spremembo energije v sistemu REESS 
V tem dodatku je opisan postopek za popravek masnih emisi j CO2 iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila 
NOVC-HEV in OVC-HEV ter porabe goriva za vozila NOVC-FCHV in OVC-FC HV (kot je ustrezno) kot funkci je spremembe 
elektr ične energi je za vse sisteme REESS.
1. SPLOŠNE ZAHTEVE
1.1 Uporabnost tega dodatka
1.1.1 Popra vek se uporabi za porabe goriva za specifično fazo iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za 
vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV ter za masne emisije CO2 za specifično fazo iz preizkusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV .
1.1.2 Uporaba popravka v celotnem ciklu za porabo goriva za vozila NOVC-FCHV in OVC-FC HV ter za masne emisije 
CO 2 za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV temelji na spremembi energije v sistemu REESS ΔEREESS,CS iz preizkusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja in korekcijs kem mer ilu c.
Za izračun ΔEREESS,CS se uporabi odsta vek 4.3 te priloge. Zadevno obdobje j, uporabljeno v odstavku 4.3 te 
priloge, je opredeljeno s preizkusom tipa 1 pri ohranjanju naboja. Korekcij sko mer ilo c se določi v skladu 
z odstavk om 1.2 tega dodatka.
1.1.3 Popra vek v celotnem ciklu se uporabi za porabo goriva za vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV ter za masne 
emisije CO 2 za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV , če je ΔEREESS,CS negat ivna, kar ustreza praznjenju sistema REESS, 
korekcijsk o mer ilo c, izračunano v odstavku 1.2 tega dodatka, pa je večje od veljavne mejne vrednosti v skladu 
s tabelo A8.App2/1.
1.1.4 Popra vek v celotnem ciklu za porabo goriva za vozila NOVC-FC HV in OVC-FC HV ter za masne emisi je CO2 za 
vozila NOVC-HEV in OVC-HEV se lahk o izpusti in uporabijo se lahk o nepopra vljene vrednosti, če:
(a) je ΔEREESS,CS pozitivna, kar ustreza polnjenju sistema REESS, korekcij sko mer ilo c, izračunano v skladu 
z odsta vkom 1.2 tega dodatka, pa je večje od veljavne mejne vrednosti v skladu s tabelo A8.App2/1;
(b) je korekcijs ko mer ilo c, izračunano v skladu z odstavk om 1.2 tega dodatka, manjše od veljavn e mejne 
vrednosti v skladu s tabelo A8.App2/1;
(c) lahk o proizva jalec pristojnemu orga nu z mer itvijo dokaže, da ni nobene povezave med ΔEREESS,CS in 
masnimi emisi jami CO 2 pri ohranjanju naboja ter ΔEREESS,CS in porabo goriva.
1.2 Korekcij sko mer ilo c je razmer je med absolutno vrednostjo spremembe elektr ične energi je v sistemu REESS 
ΔEREESS,CS in energi jo goriva, izračuna pa se na naslednji način:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
pri čemer je:
ΔEREESS,CS sprememba energije v sistemu REESS pri ohranjanju energije v skladu z odstavk om 1.1.2 tega 
dodatka (v Wh);
Efuel,CS vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo v skladu z odstavk om 1.2.1 tega 
dodatka v primer u vozil NOVC-HEV in OVC-HEV ter v skladu z odstavk om 1.2.2 tega dodatka 
v primer u vozil NOVC-FCHV (v Wh).SL Uradni list Evropske unij e L 423/512 26.11.2021  
1.2.1 Energij a goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV se izračuna 
z naslednjo enačbo:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
pri čemer je:
Efuel,CS vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo v veljavne m preizkusnem ciklu 
WLTP iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (v Wh);
HV kalor ična vrednost v skladu s tabelo A6.App2/1 (v kWh/l);
FC CS,nb neurav notežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, 
ki ni popravlj ena za energijsk o bilanco, določena v skladu z odsta vkom 6 Priloge B7, in sicer 
z uporabo vrednosti za emisi je plinastih spojin v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v l/100 km);
dCS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preizkusnem ciklu WLTP (v km);
10 faktor pretvorb e v Wh.
1.2.2 Energij a goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV in OVC-FC HV
Vsebnost energi je pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za vozila NOVC-FCHV in OVC-FCHV se izračuna 
z naslednjo enačbo:
Efuel,CS ¼1
0,36×121×FC CS,nb ×dCS
pri čemer je:
Efuel,CS vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo v veljavne m preizkusnem ciklu 
WLTP iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (v Wh);
121 nižja kalor ična vrednost vodika (v MJ/kg);
FC CS,nb neurav notežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, 
ki ni popra vljena za energi jsko bilanco, določena v skladu s tabelo A8/7, korak om št. 1 (v 
kg/100 km);
dCS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preizkusnem ciklu WLTP (v km);
1
0,36faktor pretvorb e v Wh.
Tabela A8.App2/1
Mejne vrednosti za korekcijsk o mer ilo za RCB 
Veljavni preizkusni cikel 
tipa 1Nizk o + SrednjeNizk o + Srednje +
Visok oNizk o + Srednje +
Visok o + Zelo visok o
Mejne vrednosti za 
korekcijsk o mer ilo c0,015 0,01 0,005
2. IZRAČUN KOREK CIJSKIH KOEFICIENTO V
2.1 Korekcij ski koeficie nt CO 2 za masne emisi je CO2, korekcijs ki koeficient za porabo goriva Kfuel,FC HV in, če tako 
zahte va proizva jalec, korekcij ska koefic ienta za specifi čno fazo KCO2,p in Kfuel,FCHV ,p se določijo na podlagi 
veljavnih preizkusnih ciklov tipa 1 pri ohranjanju naboja.
Če je bilo vozilo H preizkušeno za določit ev korekcijs kega koeficienta za masne emisi je CO 2 za vozila NOVC- 
HEV in OVC-HEV , se lahk o koeficient uporabi za vozila, ki izpolnjujejo enaka mer ila za skupino interpolacij. Za 
skupine interpolacij, ki izpolnjujejo pogoje korekcij skeg a faktorja skupine KCO2 iz odstavka 6.3.11 tega 
pravilnik a, se lahk o uporabi enaka vrednost KCO2.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/513  
2.2 Korekcij ski koeficienti se določi jo iz sklopa preizkusov tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavk om 3 tega 
dodatka. Število preizkusov , ki jih opravi proizva jalec, je enak o pet ali večje.
Z odobr itvijo pristojneg a orga na se lahk o pred preizkusom nastav i stanje polnjenja sistema REESS v skladu 
s priporočili proizvajalca in kot je opisano v odstavku 3. Ta praksa se uporabi samo za namen doseganja 
preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja z nasprotnim znak om za ΔEREESS,CS .
Sklop mer itev izpolnjuje naslednja mer ila:
(a) sklop vsebuje vsaj en preizkus z ΔEREESS,CS,n ≤0in vsaj en preizkus z ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n je vsota 
sprememb elektr ične energije v vseh sistemi h REESS iz preizkusa n, izračunana v skladu z odsta vkom 4.3 te 
priloge;
(b) razlika v MCO2,CS med preizkusom z največjo negativno spremembo elektr ične energije in preizkusom 
z največjo pozitivno spremembo elektr ične energije je enaka 5 g/km ali večja. To mer ilo se ne uporabi za 
določitev Kfuel,FCHV .
V primer u določitve KCO2 se lahk o potrebno število preizkusov zmanjša na tri preizkuse, če so poleg mer il (a) 
in (b) izpolnjena vsa naslednja mer ila:
(c) razlika v MCO2,CS med kater ima koli dvema sosednjima mer itvama, povezana s spremembo elektr ične 
energije med preizkusom, je enaka 10 g/km ali manjša;
(d) poleg mer ila (b) velja, da preizkus z najv ečjo negativ no spremembo elektr ične energije in preizkus z največjo 
pozitivno spremembo elektr ične energije nista znotraj razpona, opredeljenega z:
 – 0,01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0,01 ,
pri čemer je:
Efuel vsebnost energi je za porabljeno gorivo, izračunana v skladu z odsta vkom 1.2 tega dodatka 
(v Wh);
(e) razlika v MCO2,CS med preizkusom z največjo negativ no spremembo elektr ične energije in sredinsk o točko ter 
razlika v MCO2,CS med sredinsk o točko in preizkusom z največjo pozitivno spremembo elektr ične energije sta 
podobni in po možnosti znotraj razpona, opredeljenega z mer ilom (d). Če te zaht eve ni mogoče izpolniti, se 
pristojni organ odloči, ali je potreben ponovni preizkus.
Korekcij ske koeficiente, ki jih določi proizva jalec, pred njiho vo uporabo preg leda in odobr i pristojni organ.
Če sklop vsaj petih preizkuso v ne izpolnjuje mer ila (a) ali (b) oziroma obeh, proizva jalec pristojn emu organu 
predloži dokazilo, zakaj vozilo ni zmožno izpolniti posameznega mer ila ali obeh mer il. Če pristojni organ ni 
zadov oljen z dokazilom, lahk o zahteva, da se opravi jo dodatni preizkusi. Če mer ila po dodatnih preizkusih še 
vedno niso izpolnjena, pristojn i organ na podlagi mer itev določi korekcijski koeficie nt ohranitve.
2.3 Izračun korekcijskih koeficiento v Kfuel,FCHV in KCO2
2.3.1 Določit ev korekcijsk ega koeficie nta za porabo goriva Kfuel,FCHV
Za vozila NOVC-FC HV in OVC-FC HV je korekcij ski koeficient za porabo goriva Kfuel,FC HV, določen s sklopom 
preizkusov tipa 1 pri ohranjanju naboja, opredeljen z uporabo naslednje enačbe:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2SL Uradni list Evropske unij e L 423/514 26.11.2021  
pri čemer je:
Kfuel,FCHV korekcijski koeficient za porabo goriva (v kg/100 km)/(v Wh/km);
EC DC,CS,n poraba elektr ične energije iz preizkusa n pri ohranjanju naboja, ki temelji na praznjenju naboja 
iz sistema REESS v skladu s spodnjo enačbo (v Wh/km);
EC DC,CS,avg povprečna poraba elektr ične energije iz preizkusov nCS pri ohranjanju naboja, ki temelji na 
praznjenju naboja iz sistema REESS v skladu s spodnjo enačbo (v Wh/km);
FC CS,nb,n poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preizkusa n, ki ni popravljena za energijsk o bilanco, 
v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);
FC CS,nb,avg aritmetično povprečje porabe goriva pri ohranjanju naboja iz preizkuso v nCS, ki teme lji na 
porabi goriva in ni popravljeno za energi jsko bilanco, v skladu s spodnjo enačbo (v kg/100 km);
n indeks no števi lo zadevnega preizkusa;
nCS celotno število preizkusov ;
in:
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
in:
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
in:
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
pri čemer je:
ΔEREESS,CS,n sprememba elektr ične energi je v sistemu REESS pri ohranjanju energije iz preizkusa n v skladu 
z odstavk om 1.1.2 tega dodatka (v Wh);
dCS,n prevožena razdalja v ustreznem preizkusu n tipa 1 pri ohranjanju naboja (v km).
Korekcij ski koeficient za porabo goriva se zaokroži na štiri mesta natančno v skladu z odsta vkom 6.1.8 tega 
pravilnik a. Pristojni orga n oceni statistično značilnost korekcijsk ega koeficienta za porabo goriva.
2.3.1.1 Dov oljeno je uporabiti korekcij ski koeficient za porabo goriva, ki je bil za popravek vsake posamezne faze 
pridobljen iz preizkusov v celotnem veljavne m preizkusnem ciklu WLTP.
2.3.1.2 Poleg zahte v iz odstavka 2.2 tega dodatka se lahk o na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi pristojneg a organa 
določijo ločeni korekcij ski koefic ienti Kfuel,FCHV ,p za porabo goriva za vsak o posamezno fazo. V tem primer u 
mora biti v vsaki posamezni fazi izpolnjeno isto mer ilo, kot je opisano v odstavku 2.2.te ga dodatka, postope k, 
opisan v odsta vku 2.3.1 tega dodatka, pa se uporabi za vsak o posamezno fazo, da se tako določi korekcijski 
koeficient za specifi čno fazo.
2.3.2 Določit ev korekcijsk ega koeficie nta KCO2 za masne emisije CO2
Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je korekcijski koeficient za masne emisi je CO 2 KCO2, ki je določen s sklopom 
preizkusov tipa 1 pri ohranjanju naboja, opredeljen z naslednjo enačbo:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/515  
pri čemer je:
KCO2 korekcijski koeficient za masne emisije CO 2 (v g/km)/(v Wh/km);
EC DC,CS,n poraba elektr ične energije iz preizkusa n pri ohranjanju naboja, ki temelji na praznjenju naboja 
iz sistema REESS v skladu z odsta vkom 2.3.1 tega dodatka (v Wh/km);
EC DC,CS,avg aritmetično povprečje porabe elektr ične energije iz preizkuso v nCS pri ohranjanju naboja, ki 
teme lji na praznjenju naboja iz sistem a REESS v skladu z odsta vkom 2.3.1 tega dodatka (v 
Wh/km);
MCO2,CS,nb,n masne emisi je CO2 pri ohranjanju naboja iz preizkusa n, ki niso popravljene za energi jsko 
bilanco, izračunano v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);
MCO2,CS,nb,a vg aritmetično povprečje masnih emisi j CO 2 pri ohranjanju naboja iz preizkusov nCS, ki temelji na 
masnih emisi jah CO 2 in ni popravljeno za energijsk o bilanco, v skladu s spodnjo enačbo (v 
g/km);
n indeks no števi lo zadevnega preizkusa;
nCS celotno število preizkusov ;
in:
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
Korekcij ski koeficient za masne emisi je CO 2 se zaokroži na štiri mesta natančno v skladu z odstavk om 6.1.8 tega 
pravilnik a. Pristojni orga n mora oceniti statistično značilnost korekcij skeg a koefic ienta za masne emisije CO2.
2.3.2.1 Dov oljeno je uporabiti korekcijs ki koeficie nt za masne emisi je CO 2, ki je bil za popravek vsake posamezne faze 
pridobljen iz preizkusov v celotnem veljavne m preizkusnem ciklu WLTP.
2.3.2.2 Poleg zahte v iz odstavka 2.2 tega dodatka se lahk o na zaht evo proizva jalca in po odobr itvi pristojneg a organa 
določijo ločeni korekcij ski koefic ienti KCO2,p za masne emisije CO 2 za vsak o posamezno fazo. V tem primer u 
mora biti v vsaki posamezni fazi izpolnjeno isto mer ilo, kot je opisano v odsta vku 2.2 tega dodatka, postopek, 
opisan v odsta vku 2.3.2 tega dodatka, pa se uporabi za vsak o posamezno fazo, da se tako določi jo korekcijski 
koeficienti za specifično fazo.
3. PREIZKUSNI POSTOPEK ZA DOLOČITEV KOREK CIJSKIH KOEFICIENTO V
3.1 Vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
Za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV se vse vrednosti, potrebne za določit ev korekcij skih koeficie ntov v skladu 
z odstavk om 2 tega dodatka, izmer ijo z uporabo eneg a od naslednjih zaporedi j preizkusa v skladu s sliko A8. 
App2/1.SL Uradni list Evropske unij e L 423/516 26.11.2021  
Slika A8.App2/1
Zaporedja preizkusa za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV
3.1.1 Zaporedje preizkusa za možnost 1
3.1.1.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev
Predk ondicioniranje in odsta vitev se izvedeta v skladu z odstavk om 2.1 Dodatka 4 k tej prilogi.
3.1.1.2 Prilagodit ev sistema REESS
Pred preizkusnim posto pkom v skladu z odstav kom 3.1.1.3 tega dodatka lahk o proizvajal ec prilagodi siste m REESS. 
Proizvajalec predloži dokaze, da so izpolnjene zaht eve za začetek preizkusa v skladu z odstavk om 3.1.1.3 tega 
dodatka.
3.1.1.3 Preizkusni postopek
3.1.1.3.1 Način, ki ga izbere voznik , se za veljavni preizkusni cike l WLTP izbere v skladu z odsta vkom 3 Dodatka 6 k tej 
prilogi.
3.1.1.3.2 Za preizkušanje se prevozi veljavni preizkusni cikel WLTP v skladu z odsta vkom 1.4.2 te priloge.
3.1.1.3.3 Če v tem dodatku ni navedeno drugače, se vozilo preizkusi v skladu s preizkusnim postopk om tipa 1, opisanim 
v Prilogi B6.
3.1.1.3.4 Za pridobite v sklopa velja vnih preizkusnih ciklov WLTP, potrebnih za določitev korekcijskih koeficie ntov, lahk o 
preizkusu sledi več potrebnih zaporednih faz v skladu z odsta vkom 2.2 tega dodatka, ki obsega odstavk e 3.1.1.1 
do vključno odsta vka 3.1.1.3 tega dodatka.
3.1.2 Zaporedje preizkusa za možnost 2
3.1.2.1 Predk ondicioniranje
Preizkusno vozilo se predk ondicionira v skladu z odstavk om 2.1.1 ali 2.1.2 Dodatka 4 k tej prilogi.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/517  
3.1.2.2 Prilagodit ev sistema REESS
Po predk ondicioniranju se odsta vitev v skladu z odstavk om 2.1.3 Dodatka 4 k tej prilogi izpusti, prekinit ev, med 
katero je dovoljeno nastav ljati sistem REESS, pa traja največ 60 minut. Podobna prekinit ev se uporabi pred 
vsakim preizkusom. Takoj po koncu prekinitve se uporabijo zahteve iz odstavka 3.1.2.3 tega dodatka.
Na zahtev o proizvajalca se lahk o pred prilagoditvijo sistema REESS opravi dodaten postopek ogrevanja, da se 
zagot ovijo podobni začetni pogoji za določanje korekcijs kega koefic ienta. Če proizva jalec zaht eva ta dodatni 
postopek ogrevanja, se identični postopek ogrevanja opravi večkrat v zaporedju preizkusa.
3.1.2.3 Preizkusni postopek
3.1.2.3.1 Način, ki ga izbere voznik , se za veljavni preizkusni cike l WLTP izbere v skladu z odsta vkom 3 Dodatka 6 k tej 
prilogi.
3.1.2.3.2 Za preizkušanje se prevozi veljavni preizkusni cikel WLTP v skladu z odsta vkom 1.4.2 te priloge.
3.1.2.3.3 Če v tem dodatku ni navedeno drugače, se vozilo preizkusi v skladu s preizkusnim postopk om tipa 1, opisanim 
v Prilogi B6.
3.1.2.3.4 Za pridobit ev sklopa veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za določit ev korekcijskih koeficiento v, 
lahk o preizkusu sledi več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavk om 2.2 tega dodatka, ki obsega 
odstavka 3.1.2.2 in 3.1.2.3 tega dodatka.
3.2 Vozila NOVC-HEV in NOVC-FC HV
Za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV se vse vrednosti, potrebne za določitev korekcij skih koeficient ov v skladu 
z odstavk om 2 tega dodatka, izmer ijo z uporabo eneg a od naslednjih zaporedi j preizkusa v skladu s sliko A8. 
App2/2.
Slika A8.App2/2
Zaporedja preizkusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV
3.2.1 Zaporedje preizkusa za možnost 1SL Uradni list Evropske unij e L 423/518 26.11.2021  
3.2.1.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev
Preizkusno vozilo se predk ondicionira in odstavi v skladu z odsta vkom 3.3.1 te priloge.
3.2.1.2 Prilagodit ev sistema REESS
Pred preizkusnim postopk om v skladu z odsta vkom 3.2.1.3 tega dodatka lahk o proizva jalec prilagodi sistem 
REESS. Proizva jalec predloži dokaze, da so izpolnjene zaht eve za začetek preizkusa v skladu 
z odstavk om 3.2.1.3 tega dodatka.
3.2.1.3 Preizkusni postopek
3.2.1.3.1 Način, ki ga izbere voznik, se določi v skladu z odsta vkom 3 Dodatka 6 te priloge.
3.2.1.3.2 Za preizkušanje se prevozi veljavni preizkusni cikel WLTP v skladu z odsta vkom 1.4.2 te priloge.
3.2.1.3.3 Če v tem dodatku ni naved eno drugače , se vozilo preizkusi v skladu s preizkusnim postopk om tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, opisanim v Prilogi B6.
3.2.1.3.4 Za pridobit ev sklopa veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za določit ev korekcijskih koeficiento v, 
lahk o preizkusu sledi več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavk om 2.2 tega dodatka, ki obsega 
odstavk e 3.2.1.1 do vključno odsta vka 3.2.1.3 tega dodatka.
3.2.2 Zaporedje preizkusa za možnost 2
3.2.2.1 Predk ondicioniranje
Preizkusno vozilo se predk ondicionira v skladu z odstavk om 3.3.1.1 te priloge.
3.2.2.2 Prilagodit ev sistema REESS
Po predk ondicioniranju se odsta vitev v skladu z odsta vkom 3.3.1.2 te priloge izpusti, prekinit ev, med katero je 
dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa traja največ 60 minut. Podobna prekinit ev se uporabi pred vsakim 
preizkusom. Takoj po koncu prekinitve se uporabijo zahteve iz odstavka 3.2.2.3 tega dodatka.
Na zahtev o proizvajalca se lahk o pred prilagoditvijo sistema REESS opravi dodaten postopek ogrevanja, da se 
zagot ovijo podobni začetni pogoji za določanje korekcijs kega koefic ienta. Če proizva jalec zaht eva ta dodatni 
postopek ogrevanja, se identični postopek ogrevanja opravi večkrat v zaporedju preizkusa.
3.2.2.3 Preizkusni postopek
3.2.2.3.1 Način, ki ga izbere voznik , se za veljavni preizkusni cike l WLTP izbere v skladu z odsta vkom 3 Dodatka 6 k tej 
prilogi.
3.2.2.3.2 Za preizkušanje se prevozi veljavni preizkusni cikel WLTP v skladu z odsta vkom 1.4.2 te priloge.
3.2.2.3.3 Če v tem dodatku ni navedeno drugače, se vozilo preizkusi v skladu s preizkusnim postopk om tipa 1, opisanim 
v Prilogi B6.
3.2.2.3.4 Za pridobit ev sklopa veljavn ih preizkusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za določit ev korekcijskih koeficiento v, 
lahk o preizkusu sledi več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavk om 2.2 tega dodatka, ki obsega 
odstavka 3.2.2.2 in 3.2.2.3 tega dodatka.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/519  
4. Kot možnost za proizvajalca je dovoljeno, da se uporabi ΔMC O2,j iz odstavka 4.5 Dodatka 2 k Prilogi B6 
z naslednjo spremembo:
ηalter nator učink ovitost alternator ja
0,67, če je ΔEREESS,p negativna (ustreza praznjenju)
1,00, če je ΔEREESS,p pozitivna (ustreza polnjenju)
4.1 V tem primer u se popravlje ne masne emisije CO2 pri ohranjanju naboja iz odsta vkov 4.1.1.3, 4.1.1.4 in 4.1.1.5 
te priloge nadomestijo z ΔMCO2, j namesto z KCO2,j ×EC DC,CS,j .SL Uradni list Evropske unij e L 423/520 26.11.2021  
Dodatek 3 
Določitev toka in napetosti v siste mu REESS za vozila NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV in 
NOVC-FCHV (kot je ustrezno) 
1. UVOD
1.1 V tem dodatku so opredeljeni metoda in zahtevani instr umenti za določite v toka in napetosti v sistemu REESS za 
vozila NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FCHV , PEV in NOVC-FC HV.
1.2 Mer itev toka in napetosti v siste mu REESS se začne hkrati z začetk om preizkusa in zaključi takoj, ko vozilo zaključi 
preizkus.
1.3 Za vsak o fazo se določita tok in napetost v sistem u REESS.
1.4 Seznam instr umento v, ki jih proizvajalec uporablja za mer jenje napetosti in toka v sistemu REESS (vključno 
z proizva jalcem instr umenta, številk o modela, serijsko številk o, zadnjimi datumi kalibr iranja (kjer je ustrezno)) med:
(a) preizkusom tipa 1 v skladu z odstavk om 3 te priloge;
(b) postopk om za določit ev korekcijs kih koeficiento v v skladu z Dodatk om 2 k tej prilogi (kjer je ustrezno);
(c) za raven 1A:
korekcij skim preizkusom za temperaturo okolice (ATCT), kakor je določeno v Prilogi B6a, se predloži 
pristojnemu organu.
2. TOK V SISTEMU REESS
Praznjenje naboja iz sistema REESS se šteje kot negativni tok.
2.1 Zunanje mer jenje toka v sistemu REESS
2.1.1 Tok v sistemu REESS se mer i v preizkusih, in sicer z uporabo tokovneg a pretvorn ika objemnega ali zapr tega tipa. 
Sistem za mer jenje toka izpolnjuje zaht eve, navedene v tabeli A8/1 te priloge. Pretvorn iki toka so zmožni mer iti 
najv išje tokove ob zagonu motorja in pri temperatur nih pogojih v času mer itve.
Za zagot ovitev točnosti mer itev se pred preizkusom opravi ta ničelna prilagoditev in razmagnetenje v skladu 
z navodili proizvajalca instr umenta.
2.1.2 Tokovni pretvornik i se namestijo na kater i koli sistem REESS na enega od kablov , priključenih neposredno v sistem 
REESS, v mer itvi pa se upošteva skupni tok v sistemu REESS.
Če so žice zaščitene, se uporabij o ustrezne metode, kot jih je določil pristojni organ.
Za enostav no mer jenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje mer ilne opreme naj proizva jalec poskrbi, da so 
v vozilu na voljo ustrezne, varne in dostopne priključne točke. Če to ni izvedljivo, mora proizvajalec pristojnemu 
orga nu pomag ati priključiti tokovni pretvorn ik na enega od kablov , ki je neposredno priključen v sistem REESS na 
način, kot je opisan zgoraj v tem odsta vku.
2.1.3 Izhodni tok tokovnega pretvorn ika se vzorči pri frekvenci najmanj 20 Hz. Izmer jeni tok se integrira glede na čas, 
s čimer se pridobi izmer jena vrednost Q, izražena v amper urah (Ah). Integraci ja se lahk o opravi v sistemu za 
mer jenje toka.
2.2 Podatki o toku v sistemu REESS v vozilu
Kot alternati vo odstavku 2.1 tega dodatka lahk o proizvajalec uporabi mer itvene podatke o toku v siste mu REESS, 
izmer jene v vozilu . Točnost teh podatk ov se dokaže pristojnemu orga nu.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/521  
3. NAPETOST V SISTEMU REESS
3.1 Zunanje mer jenje napetost i v sistemu REESS
Med preizkusi iz odsta vka 3 te priloge se napetost v sistemu REESS izmer i z opremo in zahtevami glede točnosti iz 
odstavka 1.1 te priloge. Za mer jenje napetosti v sistemu REESS z uporabo zunanje mer ilne opreme proizva jalec 
pristojn emu organu zagot ovi mer ilne točk e napetosti v sistemu REESS in varnostna navodila.
3.2 Nazivna napetost v sistemu REESS
Za vozila NOVC-HEV , NOVC-FCHV , OVC-HEV in OVC-FCHV se namesto izmer jene napetosti v sistemu REESS 
v skladu z odsta vkom 3.1 tega dodatka lahk o uporabi nominalna napetost v sistemu REESS, določena v skladu 
z IEC 60050-482.
3.3 Podatki o napetosti v sistem u REESS v vozilu
Kot alternati vo odsta vkoma 3.1 in 3.2 tega dodatka lahk o proizva jalec uporabi mer itvene podatk e o napetosti 
v vozilu . Točnost teh podatk ov se dokaže pristojnemu organu.
Tabela A8 App3/1
Preizkusi Odstavek 3.1Odstavek 3.2
Odstavek 3.3
60 V ali več Manj kot 60 V
NOVC-HEV
se ne uporablja se uporablja se ne uporabljaOVC-HEV pri ohranjanju naboja
NOVC-FC HV
OVC-FC HV pri ohranjanju naboja
Postope k za popravek glede na spremembo 
energije v sistemu REESS (Dodat ek 2)
OVC-HEV pri praznjenju naboja
se uporabljase ne 
uporabljase lahk o 
uporabljase lahk o 
uporabljaOVC-FC HV pri praznjenju naboja
PEVSL Uradni list Evropske unij e L 423/522 26.11.2021  
Dodatek 4 
Predk ondicioniranje, odst avitev in pogoji polnjenja siste ma REESS za vozila PEV , OVC-HEV in OVC- 
FCH V (kot je ustrezno) 
1. V tem dodatku so opisani preizkusni postopki za sistem REESS in predk ondicioniranje motorja z notranjim 
zgorevanjem kot priprav o za:
(a) mer itve elektr ičneg a dosega, praznjenja in ohranjanja naboja med preizkušanjem vozil OVC-HEV in OVC- 
FCH V ter
(b) mer jenje elektr ičneg a dosega in mer jenje porabe elektr ične energije med preizkušanjem vozil PEV.
2. PREDK ONDICIONIRANJE IN ODST AVITEV ZA VOZIL A OVC-HEV IN OVC-FC HV
2.1 Predk ondicioniranje in odsta vitev , ko se preizkusni postopek začne s preizkusom pri ohranjanju naboja
2.1.1 Za predk ondicioniranje mot orja z notranjim zgorevanjem vozilo prevozi najmanj en velja vni preizkusni cike l 
WLTP. Med vsakim ciklom predk ondicioniranja se prever i nivo napolnjenosti sistema REESS. Predk ondicioniranje 
se ustavi ob zaključku velja vnega preizkusnega cikla WLTP, med kater im je izpolnjeno mer ilo za prekinite v 
v skladu z odsta vkom 3.2.4.5 te priloge.
2.1.2 Namest o v skladu z odstavk om 2.1.1 tega dodatka se lahk o na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a 
organa stanje polnjenja sistema REESS iz preizkusa tipa 1 pri ohranjanju naboja nastav i v skladu s priporočili 
proizvajalca, da se doseže preizkus v stanju delov anja pri ohranjanju naboja.
V takem primer u se uporabi post opek predk ondicioniranja, kot je tisti, ki se uporablja za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, kot je opisano v odstavku 2.6 Priloge B6.
2.1.3 Odsta vitev vozila se opravi v skladu z odsta vkom 2.7 Priloge B6.
2.2 Predk ondicioniranje in odsta vitev , ko se preizkusni postopek začne s preizkusom pri praznjenju naboja
2.2.1 Vozila OVC-HEV in OVC-FC HV prevozi jo vsaj en veljavn i preizkusni cikel WLTP. Med vsakim ciklom predk ondi ­
cioniranja se prever i nivo napolnjenosti sistema REESS. Predk ondicioniranje se ustavi ob zaključku veljavne ga 
preizkusnega cikla WLTP, med kate rim je izpolnjeno mer ilo za prekinit ev v skladu z odstavk om 3.2.4.5 te priloge.
2.2.2 Odsta vitev vozila se opra vi v skladu z odsta vkom 2.7 Priloge B6. Prisilno hlajenje se ne uporablja za vozila, ki so 
predk ondicionirana za preizkus tipa 1. Med odstavitvi jo se sistem REESS napolni po običajnem postopk u 
polnjenja, kot je opredeljeno v odsta vku 2.2.3 tega dodatka.
2.2.3 Uporaba običajneg a polnjenja
Običajn o polnjenje je prenos elektr ične energi je v elektr ificirano vozilo z močjo, enak o 22 kW ali manjšo.
Če obstaja več možnih načinov za izvedbo običajn ega izmeničnega polnjenja (npr . kabel, indukcija), se uporabi 
postopek polnjenja prek kabla.
Kad ar je na voljo več močnostnih nivojev izmeničnega toka, se uporabi največja običajna moč polnjenja. Po 
priporočilu proizvajalca in po odobr itvi pristojnega organa se lahk o izbere moč izmeničnega polnjenja, ki je 
manjša od najv ečje običajn e moči izmeničnega polnjenja.
2.2.3.1 Sistem REESS se polni pri temperatur i okolice, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.2.2 Priloge B6, s polnilnik om 
v vozilu , če je vgra jen.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/523  
V naslednjih primer ih se uporabi polnilnik, ki ga priporoča proizvajalec, z uporabo načina polnjenja, predpisanega 
za običajno polnjenje, če:
(a) v vozilu ni vgra jen polnilnik;
(b) je čas polnjenja daljši od časa odstavi tve, opredeljenega v odsta vku 2.7 Priloge B6.
Postopk i v tem odstavku izključujejo vse vrste posebnega polnjenja, ki se lahk o začnejo samodejno ali ročno, kot je 
na primer izrav nalno polnjenje ali vzdrževalno polnjenje. Proizva jalec mora navesti, da med preizkusom ni bil 
uporabljen postopek posebnega polnjenja.
2.2.3.2 Mer ila za zaključek polnjenja
Mer ilo za zaključek polnjenja je doseženo, ko vgra jeni ali zunanji instr umenti zaznaj o, da je sistem REESS 
popolnoma napolnjen. Če se polnjenje izvede med odstavitvi jo in konča pred najkrajšim potrebnim časom 
odstavi tve, kakor je opredeljen v odstavku 2.7 Priloge B6, vozilo ostane povezano z omrežjem vsaj dokler se ne 
doseže najkrajši potrebni čas odstavitve.
3. PREDK ONDICIONIRANJE IN ODST AVITEV ZA VOZIL A PEV
3.1 Začetno polnjenje sistem a REESS
Začetno polnjenje sistem a REESS obsega praznjenje sistem a REESS in uporabo običa jnega polnjenja.
3.1.1 Praznjenje sistema REESS
Postope k praznjenja se izvede v skladu s priporočili proizvajalca. Proizva jalec zagoto vi, da je sistem REESS 
s post opk om praznjenja čim bolj izpraznjen.
3.1.2 Odsta vitev in uporaba običa jnega polnjenja
Odsta vitev vozila se opravi v skladu z odsta vkom 2.7 Priloge B6.
Med odsta vitvijo se sistem REESS napolni po običajn em post opku polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3 
tega dodatka.SL Uradni list Evropske unij e L 423/524 26.11.2021  
Dodatek 5 
Faktor ji uporabe (UF) za vozila OVC-HEV in OVC-FCHV (kot je ustrezno) 
1.Vsaka pogodbenica lahk o določi svoje faktorj e uporabe.
2.Metod ologija, priporočena za določite v krivulje faktorjev uporabe na podlagi voznih statistik , je opisana v standardu 
SAE J2841 (sept ember 2010, izdan marca 2009, spremenjen sept embra 2010).
3.Delni faktor uporabe UF j za faktor teht anje obdobja j se izračuna z naslednjo enačbo, pri čemer se uporabijo koeficienti 
iz tabele A8, Dodatek 5/1.
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
pri čemer je:
UF j faktor uporabe za obdobje j;
dj izmer jena prevožena razdalja ob koncu obdobja j (v km);
Ci i-ti koeficie nt (glej tabelo A8.App5/1);
dn normalizirana razdalja (glej tabelo A8.App5/1) (v km);
k števi lo izrazov in koeficient ov v eksponentu;
j števi lka zadevneg a obdobja;
i števi lka zadevneg a izraza/k oeficienta;
∑j – 1
l¼1UF lvsota izračunanih faktorjev uporabe do obdobja (j – 1).
Tabela A8.App5/1
Parametr i za določitev delnih faktorj ev uporabe (kot je ustrezno) 
Parameter Raven 1A
dn 800 km
C1 26,25
C2 –38,94
C3 – 631,05
C4 5 964,83
C5 –25 095
C6 60 380,2
C7 –87 517
C8 75 513,8
C9 –35 749
C10 7 154,94SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/525  
Dodatek 6 
Izbira načino v, ki jih izbere voznik 
1. SPLOŠNA ZAHTEV A
1.1 Proizvajalec izbere način, ki ga izbere voznik , za preizkusni postopek tipa 1 v skladu z odstavki 2 do vključno 4 tega 
dodatka, ki vozilu omogoča, da sledi zadevnemu preizkusnemu ciklu znotraj odstopanj od sledi hitrosti v skladu 
z odstavk om 2.6.8.3.1.2 Priloge B6. To velja za vse sisteme vozil z načini, ki jih izbere vozni k, vključno s tistimi, ki 
niso specifični samo za menjalnik.
1.2 Proizvajalec pristojnemu orga nu predloži dokaze o:
(a) razpoložljivosti prevladujočega načina na podlagi upoštevanih pogojev ;
(b) najvišji hitrosti zadevneg a vozila
in po potrebi:
(c) načinih za najbolj ši in najslabši primer , določenih z dokazili o porabi goriva in, če je primer no, o masnih emisijah 
CO 2/porabi goriva v vseh načinih. Glej odsta vek 2.6.6.3 Priloge B6;
(d) načinu z najv ečjo porabo elektr ične energije;
(e) potrebi po energiji cikla (v skladu z odsta vkom 5 Priloge B7, kjer je ciljna hitrost nadomeščena z dejansk o 
hitrostjo).
1.3 Na podlagi tehničnih dokazil, ki jih zagoto vi proizva jalec, in s soglasjem pristojneg a organa se namenski načini, ki jih 
izbere voznik in ki niso namenjeni za običa jno vsak odnevno delo vanje, ampak samo za posebne omejene namene 
(npr . način vožnje navkreber , način za vzdrževanje), ne upošteva jo. Ne glede na način, ki ga izbere voznik, izbran za 
preizkus tipa 1 v skladu z odsta vkoma 2. in 3 tega dodatka, vozilo še naprej izpolnjuje zahte ve glede mejnih vrednosti 
emisij v vseh drugih načinih, ki jih izbere voznik in se uporabljaj o za vožnjo naprej.
2. VOZIL A OVC-HEV IN OVC-FC HV (KOT JE USTREZNO), OPREMLJENA Z NAČINOM, KI GA IZBERE VOZNIK, 
V STANJU DELO VANJA PRI PRAZNJENJU NABOJA
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri praznjenju naboja izbere v skladu 
z naslednjimi pogoji.
Diagram pote ka na sliki A8.App6/1 prikazuje izbiro načina v skladu s tem odstavk om.
2.1 Če je na voljo prevladujoči način, ki omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
praznjenju naboja, se izbere ta način.
2.2 Če prevladujoči način ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, se način za preizkus izbere v skladu z naslednjimi pogoji:
(a) če obstaja samo en način, ki vozilu omogoča, da sledi referen čnemu preizkusnemu ciklu v stanju delo vanja pri 
praznjenju naboja, se izbere ta način;
(b) če je na voljo več načino v, ki lahk o sledijo referenčnemu preizkusu v stanju delov anja pri praznjenju naboja, 
nobeden od navedenih načino v pa ni način zagona, ki ga je mogoče konfigur irati, se med navedenimi načini 
izbere najslabši način za porabo goriva;
(c) če je na voljo več načinov , ki lahk o sledijo referen čnemu preizkusu v stanju delov anja pri praznjenju naboja, vsaj 
dva od navedenih načinov pa sta načina zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, se med tema načinoma zagona, ki 
jih je mogoče konfigur irati, izbere najslabši način za porabo goriva.SL Uradni list Evropske unij e L 423/526 26.11.2021  
2.3 Če načina, ki bi v skladu z odsta vkoma 2.1 in 2.2 tega dodatka vozilu omogočal, da sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu, ni na voljo, se referenčni preizkusni cikel spremeni v skladu z odstavk om 9 Priloge B1:
(a) če je na voljo prevladujoči način, ki vozilu omogoča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preizkusnemu ciklu 
v stanju delovanja pri praznjenju naboja, se izbere ta način;
(b) če prevladujoči način ni na voljo, vendar so na voljo drugi načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu 
referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delov anja pri praznjenju naboja, se med navedenimi načini izbere 
najslabši način za porabo goriva. Če sta načina zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, vsaj dva, se od teh načino v 
zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, izbere najslabši način za porabo elektr ične energi je;
(c) če način, ki vozilu omogoča, da sledi spremenjenemu referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delov anja pri 
praznjenju naboja, ni na voljo, se določi način oziroma načini z največjo potrebo po energiji cikla ter izbere 
najslabši način za porabo elektr ične energije.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/527  
Slika A8.App6/1a in slika A8.App6/1b
Izbira načina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV in OVC-FC HV (kot je ustrezno) v stanju delo vanja pri praznjenju naboja
SL Uradni list Evropske unij e L 423/528 26.11.2021  
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/529  
3. VOZIL A OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FC HV IN NOVC-FCHV (KOT JE USTREZNO), OPREMLJENA Z NAČINOM, KI 
GA IZBERE VOZNIK, V STANJU DELO VANJA PRI OHRANJANJU NABOJA
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbere v skladu 
z naslednjimi pogoji.
Diagram pote ka na sliki A8.App6/2 prikazuje izbiro načina v skladu s tem odstavk om.
3.1 Če je na voljo prevladujoči način, ki omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja, se izbere ta način.
3.2 Če prevladujoči način ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, se način za preizkus izbere v skladu z naslednjimi pogoji:
(a) če obstaja samo en način, ki vozilu omogoča, da sledi referen čnemu preizkusnemu ciklu v stanju delo vanja pri 
ohranjanju naboja, se izbere ta način;
(b) če je na voljo več načinov , ki lahk o sledij o referenčnemu preizkusu v stanju delov anja pri ohranjanju naboja, 
nobeden od naved enih načinov pa ni način zagona, ki ga je mogoče konfigur irati, se vozilo za mer ila za emisi je in 
emisije CO2 preizkusi v načinu z najboljši in najslabši primer . Načina za najbolj ši in najslabši primer se določita na 
podlagi dokazil o emisi jah CO2 v vseh načinih. Emisije CO 2 so aritmetično povprečje rezultato v preizkusa v obeh 
načinih. Rezultati preizkusa v obeh načinih se zabeležijo .
Na zahtev o proizva jalca se lahk o vozilo namesto tega preizkusi v načinu, ki ga izbere voznik , v najslabših pogojih 
za emisi je CO 2.
(c) če je na voljo več načinov , ki lahk o sledijo referenčnemu preizkusu v stanju delov anja pri ohranjanju naboja, pri 
vsaj dveh ali več od naved enih načinov pa gre za način zagona, ki ga je mogoče konfigur irati, se med temi načini 
zagona, ki jih je mogoče konfigur irati, izbere najslabši način za emisi je CO 2 in porabo goriva.
3.3 Če načina, ki bi v skladu z odsta vkoma 3.1 in 3.2 tega dodatka vozilu omogočal, da sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu, ni na voljo, se referenčni preizkusni cikel spremeni v skladu z odstavk om 9 Priloge B1:
(a) če je na voljo prevladujoči način, ki vozilu omogoča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preizkusnemu ciklu 
v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, se izbere ta način;
(b) če prevladujoči ni na voljo , vendar so na voljo drugi načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu 
referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delov anja pri ohranjanju naboja, se med navedenimi načini izbere 
najslabši način za emisije CO2 in porabo goriva;
(c) če način, ki vozilu omogoča, da sledi spremenjenemu referenčnemu preizkusnemu ciklu v stanju delov anja pri 
ohranjanju naboja, ni na voljo, se določi način oziroma načini z najv ečjo potrebo po energiji cikla ter med 
navedenimi načini izbere najslabši način za emisije CO2 porabo goriva. Če sta vsaj dva od naved enih načinov 
načina zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, se med tema načinoma izbere najslabši način za emisije CO 2 in 
porabo goriva.SL Uradni list Evropske unij e L 423/530 26.11.2021  
Slika A8.App6/2a in slika A8.App6/2b
Izbira načina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FCHV in NOVC-FC HV v stanju delo vanja pri ohranjanju naboja
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/531  
SL Uradni list Evropske unij e L 423/532 26.11.2021  
4. VOZIL A PEV, OPREMLJENA Z NAČINOM, KI GA IZBERE VOZNIK
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik , se način za preizkus izbere v skladu z naslednjimi pogoji.
Diagram pote ka na sliki A8.App6/3 prikazuje izbiro načina v skladu s tem odstavk om.
4.1 Če je na voljo prevladujoči način, ki omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu ciklu, se izbere ta način.
4.2 Če prevladujoči način ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogoča, da vozilo sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu, se način za preizkus izbere v skladu z naslednjimi pogoji:
(a) če je na voljo samo en način, ki omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preizkusnemu ciklu, se izbere ta način;
(b) če je na voljo več načinov , ki lahk o sledij o referenčnemu preizkusu, nobeden od navedenih načinov pa ni način 
zagona, ki ga je mogoče konfigur irati, se med navedenimi načini izbere najslabši način za porabo elektr ične 
energije;
(c) če je na voljo več načino v, ki lahk o sledij o referenčnemu preizkusu, vsaj dva od navedenih načino v pa sta načina 
zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, se med tema načinoma zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, izbere 
najslabši način za porabo elektr ične energije.
4.3 Če načina, ki bi v skladu z odsta vkoma 4.1 in 4.2 tega dodatka vozilu omogočal, da sledi referenčnemu preizkusnemu 
ciklu, ni na voljo , se referenčni preizkusni cikel spremeni v skladu z odsta vkom 9 Priloge B1: Dobljeni preizkusni cikel 
se poimenuje kot veljavni preizkusni cike l WLTP:
(a) če je na voljo prevladujoči način, ki omogoča, da vozilo sledi spremenjenemu referenčnemu preizkusnemu ciklu, 
se izbere ta način;
(b) če prevladujoči način ni na voljo, vendar so na voljo drugi načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu 
referenčnemu preizkusnemu ciklu, se med naved enimi načini izbere najslabši način za porabo goriva. Če sta 
načina zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, vsaj dva, se od teh načinov zagona, ki ju je mogoče konfigur irati, 
izbere najslabši način za porabo elektr ične energije;
(c) če način, ki vozilu omogoča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preizkusnemu ciklu, ni na voljo, se določi 
način oziroma načini z največjo potrebo po energiji cikla ter izbere najslabši način za porabo elektr ične energije.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/533  
Slika A8.App6/3a in slika A8.App6/3b
Izbira načina, ki ga izbere voznik , za vozila PEV
SL Uradni list Evropske unij e L 423/534 26.11.2021  
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/535  
Dodatek 7 
Mer jenje porabe goriva hibr idnih vozil na gorivne celice s stisnjenim vodik om 
1. SPLOŠNE ZAHTEVE
Poraba goriva se izmer i z uporabo grav imetr ične metode v skladu z odsta vkom 2 tega dodatka.
Na zaht evo proizvajalca vozila in z odobr itvijo pristojn ega organa se lahk o poraba goriva izmer i z uporabo 
metod e pod tlakom ali metod e pret oka. V tem primer u proizvajalec zagoto vi tehnično dokazilo, da metod a daje 
enak ovredne rezultate. Metoda pod tlakom in metoda pret oka sta opisani v standardu ISO 23828.
2. GRA VIMETRIČNA METOD A
Poraba goriva se izračuna z mer itvijo mase posode za gorivo pred preizkusom in po njem.
2.1 Oprema in nastavit ev
2.1.1 Primer instr umento v je prikazan na sliki A8.App7/1. Za mer jenje porabe goriva se uporabi ena ali več zunanjih 
posod za gorivo. Zunanje posode za gorivo se priključijo na cev za dovod goriva vozila med prvotno posodo za 
gorivo in sistemom z gorivnimi celicami.
2.1.2 Za predk ondicioniranje je mogoče uporabiti prvotno nameščeno posodo za gorivo ali zunanji vir vodika.
2.1.3 Pritisk za polnjenje se nastav i na priporočeno vrednost proizva jalca.
2.1.4 Razlika v tlakih za dovajanje plina v vodih se čim bolj zmanjša, ko se voda preklopita.
Če je mogoče pričak ovati vpliv zaradi razlike v tlaku, se proizvajalec in pristojn i organ dogov orita, ali je popravek 
potreben ali ne.
2.1.5 Tehtnica
2.1.5.1 Tehtnica, ki se uporablja za mer jenje porabe goriva, izpolnjuje pogoje iz tabele A8.App7/1.
Tabela A8.App7/1
Mer ila za prev erjanje analitske tehtnice 
Merilni sistem Ločljivost Natančnost
Tehtnica največ 0,1 g največ ± 0,02 (a)
(a)Poraba goriva (nivo napolnjenosti sistema REESS = 0) med preizkusom, v masi, standardni odklon.
2.1.5.2 Tehtnica se kalibr ira v skladu s specifi kaci jami, ki jih je zagoto vil proizva jalec tehtnice, ali vsaj tako pogost o, kot je 
naved eno v tabeli A8.App7/2.SL Uradni list Evropske unij e L 423/536 26.11.2021  
Tabela A8.App7/2
Inter vali kalibracije instr umento v 
Preg ledi instr umenta Inter val
Natančnost Letno in pri večjem vzdrževanju
2.1.5.3 Zagoto vi se ustrezna oprema za zmanjšanje vpliva vibracij in konvekci je, kot je dušilna plošča ali pregrada za veter .
Slika A8.App7/1
Primer mer ilnega instr umenta
pri čemer je:
1zunanji dovod goriva za predk ondicioniranje
2krmilnik tlaka
3prvotna posoda za gorivo
4sistem z gorivnimi celicami
5tehtnica
6zunanja posoda oz. posode za gorivo za mer jenje porabe goriva
2.2 Preizkusni postopek
2.2.1 Masa zunanje posode za gorivo se izmer i pred preizkusom.
2.2.2 Zunanja posoda za gorivo se priključi na cev za dovod goriva na vozilu, kot je prikazano na sliki A8.App7/1.
2.2.3 Preizkus se opravi s polnjenjem iz zunanje posode za gorivo.
2.2.4 Zunanja posoda za gorivo se odstrani s cevi za dovod.
2.2.5 Po preizkusu se izmer ita masa posode za gorivo in porabljeno gorivo.
2.2.5.1 Na zahtev o proizva jalca in z odobr itvijo pristojneg a organa se lahk o upošteva sprememba mase vodika 
v pomožnem dovodu med točkama 2 in 4 na sliki A8.App7/1 zaradi spremembe temperature in tlaka.
2.2.6 Neuravn otežena poraba goriva pri ohranjanju naboja FC CS,nb iz izmer jene mase pred preizkusom in po njem se 
izračuna z naslednjo enačbo:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/537  
pri čemer je:
FC CS,nb neurav notežena poraba goriva pri ohranjanju naboja, izmer jena med preizkusom (v kg/100 km);
g1 masa posode za gorivo na začetku preizkusa (v kg);
g2 masa posode za gorivo ob zaključku preizkusa (v kg);
d razdalja, prev ožena med preizkusom (v km).
2.2.7 Ta tabela se uporablja samo za raven 1B.
Ločena poraba goriva FC CS,nb,p , kakor je opredeljena odsta vkih 4.2.1.2.4 in 4.2.1.2.5 te priloge, se lahk o izračuna 
za vsak o ločeno fazo v skladu z odsta vkom 2.2 tega dodatka. Preizkusni postopek se izvede z zunanjimi 
posodami za gorivo in priključki na cev za dovod goriva, ki se priprav ijo ločeno za vsak o posamezno fazo.SL Uradni list Evropske unij e L 423/538 26.11.2021  
Dodatek 8 
Izračun dodatnih vrednosti, potrebnih za prev erjanje skladnost i proizv odnje glede porabe elektr ične 
energije pri vozilih PEV in OVC-HEV 
Za skladnost proizv odnje je treba predložiti specifi čne vrednosti, kate rih izračun je opisan v tem dodatku.
1. IZRAČUN VREDNOSTI PORABE ELEK TRIČNE ENER GIJE ZA VOZIL A PEV PRI UGOT AVLJANJU SKL ADNOSTI PROIZV ODNJE
1.1 Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za prever janje skladnosti proizvodnje glede porabe elektr ične 
energije za vozila PEV :
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
pri čemer je:
i indeks L za vozilo L in indeks H za vozilo H, če se uporabi metoda interpolacije. Če pa se metoda 
interpolacije ne uporablja, je indeks i preizkušeno vozilo , odsta vek 1.2 tega dodatka pa se izpusti;
EC DC – i,COP poraba elektr ične energije vozila i na podlagi praznjenja REESS prvega veljavneg a preizkusnega 
cikla WLTC, namenjenega prever janju med preizkusnim postopk om ugota vljanja skladnosti 
proizvod nje;
EC DC,first,i poraba elektr ične energije vozila i na podlagi praznjenja REESS prvega veljavneg a preizkusnega 
cikla WLTC v skladu z odsta vkom 4.3 te priloge (v Wh/km);
AF EC,i faktor prilagoditve vozila i, ki nadomesti razlik o med porabo elektr ične energije pri praznjenju 
naboja, navedeno po izvedbi preizkusnega postopka tipa 1 med homolog acijo in izmer jenim 
preizkusnim rezultato m, določenim med preizkusnim postopk om ugotavlj anja skladnosti 
proizvod nje;
ter
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
pri čemer je:
EC WLTC,declared,i naved ena poraba elektr ične energi je vozila i za vozila PEV v skladu z odsta vkom 1.2.3 Priloge B6;
EC WLTC,i izmer jena poraba elektr ične energi je vozila i v skladu z odstavk om 4.3.4.2 te priloge.
1.1.1 Če se uporabi metod a interpolacije, so vrednosti, navedene in uporabljene za prever janje skladnosti proizvod nje 
glede porabe elektr ične energi je vozil H in L, vhodne vrednosti za interpolaci jo posameznih vrednosti porabe 
elektr ične energije v skladu z odsta vkom 1.2 tega dodatka.
1.2 Interp oliranje posamezne vrednosti porabe elektr ične energije za vozila PEV
Ta odstavek se uporabi samo, če se uporabi metoda interpolacije. Interpolirana vrednost porabe elektr ične energije se 
naved e in uporabi za prever janje skladnosti proizv odnje glede porabe elektr ične energi je za posamezna vozila:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
pri čemer je:
EC DC – ind,COP poraba elektr ične energi je posameznega vozila pri ugotavlj anju skladnosti proizvodnje (v Wh/km);
EC DC – L,COP poraba elektr ične energi je vozila L pri ugota vljanju skladnosti proizv odnje, določena v skladu 
z odstavk om 1.1 tega dodatka (v Wh/km);SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/539  
EC DC – H,COP poraba elektr ične energije vozila H pri ugotavlja nju skladnosti proizvod nje, določena v skladu 
z odstavk om 1.1 tega dodatka (v Wh/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavn i preizkusni cikel WLTP v skladu 
z odstavk om 4.5.3 te priloge.
2. IZRAČUN VREDNOSTI PORABE ELEK TRIČNE ENER GIJE ZA VOZIL A OVC-HEV PRI UGOT AVLJANJU SKL ADNOSTI 
PROIZV ODNJE
Ta odstavek se uporablja samo, če se med prvim ciklom preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja med homologaci jo 
motor ne zažene. Če se mot or zažene, se ta odstavek izpusti.
2.1 Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za prever janje skladnosti proizvod nje glede vrednosti porabe 
elektr ične energije za vozila OVC-HEV :
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
pri čemer je:
i indeks L za vozilo L in indeks H za vozilo H, če se uporabi metoda interpolacije. Če pa se metoda 
interpolacije ne uporablja, je indeks i preizkušeno vozilo , odsta vek 2.2 tega dodatka pa se izpusti;
EC DC,CD – i,COP poraba elektr ične energije pri praznjenju naboja na podlagi praznjenja naboja iz sistema REESS 
prvega veljavneg a preizkusnega cikla WLTC preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja, namenjenega 
potrditvi med preizkusnim postopk om ugotavljanja skladnosti proizv odnje;
EC DC,CD,first,i poraba elektr ične energije vozila i pri praznjenju naboja na podlagi praznjenja naboja iz sistema 
REESS prvega veljavneg a preizkusnega cikla WLTC preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
v skladu z odstavk om 4.3 te priloge (v Wh/km);
AF EC,A C,CD,i faktor prilagoditve vozila i za porabo elektr ične energije pri praznjenju naboja, ki nadomesti 
razlik o med vrednostjo po izvedbi preizkusnega postopka tipa 1 med homolog acijo in 
izmer jenim preizkusnim rezultato m, določenim med preizkusnim postopk om ugota vljanja 
skladnosti proizv odnje;
ter
Za raven 1A:
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
pri čemer je:
EC AC,CD,declared,i naved ena poraba elektr ične energije vozila i pri praznjenju naboja preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 1.2.3 Priloge B6;
EC AC,CD,i izmer jena poraba elektr ične energi je vozila i pri praznjenju naboja preizkusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja v skladu z odsta vkom 4.3.1 te priloge.
Za raven 1B:
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
pri čemer je:
EC declared,i naved ena poraba elektr ične energi je vozila i preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu 
z odstavk om 1.2.3 Priloge B6;
EC ,i izmer jena poraba elektr ične energije vozila i preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu 
z odstavk om 4.3.3.1 te priloge.
2.1.1 Če se uporabi metod a interpolacije, so vrednosti, navedene in uporabljene za prever janje skladnosti proizvod nje 
glede porabe elektr ične energi je vozil H in L, vhodne vrednosti za interpolaci jo posameznih vrednosti porabe 
elektr ične energije v skladu z odsta vkom 2.2 tega dodatka.SL Uradni list Evropske unij e L 423/540 26.11.2021  
2.2 Interp olacij a posamezne vrednosti porabe elektr ične energije pri praznjenju naboja
Ta odstavek se uporabi samo, če se uporabi metoda interpolacije. Interpolirana vrednost porabe elektr ične energije se 
naved e in uporabi za prever janje skladnosti proizv odnje glede vrednosti porabe elektr ične energije za posamezna 
vozila:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
pri čemer je:
EC DC – ind,CD,COP poraba elektr ične energi je pri praznjenju naboja posameznega vozila pri ugota vljanju 
skladnosti proizv odnje (v Wh/km);
EC DC – L,CD,COP poraba elektr ične energije vozila L pri praznjenju naboja pri ugota vljanju skladnosti 
proizvod nje, določena v skladu z odsta vkom 2.1 tega dodatka (v Wh/km);
EC DC – H,CD,COP poraba elektr ične energije vozila H pri praznjenju naboja pri ugotavljanju skladnosti 
proizvod nje, določena v skladu z odsta vkom 2.1 tega dodatka (v Wh/km);
Kind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavn i preizkusni cikel WLTP 
v skladu z odstavk om 4.5.3 te priloge.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/541  
PRILOGA B9 
Določanje enak ovrednosti meto de 
Ta priloga se uporablja samo za raven 1A.
1. SPLOŠNA ZAHTEV A
Na zaht evo proizva jalca lahk o pristojn i organ odobr i tudi druge metode mer jenja, če te metode v skladu 
z odstavk om 1.1 te priloge dajo enak ovredne rezultate. Enak ovrednost predlag ane metode se dokaže pristojnemu 
orga nu.
1.1 Odločite v o enak ovrednosti
Predlagana metod a se obravna va kot enak ovredna, če sta točnost in natančnost enaki ali boljši kot pri referenčni 
metodi.
1.2 Določanje enak ovrednosti
Ugotavl janje enak ovrednosti metode temelji na študiji korelacije med predlaganimi in referenčnimi metod ami. Metode , 
ki bodo uporabljene za preizkušanje korelaci je, odobr i pristojni organ.
Temeljno načelo za določanje točnosti in natančnosti predlaganih in referenčnih metod sledi smer nicam iz standarda 
ISO 5725, del 6 Priloge 8, tj. „Compar ison of alternati ve Measurement Methods“ (Primer java alternativnih metod 
mer jenja).
1.3 Zahteve glede izvajanja (REZER VIRANO)SL Uradni list Evropske unij e L 423/542 26.11.2021  
PRILOGE, DEL C 
Priloga C1: [Rezer virano]
Priloga C2: [Rezer virano]SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/543  
PRILOGA C3 
Preizkus tipa 4 
Določanje emisij zaradi izhlapevanja iz vozil z motorj em, ki za gorivo uporablja bencin 
Postopki in pogoji preizkusa tipa 4
1. UVOD
V tej prilogi je predsta vljena metod a za pono vljivo in obnovl jivo določitev ravni emisi j zaradi izhlapevanja iz 
lahkih vozil, ki je zasno vana tako, da so rezultati reprezentativni za delov anje vozila v realnih pogojih.
2. TEHNIČNE ZAHTEVE
2.1 Ta postopek vključuje preizkus emisij zaradi izhlapevanja in dva dodatna preizkusa, in sicer enega za staranje 
posod z aktivnim ogljem, kot je opisan v odsta vku 5.1 te priloge, in eneg a za prepustnost sistem a za 
shranjevanje goriva, kot je opisan v odsta vku 5.2 te priloge. S preizkusom emisij zaradi izhlapevanja 
(slika C3/4) se določijo emisi je zaradi izhlapevanja ogljikovodik ov, ki so posledica dnevnega nihanja 
temperatur in odstavit ev segreteg a vozila med parkiranjem.
2.2 Če sistem za dovajanje goriva vsebuje več kot eno posodo z aktivnim ogljem, se vse naved be pojma „posoda 
z aktivnim ogljem“ v tej prilogi nanašajo na vsak o posodo z aktivnim ogljem.
3. VOZILO
Pred preizkusom je vozilo v dobrem tehničnem stanju ter je utečeno in ima 3 000 prevoženih kilometro v. 
Zaradi določitve emisij zaradi izhlapevanja se zapišejo prevože ni kilometr i in starost vozila, ki se uporabi za 
certificiranje. Sistem za uravna vanje emisij zaradi izhlapevanja je v obdobju utekanja priključen in pravilno 
deluje. Posoda z aktivnim ogljem se ne sme namestiti v obdobju utekanja.
Posoda z aktivnim ogljem, starana v skladu s postopk om, opisanim v odsta vkih 5.1 do vključno 5.1.3.1.3 te 
priloge, se ne namesti do začetka postopka praznjenja posod za gorivo in ponovne ga polnjenja, določenega 
v skladu z odstavk om 6.5.1 te priloge.
4. PREIZKUSNA OPREMA, ZAHTEVE GLEDE KALIBRA CIJE IN INTER VALI
Če v tem odsta vku ni navedeno drugače , se oprema za preizkušanje kalibr ira pred prvo uporabo in nato 
v ustreznih servisnih inter valih. Ustrezen servisni inter val priporoči proizvajalec opreme ali pa je v skladu 
z dobro inženirsk o prakso.
4.1 Dinamomete r z valji
Dinamomete r z valji izpolnjuje zahte ve iz odstavk ov 2 do vključno 2.4.2 Priloge B5.
4.2 Prostor za mer jenje emisij zaradi izhlapevanja
Prostor za mer jenje emisij zaradi izhlapevanja je neprepustna prav okotna mer ilna komora, v kater i je prostor 
za preizkušano vozilo. Dost op k vozilu je mogoč z vseh strani, in ko se prost or zapre, je neprepust en v skladu 
z odsta vkom 4.2.3.3 te priloge. Notranja površina prostor a mora biti neprepustna in ne sme reagirati 
z ogljikovodiki. Klimatizaci jski sistem uravn ava temperaturo zraka v prost oru, tako da se med celotnim 
preizkusom spreminja glede na zaht eve, predpisane za temperaturo v odvisnosti od časa, s povprečnim 
dovoljenim odstopanjem 1 °C med celotnim preizkusom.
Sistem uravna vanja je narav nan tako, da zagota vlja enak omeren temperatur ni vzorec z minimalnimi 
odstopanj i, nihanji ali nestabilnostjo glede želenega dolgoročnega prof ila temperature okolice. Temperatura 
notranje površine ne sme biti nižja od 5 °C ali višja od 55 °C kadar koli med preizkusom dnevnih emisij.SL Uradni list Evropske unij e L 423/544 26.11.2021  
Struktura stene zagota vlja dobro razpršit ev topl ote. Tempe ratura notranje površine ne sme biti nižja od 20 °C 
ali višja od 52 °C med odsta vitvijo segret ega vozila.
Zaradi prilagoditve prost orninskim spremembam, ki nastanejo zaradi temperatur nih sprememb v prostoru, se 
lahk o uporabi prostor s spremenljiv o ali stalno prostorni no.
4.2.1 Prostor s spremenljivo prost ornino
Prostor s spremenljiv o prostorn ino se širi in krči glede na temperatur ne spremembe mase zraka v prostoru. 
Možna načina prilaga janja spremembam notranje prostorn ine sta: premične stene ali meh, pri katerem se 
neprepustne vreče v prost oru širijo in krčij o glede na spremembe tlaka z izmenjavanjem zraka zunaj prostor a. 
Sistemi prilaga janja prostorni ne v določenem temperatur nem razponu v nobenem primer u ne smejo vplivati 
na prost or, kot je določen v odstavku 4.2.3 te priloge.
Vsi načini prilaga janja prost ornine omejujejo razlik o med tlakom v prost oru in zračnim tlakom na največ 
± 0,5 kPa.
Prostor je narejen tako, da se lahk o nastav i na stalno prostorn ino. Prostor s spremenljivo prostorn ino prenaša 
spremembe do +7 % svoje „nazivne prostorni ne“ (glej odstavek 4.2.3.1.1 te priloge), pri čemer se upošteva jo 
nihanja temperature in zračnega tlaka med preizkušanjem.
4.2.2 Prostor s stalno prostorni no
Prostor s stalno prost ornino je omejen s trdnimi stenami, ki ohranja jo stalno prostorni no, in izpolnjuje spodaj 
naved ene zaht eve.
4.2.2.1 Prostor je opremljen z odvodom zraka, ki zrak med preizkusom nenehno počasi in enak omer no odvaj a iz 
prost ora. Ravnotežje v prostoru lahk o vzpostav i dovod zraka, ki nadomesti izhodni zrak. Dohodni zrak se 
filtrira z aktivnim ogljem, da se zagot ovi razmeroma konstantna raven ogljikovodika. Načini prilaga janja 
prost ornine ohranjajo razlik o med tlakom v prost oru in zračnim tlakom med 0 in –0,5 kPa.
4.2.2.2 Oprema omogoča mer jenje mase ogljikovodik ov v dovodu in odvodu zraka na 0,01 grama natančno. Za 
zbiranje sorazmer nih vzorcev zraka, ki se odvaj a iz prost ora, in zraka, ki se dovaja v prostor , se lahk o 
uporablja siste m vreč za vzorce. Dohodni in odhodni zrak se lahk o nenehno analizirata tudi s priključnim 
analizatorjem FID ter integr irata z mer itvami zračneg a toka, da se zagoto vi neprekinjeno zapiso vanje mase 
odstranjenih ogljikovodik ov.
4.2.3 Kali bracij a mer ilnega prostor a
4.2.3.1 Začetno določanje notranje prost ornine prostora
4.2.3.1.1 Pred prvo uporabo se notranja prostorn ina komore določi na naslednji način:
Pazljivo se izmer i notranjost komore, pri čemer se upošte vajo vse nepraviln osti, kot so na primer opor niki. 
S temi mer itvami se določi prost ornina komore.
Pri prost orih s spremenljivo prostorn ino se prost ornina ustali, ko je temperatura okolice v prostoru 30 °C ali 
na željo proizva jalca 29 °C. Ta nazivna prostorni na je pono vljiva z odstopanj em ± 0,5 % naved ene vrednosti.
4.2.3.1.2 Neto notranja prostorni na se določi tako, da se odšteje 1,42 m3 od notranje prostorni ne komore. Namesto 
vrednosti 1,42 m3se lahk o uporabi tudi prost ornina preizkusnega vozila z odpr tim prtljažnik om in okni.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/545  
4.2.3.1.3 Tesnost komore se prever i v skladu z odstavk om 4.2.3.3 te priloge. Če masa propana ne ustreza vbrizgan i masi 
z odstopanjem ± 2 %, se zahteva popra vni ukrep.
4.2.3.2 Določanje emisi j ozadja v komor i
S tem postopk om se zagota vlja, da v komor i ni nobenih mater ialov , ki oddaja jo večje količine ogljikovodikov. 
Preg led se opravi ob začetku uporabe prost ora, po delih v prostoru, ki lahk o vpliva jo na emisije ozadja, in 
s pogostostjo najmanj enkrat letno.
4.2.3.2.1 Prostori s spremenljiv o prostorni no se lahk o uporabljajo s stalno ali spremenljiv o prostorni no, kakor je 
opisano v odsta vku 4.2.3.1.1 te priloge, temperature okolice pa se v spoda j navedenem času štirih ur 
vzdržujejo pri 35 °C ± 2 °C ali na željo proizva jalca pri 36 °C ± 2 °C.
4.2.3.2.2 V prostorih s stalno prost ornino sta med potek om dela dovod in odvod zraka zapr ta. Temperature okolice se 
v spodaj navedenem času štirih ur vzdržujejo pri 35 °C ± 2 °C ali na željo proizvajalca pri 36 °C ± 2 °C.
4.2.3.2.3 Prostor se lahk o zapre in ventilator za mešanje zraka lahk o deluje do 12 ur pred začetk om štiriurnega 
vzorčenja ozadja.
4.2.3.2.4 Analizato r se (po potrebi) kalibr ira. Nato se nastav i na ničelno vrednost in določi se mer ilno območje.
4.2.3.2.5 Prostor se prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracij a ogljikovodik ov, nato pa se vklopi ventilator 
za mešanje zraka, če še ni vklopljen.
4.2.3.2.6 Nato se komora zapre in izmer ijo se koncentraci ja ogljikovodika ozadja v komor i, temperatura in zračni tlak. 
To so začetni odčitki CHCi, Pi in Ti, ki se uporabij o za izračun ozadja v prost oru.
4.2.3.2.7 Prostor tako ostane nemoten z vklopljenim ventilatorj em, ki deluje štiri ure.
4.2.3.2.8 Po pret eku tega časa se z istim analizatorjem izmer i koncentracij a ogljikovodikov v komor i. Izmer ita se tudi 
temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CHCf, Pf in Tf.
4.2.3.2.9 Sprememba mase ogljikovodik ov v prost oru se izračuna med trajanje m preizkusa v skladu 
z odstavk om 4.2.3.4 te priloge in ne presega 0,05 g.
4.2.3.3 Kali bracij a in preizkus zadrževanja ogljikovodikov v komor i
S kalibracijo in preizkusom zadrževanja ogljikovodik ov v komor i se zagoto vi prever janje izračuna prostorni ne 
iz odsta vka 4.2.3.1 te priloge in izmer ijo morebitna uhajanja. Stopn ja uhaj anja iz prost ora se določi pri njego vi 
prvi uporabi, po vsakem posegu v prostor , ki lahk o vpliva na integritet o prost ora, in nato vsaj enkrat na mesec. 
Če med šestimi zaporednimi mesečnimi preg ledi niso potrebna popra vila, se lahk o stopn ja uhajanja iz prost ora 
nato določa četrtletno, dokler niso potrebna popravila.
4.2.3.3.1 Prostor se prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracij a ogljikovodik ov. Če ventilator še ni vklopljen, 
se vklopi. Analizato r ogljikovodik ov se nastav i na ničelno vrednost, po potrebi kalibr ira in nastavi se mer ilno 
območje.
4.2.3.3.2 Pri prost orih s spremenljiv o prost ornino se prost ornina nastav i na nazivno prost ornino. V prostorih s stalno 
prost ornino sta dovod in odvod zraka zapr ta.SL Uradni list Evropske unij e L 423/546 26.11.2021  
4.2.3.3.3 Vklopi se sistem za uravnavanje temperature okolice (če še ni vklopljen), ki se nastavi na začetno temperaturo 
35 °C ali na željo proizva jalca na 36 °C.
4.2.3.3.4 Ko se temperatura v prostoru ustali pri 35 °C ± 2 °C ali na željo proizva jalca pri 36 °C ± 2 °C, se prostor zapre 
in izmer ijo se koncentracija v ozadju, temperatura in zračni tlak. To so začetni odčitki CHCi, Pi in Ti, ki se 
uporabij o za kalibraci jo prostor a.
4.2.3.3.5 V komoro se spustijo približno 4 grami propana. Masa propana se izmer i s točnostjo in natančnostjo ± 2 % 
izmer jene vrednosti.
4.2.3.3.6 Vsebina v komor i se meša pet minut, nato pa se izmer ijo koncentracija ogljikovodik ov, temperatura in zračni 
tlak. To so odčitki CHCi, Pi in Ti za kalibraci jo prost ora ter začetni odčitki CHCi, Pi in Ti za prever janje 
zadrževanja.
4.2.3.3.7 Na podlagi odčitk ov v skladu z odsta vkoma 4.2.3.3.4 in 4.2.3.3.6 te priloge ter formule iz odsta vka 4.2.3.4 te 
priloge se izračuna masa propana v prostoru. Ta je v mejah ± 2 % izmer jene mase propana iz 
odsta vka 4.2.3.3.5 te priloge.
4.2.3.3.8 Pri prost orih s spremenljivo prostorni no se prostorn ina sprosti z nazivne vrednosti. V prostorih s stalno 
prost ornino sta dovod in odvod zraka odpr ta.
4.2.3.3.9 V 15 minutah od zapr tja prostora se začne postopek spreminjanja temperature okolice s 35 °C na 20 °C in 
naza j na 35 °C ali na željo proizva jalca s 35,6 °C na 22,2 °C in nazaj na 35,6 °C v 24 urah glede na prof il ali 
nadomestni profil iz odsta vka 6.5.9 te priloge. (Dov oljena so odstopanj a iz odsta vka 6.5.9.1 te priloge.)
4.2.3.3.10 Ob izteku 24-ur nega postopka se izmer ijo in zapišejo končna koncentracij a ogljikovodikov, temperatura in 
tlak. To so končni odčitki CHCf, Pf in Tf za prever janje zadrževanja ogljikovodik ov.
4.2.3.3.11 S formulo iz odstavka 4.2.3.4 te priloge se nato masa ogljikovodik ov izračuna na podlagi odčitk ov iz 
odsta vkov 4.2.3.3.6 in 4.2.3.3.10 te priloge. Masa se od mase ogljikovodik ov iz odsta vka 4.2.3.3.7 te priloge 
ne razlikuje za več kot 3 %.
4.2.3.4 Izračuni
Izračun spremembe neto mase ogljikovodik ov v prost oru se uporablja za določanje ogljikovodik ov ozadja 
v prostoru in stopn je uhaj anja. Začetne in končne vrednosti koncentracije ogljikovodik ov, temperature in 
zračneg a tlaka se uporabijo za izračun spremembe mase.
Izračun se izvede v skladu z enačbo iz odstavka 7.1 ali odstavka 7.1.1 te priloge, pri čemer se za V uporabi 
naslednja vrednost:
V je neto prost ornina prostora (v m3).
4.3 Analizni sistem i
Analizni sistem i izpolnjujejo zahte ve iz odstavk ov 4.3.1 do 4.3.3 te priloge.
Stalno mer jenje ogljikovodik ov ni obvezno, razen če se uporablja ohišje s fiksno prost ornino.
4.3.1 Analizato r ogljikovodikovSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/547  
4.3.1.1 Ozračje v komor i spremlja detekt or ogljikovodika tipa FID. Vzorčni plin se mora črpati iz sredine stranske 
stene ali stropa komore, vsak morebitni obhodni tok zraka pa se mora vračati v prost or, po možnosti na 
mest o, nižje od ventilatorja za mešanje zraka.
4.3.1.2 Analizato r ogljikovodik ov mora imeti odzivni čas manj kot 1,5 sekunde za 90 % končnega odčitka. Njegov a 
stabilnost mora biti boljša od 2 % obsega skale pri nič in pri 80 ± 20 % obsega skale v 15-minutnem obdobju 
za vse razpone delovanja.
4.3.1.3 Pono vljivost analizatorja, izražena kot eno standardno odstopanje, je boljša od ± 1 % odklona obsega skale pri 
nič in pri 80 ± 20 % obsega skale v vseh uporabljenih razponih.
4.3.1.4 Delovn i razponi analizat orja se izberejo tako, da je ločljivost pri mer jenju, kalibr iranju in nadzor u uhaj anja 
čimvečja.
4.3.2 Sistem zapisovanja podatk ov analizatorja ogljikovodik ov
4.3.2.1 Analizato r ogljikovodik ov mora biti opremljen z naprav o za zapiso vanje izhodnih elektr ičnih signalo v 
z zapisovalnik om na trak ali drugim sistem om za obdelav o podatk ov, ki zapisuje podatk e vsaj enkrat na 
minuto. Delovn e značilnosti zapisovalneg a sistema morajo biti vsaj enak ovredne signalu, ki se zapisuje, in 
zagota vljati stalen zapis rezultato v. Zapis mora prikazo vati začetek in konec mer jenja izhlapevanja po 
zaustavi tvi segret ega vozila ali preizkusa dnevnih emisi j (vključno z začetk om in koncem vzorčenja in časom, 
ki je pret ekel med začetk om in koncem vsakeg a preizkusa).
4.3.3 Prever janje analizatorja ogljikovodik ov FID
4.3.3.1 Opti mizacija odziva detekt orja
FID se nastav i v skladu z navodili proizva jalca instr umenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem območju 
delov anja se uporabi propan v zraku.
4.3.3.2 Kali briranje analizat orja ogljikovodikov
Analizato r je treba kalibr irati z uporabo propana v zraku in prečiščeneg a sintetičnega zraka. Glej odsta vek 6.2 
Priloge B5 k temu pravilniku.
Vsak o od običajno uporabljenih območij delov anja se kalibr ira v skladu z odsta vki 4.3.3.2.1 do 4.3.3.2.4 te 
priloge.
4.3.3.2.1 Kali bracij sko krivuljo dobimo z najmanj petimi kalibraci jskimi točkami, ki so čim bolj enak omer no 
porazdeljene po območju delov anja. Nazivna koncentracij a kalibracijsk ega plina z najvišjo koncentracij o je 
vsaj 80 % obsega skale.
4.3.3.2.2 Kali bracij ska krivulja se izračuna z metod o najmanjših kvadrato v. Če je dobljena stopn ja polinoma višja od 3, 
je število kalibracijskih točk najmanj število stopnje polinoma plus 2.
4.3.3.2.3 Kali bracij ska krivulja se od nazivne vrednosti vsakeg a kalibracijsk ega plina ne razlikuje za več kot 2 %.
4.3.3.2.4 Z uporabo koeficiento v polinoma iz odsta vka 5 Priloge B5 se sestavi tabela dobljenih odčitk ov v razmer ju do 
prave koncentracij e v korakih, ki ne preseg ajo 1 % obsega skale. To se izvede za vsak o kalibr irano mer ilno 
območje analizat orja. Tabela vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so:
(a) datum kalibraci je, pote nciometr ični ničelni odčitki in odčitki za določit ev mer ilnega območja (kjer je 
ustrezno);
(b) nazivna skala;
(c) referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibraci jski plin;SL Uradni list Evropske unij e L 423/548 26.11.2021  
(d) dejanska in naved ena vrednost vsakeg a uporabljenega kalibraci jskeg a plina skupaj z odstotk ovnimi 
razlikami;
(e) gorivo in tip FID;
(f) zračni tlak FID.
4.3.3.2.5 Če je mogoče pristojnemu organu zadov oljiv o dokazati, da je lahk o altern ativna tehnologi ja (npr . računalnik , 
elektronsk o krmiljeno stikalo mer ilnega območja) enak o točna, se lahk o uporabijo tudi taki postopki .
4.4 Sistem za zapiso vanje temperature
Sistem za zapiso vanje temperature izpolnjuje zahteve iz odstavk ov 4.4.1 do 4.4.5 te priloge.
4.4.1 Temperatura v komor i se zapisuje na dveh točkah s tipaloma temperature, ki sta povez ana tako, da prikažeta 
srednjo vrednost. Mer ilne točke segajo v prost or približno 0,1 m od navpične središčne črte vsake stransk e 
stene na višini 0,9 ± 0,2 m.
4.4.2 Temperature posod za gorivo se zapisujejo s tipalom v posodi za gorivo (odsta vek 6.1.1 te priloge) pri uporabi 
postopka obremenitve posode z bencinom (odsta vek 6.5.5.3 te priloge) .
4.4.3 Temperatura se med mer jenjem emisij zaradi izhlapevanja nenehno zapisuje ali vnaša v sistem obdelave 
podatk ov vsaj enkrat na minuto.
4.4.4 Točnost sistema zapisovanja temperature je do ± 1,0 K, temperatura pa je določljiva v mejah ± 0,4 K.
4.4.5 Sistem zapisovanja ali obdelave podatk ov omogoča določanje časa na ± 15 sekund.
4.5 Sistem za zapiso vanje tlaka
Sistem za zapiso vanje tlaka izpolnjuje zaht eve iz odsta vkov 4.5.1 do 4.5.3.
4.5.1 Razlika Δp med zračnim tlakom v preizkusnem območju in tlakom v prostoru se med trajanjem mer itev emisij 
zaradi izhlapevanja zapisuje ali vnaša v sistem za obdelav o podatk ov vsaj enkrat na minuto.
4.5.2 Točnost sistema zapisovanja tlaka je do ± 0,3 kPa, tlak pa je določljiv v mejah ± 0,025 kPa.
4.5.3 Sistem zapisovanja ali obdelave podatk ov omogoča določanje časa na ± 15 sekund.
4.6 Ventilatorj i
Ventilatorj i izpolnjujejo zahte ve iz odstavk ov 4.6.1 do 4.6.2 te priloge.
4.6.1 Z uporabo eneg a ali več ventilatorjev ali puhal pri odpr tih vratih neprepustne komore za določite v emisi j 
zaradi izhlapevanja mora biti mogoče zmanjšati koncentracij o ogljikovodik ov v komor i na vrednost 
ogljikovodik ov v okolici.
4.6.2 Komora ima enega ali več ventilatorjev ali puhal z zmog ljivostjo 0,1 do 0,5 m3/s, ki temeljito mešajo ozračje 
v prost oru. Med mer itvami mora biti mogoče doseči enak omer no temperaturo in koncentraci jo 
ogljikovodik ov v komor i. Vozilo v prostoru ni izpostav ljeno neposrednemu toku zraka iz ventilator jev ali 
puhal.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/549  
4.7 Kali bracij ski plini
Plini izpolnjujejo zaht eve iz odsta vkov 4.7.1 in 4.7.2 te priloge.
4.7.1 Za kalibraci jo in delov anje so na voljo naslednji čisti plini:
prečiščeni sintet ični zrak: (čistost < 1 ppm C1 ekvivalenta, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO);
vsebnost kisika med 18 in 21 volumsk imi odst otki;
plinasto gorivo za analizator ogljikovodikov: (40 ± 2 % vodika, ostanek helij z manj kot 1 ppm C1 ekvivalenta 
ogljikovodika, manj kot 400 ppm CO 2);
propan (C3H8): s čistostjo najmanj 99,5 %;
butan (C4H10): s čistostjo najmanj 98 %;
dušik (N2) : s čistostjo najmanj 98 %.
4.7.2 Kali bracij ski in razponski plini vsebujejo mešanice propana (C3H8) in prečiščeneg a sintetičnega zraka. Dejanska 
koncentracija kalibraci jskeg a plina je v območju ± 2 % navedene vrednosti. Točnost razredčenih plinov , 
dobljenih pri uporabi delilnika plina, je ± 2 % dejanske vrednosti. Koncentracij e iz odstavk ov 4.2.3 in 4.3.3 te 
priloge se lahk o dosežejo tudi z uporabo delilnika plina, tako da je plin za redčenje sintetični zrak.
4.8 Tehtnica za posodo z aktivnim ogljem za mer jenje presežka hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka.
Natančnost teht nice za posodo z aktivnim ogljem je ± 0,02 g.
4.9 Segrevanje posode za gorivo (uporablja se le pri obremenitvi posode z aktivnim ogljem z bencinom)
4.9.1 Gor ivo v posodi se segreje z virom topl ote, ki ga je mogoče nadzirati; primer na je na primer grelna plošča 
z močjo 2 000 W. Grelni sistem mora enak omer no greti stene posode za gorivo pod gladino goriva, da se 
gorivo ne bi neenak omer no pregrelo. Hlapi nad gorivom v posodi se ne segreva jo.
4.9.2 Naprava za segrevanje posode za gorivo mora omogočati gretje goriva v posodi enak omer no za 14 °C s 16 °C 
v 60 minutah, pri čemer mora biti tipalo za temperaturo v položaju iz odsta vka 4.9.3 te priloge. Grelni sistem 
lahk o nadzira temperaturo goriva do ± 1,5 °C zahtevane temperature med segrevanjem posode.
4.9.3 Posoda za gorivo v vozilu mora biti brez puščanja opremljena s tipalom za temperaturo, ki omogoča mer jenje 
temperature na srednji točki goriva v posodi za gorivo, napolnjeni do 40 % prostorni ne.
5. POSTOPEK STARANJA POSOD Z AKTIVNIM OGLJEM NA PREIZKUSNI MIZI IN DOLOČ ITEV FAKTORJA PF
5.1 Staranje posod z aktivnim ogljem na preizkusni mizi
Pred preizkusom pri odstavitvi segret ega vozila in preizkusom dnevnih izgub se izvede staranje posode 
z aktivnim ogljem v skladu s postopk om na sliki C3/1.SL Uradni list Evropske unij e L 423/550 26.11.2021  
Slika C3/1
Postopek staranja posod z aktivnim ogljem na preizkusni mizi
5.1.1 Staranje z izpostav ljenostjo temperatur nim ciklom
Posoda se v posebni temperatur ni komor i izpostavi cikličnim spremembam temperature od –15 °C do 60 °C 
s 30-minutno stabilizacij o pri –15 °C in 60 °C. Vsak cike l traja 210 minut (glej sliko C3/2).
Temperatur ni gradient je čim bližje 1 °C/min. Skozi posode z aktivnim ogljem ne prehaja prisilni zračni tok.
Cikel se zaporedoma ponovi 50-krat. Skupaj ta postopek traja 175 ur.
Slika C3/2
Temperatur ni cike l
5.1.2 Staranje z izpostav ljenostjo tresenju
Po postopku temperatur nega staranja se posoda z aktivnim ogljem izpostav i vertikalnemu tresenju, pri čemer 
je posoda z aktivnim ogljem nameščena tako kot v vozilu , kvadratni koren od G (Grms) (efektivna vrednost 
pospeška) pa je večji od 1,5 m/s2 pri frekvenci 30 ± 10 Hz. Preizkus traja 12 ur.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/551  
5.1.3 Staranje z izpostav ljenostjo hlapom goriva in določitev BWC300
5.1.3.1 Staranje vključuje večkratno obremenitev s hlapi goriva in splak ovanje z zrak om iz laboratorija.
5.1.3.1.1 Po temperatur nem preizkusu in preizkusu s tresenjem se posoda z aktivnim ogljem nadalje stara z mešanico 
tržnega goriva, kot je določeno v odstavku 5.1.3.1.1.1 te priloge, in dušika ali zraka s prost ornino hlapov 
goriva 50 ± 15 %. Stopnja polnjenja hlapov goriva je 60 ± 20 g/h.
Posoda z aktivnim ogljem se obremeni do preboja pri dveh gramih. Namesto tega se lahk o obremenitev šteje za 
končano, ko raven koncentracij e ogljikovodikov na odpr tini za izpust zraka doseže 3 000 delcev na milij on.
5.1.3.1.1.1 Tržno gorivo, ki se uporablja za ta preizkus, izpolnjuje iste zaht eve glede naslednjih točk kot referenčno gorivo:
(a) gostota pri 15 °C;
(b) parni tlak;
(c) destilacija (70 °C, 100 °C, 150 °C);
(d) analiza ogljikovodikov (samo olefi ni, aromati, benzen);
(e) vsebnost kisika;
(f) vsebnost etanola.
5.1.3.1.2 Posoda z aktivnim ogljem se med 5 in 60 minutami po obremenitvi splakne s 25 ± 5 litri zraka na minut o 
z zrak om iz laborat orija za emisije, dokler ni doseženih 300 izmenja v prostorn ine.
5.1.3.1.3 Postopk i iz odstavk ov 5.1.3.1.1 in 5.1.3.1.2 te priloge se 300-krat pono vijo, nato pa se za posodo z aktivnim 
ogljem šteje, da je stabilizirana.
5.1.3.1.4 Postope k za mer jenje zmog ljivosti absor pcije butana (BWC) v zvezi s skupino emisi j zaradi izhlapevanja iz 
odsta vka 6.6.3 tega pravi lnika vključuje naslednje:
(a) stabilizirana posoda z aktivnim ogljem se obremeni, dokler se ne doseže preboj pri dveh gramih, nato pa se 
najmanj petkrat splakne. Posoda se obremeni tako, da se napolni z mešanico 50 volumskih odstotk ov 
butana in 50 volumskih odst otkov dušika s tako hitrostjo, da v posodo priteče 40 gramov butana na uro;
(b) splak ovanje se izvede v skladu z odstavk om 5.1.3.1.2 te priloge;
(c) zmog ljivost absor pcije butana (BWC) se zabeleži po vsaki obremenitvi;
(d) BWC300 se izračuna kot povprečje zadnjih petih vrednosti BWC.
5.1.3.2 Če starano posodo z aktivnim ogljem zagot ovi dobavit elj, proizvajalec vozila pred postopk om staranja o tem 
obvesti pristojni organ, da mu omogoči navzočnost med kate rim koli delom navedenega postopka na lokaciji 
dobavit elja.
5.1.3.3 Proizvajalec pristojnemu organu predloži poročilo o preizkusu z vsaj naslednjimi elementi:
(a) vrsta aktivnega oglja;
(b) stopnja obremenitve;
(c) specifi kaci je goriva.
5.2 Določit ev faktorja prepustnosti sistem a za shranjevanje goriva (glej sliko C3/3)SL Uradni list Evropske unij e L 423/552 26.11.2021  
Slika C3/3
Določitev faktorj a prepustnos ti
5.2.1 Izbere se sistem za shranjevanje goriva, reprezentativen za skupino, in se namesti na stojalo tako, da je 
v podobnem položa ju kot v vozilu. Posoda za gorivo se do 40 ± 2 % njene nazivne prostorn ine napolni 
z referenčnim gorivom s temperaturo 18 °C ± 2 °C. Stojalo, na katero je nameščen sistem za shranjevanje 
goriva, se za tri tedne posta vi v prost or z nadzorov ano temperaturo 40 °C ± 2 °C.
5.2.2 Ob koncu tretjega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovno napolni z referenčnim gorivom pri 
temperatur i 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % njene nazivne prost ornine.
V 6 do 36 urah se stojalo, na katero je nameščen sistem za shranjevanje goriva, postavi v zapr t prost or. 
V zadnjih šestih urah tega obdobja je temperatura okolice 20 °C ± 2 °C. V prvem 24-ur nem obdobju postopka 
iz odstavka 6.5.9 te priloge se v zapr tem prost oru izvede postopek za določanje dnevnih izgub. Hlapi goriva 
v posodi za gorivo se odzračujejo z odvaja njem iz zapr tega prost ora, s čimer se izključi možnost, da bi se 
emisije zaradi odzračevanja posode za gorivo upoštevale kot prepuščanje. Emisi je ogljikovodikov se izmer ijo, 
vrednost pa se zabeleži kot HC 3W.
5.2.3 Stoj alo, na katero je nameščen sistem za shranjevanje goriva, se za preostalih 17 tedno v ponovn o postavi 
v prost or z nadzorovano temperaturo 40 °C ± 2 °C.
5.2.4 Na koncu sedemnajst ega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovn o napolni z referenčnim gorivom pri 
temperatur i 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % njene nazivne prost ornine.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/553  
V 6 do 36 urah se stojalo, na katero je nameščen sistem za shranjevanje goriva, postavi v zapr t prost or. 
V zadnjih šestih urah tega obdobja je temperatura okolice 20 °C ± 2 °C. V prvem 24-ur nem obdobju postopka 
iz odstavka 6.5.9 te priloge se v zapr tem prost oru izvede postopek za določanje dnevnih izgub. Siste m za 
shranjevanje goriva se odzračuje z odvaj anjem hlapov iz zapr tega prost ora, s čimer se izključi možnost, da bi 
se emisi je zaradi odzračevanja posode za gorivo upoštevale kot prepuščanje. Emisi je ogljikovodik ov se 
izmer ijo, vrednost pa se v tem primer u zabeleži kot HC 20W.
5.2.5 Fakt or prepustnosti je razlika med HC 20W in HC 3W v g/24h, ki se z naslednjo enačbo izračuna kot vrednost, ki 
vključuje tri značilne števk e:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6 Če faktor prepustnosti določi dobavi telj, proizva jalec pred določitvi jo o tem obvesti pristojni organ, da mu 
omogoči prisotnost za prever janje na lokaciji dobavit elja.
5.2.7 Proizvajalec pristojnemu organu predloži poročilo o preizkusu, ki vsebuje vsaj naslednje element e:
(a) popoln opis preizkušenega sistema za shranjevanje goriva, vključno z informacijami o tipu preizkušene 
posode za gorivo, podatk om, ali je posoda za gorivo kovinska, nekovinska enoslojna ali večslojna, ter 
navedbo, katere vrste mat erialov so se uporabile za posodo za gorivo in druge dele sistema za 
shranjevanje goriva;
(b) srednje tedensk e vrednosti temperature, pri kater ih je potek alo staranje;
(c) vrednost HC, izmer jena v 3. tednu (HC 3W);
(d) vrednost HC, izmer jena v 20. tednu (HC 20W);
(e) ugoto vljeni faktor prepustnosti (PF).
5.2.8 Namest o v skladu z odstavki 5.2.1 do vključno 5.2.7 te priloge se lahk o proizva jalec, ki uporablja večslojne ali 
kovinsk e posode za gorivo, odloči, da bo namest o celotnega zgoraj navedeneg a mer ilnega postopka uporabil 
dodeljeni faktor prepustnosti (DFP):
DFP večslojna/k ovinska posoda za gorivo = 120 mg/24 h
Kad ar se proizva jalec odloči, da bo uporabil DFP , pristojnemu organu predloži izjav o, v kater i je jasno 
opredeljen tip posode za gorivo, in izjav o o vrstah uporabljenih mate rialov.
6. PREIZKUSNI POSTOPEK ZA MERIT VE PRI ODST AVITVI SEGRETEGA VOZIL A IN MERIT VE DNEVNIH IZGUB
6.1 Priprava vozila
Vozilo se pripravi v skladu z odsta vkoma 6.1.1 in 6.1.2 te priloge. Na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo 
pristojnega organa se lahk o viri emisij iz ozadja, ki niso povezani z gorivi (npr . barva, lepila, plastika, cevi za 
gorivo/h lape, pnevmatik e in drugi sesta vni deli iz gume ali polimerov ), pred preizkusom zmanjša jo na 
značilne ravni vozila iz ozadja (npr . s segrevanjem pnevmatik pri temperatur i 50 °C ali več v ustreznem 
obdobju, segrevanjem vozila, odstranitvijo tekočine za čiščenje vetrobransk ega stekla).
Pri zapr tem sistem u za shranjevanje goriva se posode vozila z aktivnim ogljem namesti jo tako, da so lahk o 
dostopne in da je njiho vo povezo vanje/ločevanje enostavno.
6.1.1 Pred preizkusom se vozilo mehansk o pripravi:
(a) izpušni sistem vozila ne sme kazati znak ov puščanja;
(b) vozilo se lahk o pred preizkusom očisti s paro;
(c) če je posoda obremenjena z bencinom (odsta vek 6.5.5.3 te priloge), mora biti posoda za gorivo v vozilu 
opremljena s tipalom za temperaturo, ki omogoča mer jenje temperature na srednji točki goriva v posodi 
za gorivo, napolnjeni do 40 % prost ornine;SL Uradni list Evropske unij e L 423/554 26.11.2021  
(d) v siste m za dovajanje goriva se lahk o namesti dodatna oprema, ki omogoča popolno izpraznitev posode za 
gorivo. Zaradi tega ni treba spreminjati ohišja posode;
(e) proizvajalec lahk o predlaga preizkusno metodo, ki upošt eva izgubo ogljikovodik ov z izhlapevanjem zgolj 
iz sistema za dovajanje goriva.
6.1.2 Vozilo se prepelje v preizkusni prost or, kjer je temperatura okolice med 20 °C in 30 °C.
6.2 Izbira načina in navodila o menjanju prestav
6.2.1 Pri vozilih z ročnim menjalnik om se upošteva jo navodila o menjanju prestav iz Priloge B2.
6.2.2 Pri vozilih, ki jih poganja izključno motor z notranjim zgorevanjem, se način izbere v skladu s Prilogo B6.
6.2.3 Pri vozilih NOVC-HEV in OVC-HEV se način izbere v skladu z Dodatk om 6 k Prilogi B8.
6.2.4 Na zaht evo pristojn ega organa se lahk o izbere način, ki se razlikuje od načinov iz odsta vkov 6.2.2 in 6.2.3 te 
priloge.
6.3 Preizkusni pogoji
Preizkusi iz te priloge se izvedejo z uporabo posebnih preizkusnih pogojev za vozilo H iz skupine interpolacij, 
ki ima med vsemi skupinami interpol acij, vključenimi v proučevano skupino emisij zaradi izhlapevanja, 
najv ečjo potrebo po energi ji cikla.
Alte rnativna možnost je, da se na zahtev o pristojneg a organa za preizkus uporabi kate ra koli energi ja cikla, 
reprezentativna za vozilo v skupini.
6.4 Potek preizkusnega post opka
Preizkusni postopek za nezapr te in zapr te sisteme za shranjevanje goriva se upošteva v skladu z diagramom 
poteka na sliki C3/4.
Zapr ti sistem i za shranjevanje goriva se preizkusij o z eno od dveh možnosti. Ena možnost je, da se vozilo 
preizkusi v enem neprekinjenem postopku. Druga možnost, imenovan a samost ojni preizkusni postopek, je, 
da se vozilo preizkusi v dveh ločenih postopki h, kar omogoča ponovit ev preizkusa na dinamometr u in 
preizkusov dnevnih emisi j, ne da bi bilo treba ponovi ti preizkus s presežk om hlapov goriva, sproščenih ob 
izenačenju tlaka v posodi, in mer jenje količine hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/555  
Slika C3/4
Diag rami potek a preizkusnega pos topk a
6.5 Neprekinjeni preizkusni postopek za nezapr te sisteme za shranjevanje goriva
6.5.1 Praznjenje posod za gorivo in ponovn o polnjenje
Posoda za gorivo v vozilu se izprazni. To se naredi tako, da pri tem ni premočnega splak ovanja ali premočne 
obremenitve naprav za uravn avanje izhlapevanja, nameščenih na vozilo. Navadno zadostuje odstranite v 
pokrova posode za gorivo. Posoda za gorivo se ponovno napolni z referenčnim gorivom pri temperatur i 18 ° 
C ± 2 °C do 40 ± 2 % njene nazivne prost ornine.SL Uradni list Evropske unij e L 423/556 26.11.2021  
6.5.2 Odsta vitev vozila
V petih minutah po dokončanju praznjenja in ponovneg a polnjenja z gorivom je vozilo odsta vljeno pri 
temperatur i 23 °C ± 3 °C za najmanj šest in največ 36 ur.
6.5.3 Vožnja za predk ondicioniranje
Vozilo se postavi na dinamometer z valji, med vožnj o pa se opravi jo naslednje faze cikla iz Priloge B1:
(a) za vozila razreda 1:
nizk o, srednje, nizk o, nizk o, srednje, nizk o;
(b) za vozila razredo v 2 in 3: nizk o, srednje, visok o, srednje.
Pri vozilih OVC-HEV se vožnja za predk ondicioniranje opra vi v stanju delov anja pri ohranjanju naboja, kot je 
opredeljeno v odstavku 3.3.6 tega pravilnika. Na zaht evo pristojn ega orga na se lahk o uporabi kater i koli drug 
način.
6.5.4 Praznjenje posod za gorivo in ponovn o polnjenje
V eni uri po vožnji za predk ondicioniranje se posoda za gorivo v vozilu izprazni. To se naredi tako, da pri tem 
ni premočnega splak ovanja ali premočne obremenitve naprav za uravna vanje izhlapevanja, nameščenih na 
vozilo . Navadno zadostuje odstranit ev pokrova posode za gorivo. Posoda za gorivo se pono vno napolni 
s preizkusnim gorivom pri temperatur i 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % njene nazivne prostorn ine.
6.5.5 Odsta vitev vozila
V petih minutah po dokončanju praznjenja in ponovneg a polnjenja z gorivom je vozilo parkirano za najmanj 
12 in največ 36 ur pri temperatur i 23 °C ± 3 °C.
Med odstavitvi jo se lahk o postopka iz odsta vkov 6.5.5.1 in 6.5.5.2 te priloge opravita v takem zaporedju, da se 
najpr ej izvede postopek iz odstavka 6.5.5.1, ki mu sledi postopek iz odstavka 6.5.5.2, ali pa se najprej izvede 
postopek iz odstavka 6.5.5.2, ki mu sledi postopek iz odstavka 6.5.5.1. Postopka iz odstavk ov 6.5.5.1 
in 6.5.5.2 se lahk o izvedeta tudi hkrati.
6.5.5.1 Polnjenje sistema REESS
Pri vozilih OVC-HEV se sistem REESS popolnoma napolni v skladu z zaht evami glede polnjenja iz 
odsta vka 2.2.3 Dodatka 4 k Prilogi B8.
6.5.5.2 Obremenite v posode z aktivnim ogljem
Posoda z aktivnim ogljem, starana v skladu z zaporedjem iz odstavk ov 5.1 do vključno 5.1.3.1.3 te priloge, se 
obremeni do preboja pri dveh gramih v skladu s postopk om iz odsta vka 6.5.5.2.1 te priloge.
Za predk ondicioniranje posode za izhlapevanje se uporabi ena od metod iz odstavk ov 6.5.5.3 in 6.5.5.4 te 
priloge. Pri vozilih z več posodami se predk ondicionira vsaka posoda posebej.
6.5.5.2.1 Za določanje preboja se mer ijo emisije iz posode z aktivnim ogljem.
Preboj je tukaj opredeljen kot trenute k, ko skupna količina ogljikovodik ov, ki pridejo iz posode z aktivnim 
ogljem, doseže dva grama.
6.5.5.2.2 Preboj je mogoče prever jati s prost orom za mer jenje emisi j zaradi izhlapevanja, kakor je opisano 
v odstavkih 6.5.5.3 in 6.5.5.4 te priloge. Določiti ga je mogoče tudi z dodatno posodo za izhlapevanje, 
priključeno na izhodu iz originalne posode na vozilu. Dodatna posoda se pred obremenitvi jo dobro splakne 
s suhim zrak om.
6.5.5.2.3 Mer ilna komora se nekaj minut tik pred preizkusom splakuje, dokler ni dosežena stabilna koncentracija 
ogljikovodik ov ozadja. Ventilat or oz. ventilatorji za mešanje zraka v komor i so v tem času vklopljeni.
Tik pred preizkusom se analizator ogljikovodik ov nastavi na ničelno vrednost in nastavi se njegov o mer ilno 
območje.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/557  
6.5.5.3 Obremenjevanje posode z aktivnim ogljem s pona vljajočim se zviševanjem temperature do preboja
6.5.5.3.1 Posoda oz. posode za gorivo se izpraznijo z uporabo izpustne pipe. To se naredi tako, da pri tem ni 
premočnega splak ovanja ali premočne obremenitve naprav za uravna vanje izhlapevanja, nameščenih na 
vozilo . Nav adno zadostuje odstranite v pokrova posode za gorivo.
6.5.5.3.2 Posode za gorivo se napolnijo s preizkusnim gorivom pri temperatur i 10–14 °C do 40 ± 2 % običa jne 
prost ornine posode. Ob tem se pokrov oz. pokrovi posode za gorivo ponovno pritrdi jo.
6.5.5.3.3 V eni uri od pono vnega polnjenja se vozilo z ugasnjenim mot orjem zapre v prostor za mer jenje emisi j zaradi 
izhlapevanja. Tipalo za temperaturo posode za gorivo se poveže s sistemom za zapiso vanje temperature. Vir 
topl ote je pravilno nameščen glede na posodo/posode in povezan z regulatorj em temperature. Vir topl ote je 
naved en v odsta vku 4.9 te priloge. Na vozilih, ki imajo več kot eno posodo za gorivo, se vse posode ogreva jo 
na enak način, kakor je opisano spodaj. Temperatur e posod so enake z odst opanjem ± 1,5 °C.
6.5.5.3.4 Gor ivo je lahk o umetno ogreto na začetno dnevno temperaturo 20 °C ± 1 °C.
6.5.5.3.5 Ko temperatura goriva doseže vsaj 19 °C, je treba takoj ugasni ti puhalo za splak ovanje prost ora, zapreti in 
zates niti vrata prostora ter začeti mer iti koncentracij o ogljikovodik ov v prostoru.
6.5.5.3.6 Ko temperatura goriva v posodi doseže 20 °C, se začne premočr tno ogrevanje za 15 °C. Gor ivo se segreva tako, 
da temperatura goriva med segrevanjem ustreza spodnji funkci ji z odstopanjem ± 1,5 °C. Zapisujeta se čas 
ogrevanja in naraščanje temperature.
Tr = To + 0,2333 × t
pri čemer je:
Tr= zahte vana temperatura (v K),
To= začetna temperatura (v K),
t= čas od začetka gretja posode za gorivo v minutah.
6.5.5.3.7 Takoj ko pride do preboja ali ko temperatura doseže 35 °C, kar koli se zgodi prej, se vir topl ote izključi, vrata 
prost ora se odtesni jo in odprejo, pokro v posode za gorivo pa se odstrani. Če do preboja še ni prišlo, ko je 
temperatura goriva že doseg la 35 °C, se vir topl ote odstrani iz vozila, vozilo se odstrani iz prost ora za 
mer jenje emisi j zaradi izhlapevanja, celoten post opek iz odsta vka 6.6.1.2 te priloge pa se ponovi, dokler ne 
nastane preboj.
6.5.5.4 Obremenjevanje posode z aktivnim ogljem z butanom do preboja
6.5.5.4.1 Če se za določanje preboja uporablja prost or (glej odstavek 6.5.5.2.2 te priloge), se vozilo postavi v prost or za 
emisije zaradi izhlapevanja z ugasnjen im motor jem.
6.5.5.4.2 Posoda z aktivnim ogljem se pripravi za postope k obremenjevanja. Posoda se pri tem ne sme odstraniti iz 
vozila, razen kadar je dostop do nje tako otežen, da je obremenjevanje izvedljivo le z odstranitvijo posode iz 
vozila. Pri tem je potrebna posebna pozor nost, da se ne pošk odujejo sestavni deli in celoten sistem za 
dovajanje goriva.
6.5.5.4.3 Posoda z aktivnim ogljem se napolni z mešanico 50 % volumensk ega deleža butana in 50 % volumenskeg a 
deleža dušika s tako hitrostjo, da priteče v posodo 40 gramov butana na uro.SL Uradni list Evropske unij e L 423/558 26.11.2021  
6.5.5.4.4 Takoj ko pride do preboja posode, se izključi dovod plina.
6.5.5.4.5 Posoda za mer jenje emisij zaradi izhlapevanja se nato zopet vgradi, vozilo pa se povrne v običajno delov no 
stanje.
6.5.6 Preizkus na dinamometr u
Preizkusno vozilo se potisne na dinamomete r, med vožnj o na njem pa se izvedejo cikli iz odstavka 6.5.3(a) ali 
(b) te priloge. Vozila OVC-HEV se preizkusij o v stanju delovanja pri praznjenju naboja. Nato se motor ugasne. 
Pri tem se lahk o vzorčijo emisije izpušnih plino v, rezultati pa se lahk o uporabijo za homolog acijo glede emisij 
zaradi izpušnih plino v ali homologaci jo glede porabe goriva, če ta postopek izpolnjuje zahte vo iz Priloge B6 ali 
Priloge B8.
6.5.7 Preizkus emisij zaradi izhlapevanja iz segret ega vozila po odsta vitvi
V sedmih minutah po preizkusu na dinamometr u in v dveh minutah po izklopu motorja se v skladu 
z odstavki 6.5.7.1 do 6.5.7.8 te priloge opravi preizkus emisi j zaradi izhlapevanja na odsta vljenem segret em 
vozilu . Izgube pri odsta vitvi segreteg a vozila se izračunajo v skladu z odstavk om 7.1 te priloge in zabeležijo 
kot MHS.
6.5.7.1 Pred zaključk om poteka preizkusa se mer ilna komora nekaj minut splakuje, dokler ni dosežena ustaljena 
koncentracija ogljikovodik ov ozadja. Ob tem se vključijo tudi ventilator ji za mešanje zraka v prost oru.
6.5.7.2 Neposredno pred preizkusom se analizator ogljikovodik ov nastav i na ničelno vrednost in nasta vi se njegov o 
mer ilno območje.
6.5.7.3 Ob zaključku voznega cikla se pokrov motor ja popolnoma zapre in prekinejo se vse poveza ve med vozilo m in 
preizkusno naprav o. Vozilo se odpelje v mer ilno komoro, pri tem pa se čim manj pritiska na pedal za plin. 
Preden je kater i koli del vozila v mer ilni komor i, se motor ugasne. Čas, ko je bil mot or izklopljen, se zapiše 
v sistem zapiso vanja podatk ov o mer itvah emisi j zaradi izhlapevanja in začne se zapiso vanje temperature. Pri 
tem se odprejo okna vozila in prtljažni prost ori, če niso že odpr ti.
6.5.7.4 Vozilo se z ugasnjenim motorjem potisne ali drugače premakne v mer ilno komoro.
6.5.7.5 Vrata prosto ra se neprepustno zaprejo in zatesni jo v dveh minutah od trenutka, ko je bil motor izklopljen, in 
v sedmih minutah od zaključka vožnje za kondicioniranje.
6.5.7.6 Čas odstavitve segret ega vozila, ki traja 60 ± 0,5 minute , se začne, ko je komora zatesnjena. Izmer ijo se 
koncentracija ogljikovodik ov, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CHCi, Pi in Ti za preizkus 
na odsta vljenem segret em vozilu. Te vrednosti se uporabij o za izračun emisi j zaradi izhlapevanja (odstavek 6). 
Temperatura okolice T v prost oru med 60-minutno odstavitvi jo segret ega vozila ni nižja od 23 °C in višja od 
31 °C.
6.5.7.7 Neposredno pred iztekom preizkusnega obdobja, ki traja 60 ± 0,5 minut e, se analizator ogljikovodikov nastavi 
na ničelno vrednost, nastavi pa se tudi njego vo mer ilno območje.
6.5.7.8 Ob izteku preizkusnega obdobja, ki traja 60 ± 0,5 minute, se izmer i koncentraci ja ogljikovodik ov v komor i. 
Izmer ita se tudi temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CHCf, Pf in Tf za preizkus na odsta vljenem 
segret em vozilu, ki se uporabljajo v izračunu iz odsta vka 6 te priloge.
6.5.8 Odsta vitev vozila
Preizkusno vozilo se po preizkusu emisij zaradi izhlapevanja na odstavljenem segret em vozilu odsta vi za 
najmanj šest ur in največ 36 ur od konca preizkusa na odstavljenem segretem vozilu do začetka preizkusa 
dnevnih emisij. Vsaj šest ur tega obdobja je vozilo odstavljeno pri temperatur i 20 °C ± 2 °C.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/559  
6.5.9 Preizkus dnevnih emisi j
6.5.9.1 Preizkusno vozilo se izpostav i dvema cikloma temperature okolice v skladu s profilom, določenim v 
tabeli C4/1, pri čemer lahk o najv ečje dovoljeno odst opanje kadar koli znaša ± 2 °C. Povprečno odst opanje 
temperature od tega profila, izračunano z uporabo absolutne vrednosti vseh izmer jenih odstopanj, ne preseg a 
± 1 °C. Tempe ratura okolice se mer i vsaj vsak o minuto. Tempe ratur ni cikel se začne, ko je čas Tstar t = 0, kot je 
določeno v odstavku 6.5.9.6 te priloge.
Tabela C4/1
Dnevni prof ili poteka temperature okolice 
Dnevni profil poteka temperature okolice za kalibracijo prost ora in 
preizkus emisij zaradi dihanja posode za gorivoNadomestni dnevni profil poteka temperature 
okolice za kalibracijo prostora
Čas (v urah)Temperatura
(v °Ci)Čas (v urah)Temper atura 
(v °Ci)Kalibracij a Preizkus
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2 Zapr ti prost or se nekaj minut tik pred preizkusom splakuje, dokler ni dosežena stabilna koncentracij a 
ogljikovodik ov ozadja. Ventilat orji za mešanje zraka v komor i so v tem času vklopljeni.SL Uradni list Evropske unij e L 423/560 26.11.2021  
6.5.9.3 Preizkusno vozilo se z ugasnjenim pogonskim sistem om ter odpr timi okni in prtljažnim prost orom prestav i 
v mer ilno komoro. Ventilatorji za mešanje zraka se namesti jo tako, da vzdržujejo najnižjo hitrost kroženja 
zraka 8 km/h pod posodo za gorivo.
6.5.9.4 Tik pred preizkusom se analizator ogljikovodik ov nastavi na ničelno vrednost in nastavi se njegov o mer ilno 
območje.
6.5.9.5 Vrata zapr tega prostora so neprepustno zapr ta.
6.5.9.6 V desetih minutah od zapr tja in zates nitve vrat se izmer ijo koncentracij a ogljikovodik ov, temperatura in zračni 
tlak, s čimer se pridobijo začetni odčitki koncentracij e ogljikovodik ov v prostoru CHCi, zračni tlak Pi in 
temperatura okolice v komor i Ti za preizkus dnevnih emisi j. V tem trenutku se začne Tstar t = 0.
6.5.9.7 Tik pred koncem vsakeg a obdobja vzorčenja emisij se analizat or ogljikovodikov nastav i na ničelno vrednost in 
nastav i se njego vo mer ilno območje.
6.5.9.8 Prvo in drugo obdobje vzorčenja emisi j se končata 24 ur ± 6 minut oziroma 48 ur ± 6 minut po začetku 
prvega vzorčenja, kot je določeno v odstavku 6.5.9.6 te priloge. Prete čeni čas se zabeleži.
Na koncu vsakeg a obdobja vzorčenja emisij se izmer ijo koncentracija ogljikovodik ov, temperatura in zračni 
tlak, ki se uporabij o za izračun rezultato v preizkusa dnevnih emisij z enačbo iz odstavka 7.1 te priloge. 
Rezultati, ki izhaja jo iz prvega 24-ur nega obdobja, se zabeležijo kot MD1. Rezultati, ki izha jajo iz drugega 
24-ur nega obdobja, se zabeležijo kot MD2.
6.6 Neprekinjeni preizkusni postopek za zapr te sisteme za shranjevanje goriva
6.6.1 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo enak 30 kPa ali višji:
6.6.1.1 Preizkus se opravi v skladu z opisom iz odsta vkov 6.5.1 do vključno 6.5.3 te priloge.
6.6.1.2 Praznjenje posod za gorivo in ponovn o polnjenje
V eni uri po vožnji za predk ondicioniranje se posoda za gorivo v vozilu izprazni. To se naredi tako, da pri tem 
ni premočnega splak ovanja ali premočne obremenitve naprav za uravna vanje izhlapevanja, nameščenih na 
vozilo . Navadno zadostuje odstranitev pokro va posode za gorivo, sicer pa se posoda z aktivnim ogljem 
odklopi. Posoda za gorivo se ponovn o napolni z referenčnim gorivom pri temperatur i 18 °C ± 2 °C do 
15 ± 2 % njene nazivne prostorni ne. Postopki, opisani v odsta vkih 6.6.1.3, 6.6.1.4 in 6.6.1.5 te priloge, se 
izvedejo v 36 urah, vozilo pa pri postopkih, opisanih v odsta vkih 6.6.1.4 in 6.6.1.5, ni izpostavljeno 
temperaturam, višjim od 25 °C.
6.6.1.3 Odsta vitev vozila
V petih minutah po dokončanju praznjenja in pono vnega polnjenja z gorivom je vozilo odstavljeno in 
stabilizirano pri temperatur i okolice 20 °C ± 2 °C za najmanj šest ur.
6.6.1.4 Znižanje tlaka v posodi za gorivo
Tlak v posodi se nato sprosti, da se notranji tlak v posodi za gorivo ne zviša na neobičajn o visok o raven . To se 
lahk o doseže z odstranitvi jo pokro va posode za gorivo vozila. Ne glede na metodo znižanja tlaka se v eni 
minuti pono vno vzpostavi prvotno stanje vozila.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/561  
6.6.1.5 Obremenite v in splak ovanje posode z aktivnim ogljem
Posoda z aktivnim ogljem, starana v skladu z zaporedjem iz odstavk ov 5.1 do vključno 5.1.3.1.3 te priloge, se 
obremeni do preboja pri dveh gramih v skladu s postopk om iz odstavk ov 6.5.5.4 do vključno 6.5.5.4.5 te 
priloge, nato pa se splakne s 25 ± 5 litri zraka na minuto z zrak om iz laboratorija za emisi je. Prostorn ina 
zraka za splak ovanje ne presega prostorn ine, določene v skladu z zahtevami iz odstavka 6.6.1.5.1. To 
obremenitev in splak ovanje je mogoče izvesti (a) z uporabo posode z aktivnim ogljem v vozilu pri temperatur i 
20 °C ali 23 °C ali (b) tako, da se posoda z aktivnim ogljem odklopi. V obeh primer ih se pritisk v posodi za 
gorivo ne sme dodatno sprostiti.
6.6.1.5.1 Določit ev najv ečje prost ornine za splak ovanje
Največja količina zraka za splak ovanje Volmax se določi s spodnjo enačbo. V primer u vozil OVC-HEV vozilo 
deluje v stanju delov anja pri ohranjanju naboja. Prostornina se lahk o določi tudi v okvir u ločenega preizkusa 
ali med vožnjo za predk ondicioniranje.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0,85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
pri čemer je:
VolPcycle skupna prostorni na za splak ovanje v litrih, zaokrožena na najbli žjega 0,1 litra in izmer jena 
z ustrezno naprav o (npr . mer ilnik om pret oka, nameščenim na izhodno odpr tino posode 
z aktivnim ogljem, ali enak ovredno naprav o) med vožnjo za predk ondicioniranje po hladnem 
zagonu iz odstavka 6.5.3 te priloge (v litrih);
Voltank nazivna prostorni na posode za gorivo, kot jo je navedel proizva jalec (v litrih);
FC Pcyc le poraba goriva v enem ciklu splak ovanja iz odsta vka 6.5.3 te priloge, ki se lahk o izmer i po 
vročem ali hladnem zagonu (v l/100 km). Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV se poraba goriva 
izračuna v skladu z odsta vkom 4.2.1 Priloge B8 k temu pravilniku;
Dist Pcycle teore tična razdalja do najbližjeg a 0,1 km za en cikel splak ovanja iz odsta vka 6.5.3 te priloge 
(v km).
6.6.1.6 Priprava na obremenitev posode z aktivnim ogljem s hlapi goriva, sproščenimi ob izenačenju tlaka
Po dokončanju obremenitve in splak ovanja posode z aktivnim ogljem se preizkusno vozilo prestav i v zapr t 
prost or, in sicer v komoro SHED ali ustrezno klimatsk o komoro. Dokaže se, da sistem ne pušča, izpostav itev 
tlaku pa se normalno izvede med preizkusom ali z ločenim preizkusom (npr. s tipalom tlaka na vozilu). 
Preizkusno vozilo se nato izpostavi prvim 11 uram prof ila temperature okolice, določenega za preizkus 
dnevnih emisij v tabeli C4/1, pri čemer lahk o največje dovoljeno odst opanje kadar koli znaša ± 2 °C. 
Povprečno odst opanje temperature od tega prof ila, izračunano z uporabo absolutne vrednosti vseh izmer jenih 
odstopanj , ne presega ± 1 °C. Temperatura okolice se mer i in zabeleži vsaj vsakih 10 minut.
6.6.1.7 Obremenite v posode z aktivnim ogljem s hlapi goriva, sproščenimi ob izenačenju tlaka
6.6.1.7.1 Znižanje tlaka v posodi za gorivo pred ponovnim polnjenjem
Proizvajalec zagoto vi, da postopka polnjenja z gorivom ni mogoče začeti, preden se tlak v zapr tem sistemu za 
shranjevanje goriva v celoti ne zniža na raven , ki je pri običa jnem delovanju in uporabi vozila manj kot 2,5 kPa 
višja od tlaka okolice. Na zahtev o pristojneg a organa predloži podrobne informaci je ali dokaže delov anje tega 
mehanizma (npr. s tipalom za tlak na vozilu ). Dov oljena je kakršna koli druga tehnična rešit ev, če zagot ovi 
varno polnjenje z gorivom in preprečuje, da bi se pred priključitvi jo naprave za polnjenje z gorivom na vozilo 
v ozračje sprostile prevelike emisije.SL Uradni list Evropske unij e L 423/562 26.11.2021  
6.6.1.7.2 V 15 minutah po tem, ko temperatura okolice doseže 35 °C, se varnostni ventil posode za gorivo odpre, da se 
lahk o posoda z aktivnim ogljem obremeni. Ta postopek obremenitve se lahk o izvede v zapr tem prostoru ali 
zuna j njega. Posoda z aktivnim ogljem, ki se obremeni v skladu s tem odstavk om, se odklopi in hrani na 
območju odsta vitve.
6.6.1.8 Mer jenje presežka hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka
Presežek hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka, se izmer i s postopk om iz odsta vka 6.6.1.8.1 ali 
6.6.1.8.2 te priloge.
6.6.1.8.1 Presežek hlapov goriva, sproščenih iz posode za aktivni ogljik na vozilu ob izenačenju tlaka, se lahk o izmer i 
z uporabo dodatne posode z aktivnim ogljem, ki je enaka kot posoda z aktivnim ogljem v vozilu, vendar ni 
nujno starana. Dodatna posoda z aktivnim ogljem se pred obremenitvijo v celoti splakne s suhim zrak om in je 
priklopljena neposredno na izhod iz posode na vozilu z najkr ajšo možno cevjo. Dodatna posoda z aktivnim 
ogljem se stehta pred postopk om iz odsta vka 6.6.1.7 te priloge in po njem.
6.6.1.8.2 Presežek hlapov goriva, sproščenih iz posode z aktivnim ogljem na vozilu ob izenačenju tlaka v njej, se lahk o 
izmer i z uporabo komore SHED.
V 15 minutah po tem, ko temperatura okolice doseže 35°C, kot je opisano v odstavku 6.6.1.6 te priloge, se 
komora neprepustno zapre in začne se mer ilni post opek .
Analizato r ogljikovodik ov se nastav i na ničelno vrednost in nastav i se njegov o mer ilno območje, nato pa se 
izmer ijo koncentracija ogljikovodikov (CHCi), temperatura (Ti) in zračni tlak (Pi), s čimer se pridobijo začetni 
odčitki CHCi, Pi in Ti za določitev presežka hlapov goriva, sproščenih iz zapr te posode za gorivo ob izenačenju 
tlaka.
Temperatura okolice T v zapr tem prost oru v mer ilnem postopku ni nižja od 25°C.
Na koncu postopka iz odsta vka 6.6.1.7.2 te priloge se koncentracija ogljikovodik ov (CHCf) v komor i izmer i po 
300 ± 5 sekundah. Izmer ita se tudi temperatura (Tf) in zračni tlak (Pf). To so končni odčitki CHCf, Pf in Tf za 
presežek hlapov goriva, sproščenih iz zapr te posode za gorivo ob izenačenju tlaka.
Rezultat določitve presežka sproščenih hlapov goriva iz zapr te posode za gorivo se izračuna v skladu 
z odstavk om 7.1 te priloge in zabeleži.
6.6.1.8.3 Teža dodatne posode z aktivnim ogljem pri preizkušanju v skladu z odstavk om 6.6.1.8.1 ali rezultat mer jenja 
v komor i SHED pri preizkušanju v skladu z odstavk om 6.6.1.8.2 se ne spremenita, dovoljeno odst opanje pa 
znaša ± 0,5 grama.
6.6.1.9 Odsta vitev vozila
Po končani obremenitvi posode s hlapi goriva se posoda z aktivnim ogljem v vozilu zamenja z nadomestno 
posodo z aktivnim ogljem (ki ima iste specifikacije kot prvotna posoda, vendar ni nujno starana), vozilo pa se 
nato za 6 do 36 ur odstavi pri temperatur i 23 ± 2 °C, da se stabilizira temperatura vozila.
6.6.1.9.1 Polnjenje sistema REESS
Pri vozilih OVC-HEV se sistem REESS med odsta vitvijo iz odsta vka 6.6.1.9 te priloge popolnoma napolni 
v skladu z zahtevami glede polnjenja iz odsta vka 2.2.3 Dodatka 4 k Prilogi B8.
6.6.1.10 Praznjenje posod za gorivo in ponovn o polnjenje
Posoda za gorivo v vozilu se izprazni in napolni z referenčnim gorivom pri temperatur i 18 °C ± 2 °C do 
40 ± 2 % njene nazivne prost ornine.
6.6.1.11 Odsta vitev vozila
Nato se vozilo na območju odsta vitve parkira za najmanj šest in najv eč 36 ur pri temperatur i 20 °C ± 2 °C, da 
se temperatura goriva stabilizira.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/563  
6.6.1.12 Znižanje tlaka v posodi za gorivo
Tlak v posodi se nato sprosti, da se notranji tlak v posodi za gorivo ne zviša na neobičajn o visok o raven . To se 
lahk o doseže z odstranitvi jo pokro va posode za gorivo vozila. Ne glede na metodo znižanja tlaka se v eni 
minuti pono vno vzpostavi prvotno stanje vozila. Nato se posoda z aktivnim ogljem v vozilu ponovno priklopi.
6.6.1.13 Uporabi jo se postopk i iz odstavk ov 6.5.6 do vključno 6.5.9.8 te priloge.
6.6.2 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo nižji od 30 kPa:
Preizkus se opravi v skladu z opisom iz odsta vkov 6.6.1.1 do vključno 6.6.1.13 te priloge. Vendar se v tem 
primer u temperatura okolice iz odstavka 6.5.9.1 te priloge nadomesti s prof ilom iz tabele C4/2 te priloge za 
preizkus dnevnih emisij.
Tabela C4/2
Prof il temperature okolice za alter nativno zaporedje za zapr t siste m za shranjevanje goriva 
Čas (v urah) Temperatura (v °C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2SL Uradni list Evropske unij e L 423/564 26.11.2021  
6.7 Samost ojni preizkusni postopek za zapr te sisteme za shranjevanje goriva
6.7.1 Mer jenje mase obremenitve s hlapi goriva, sproščenimi ob izenačenju tlaka
6.7.1.1 Uporabi jo se postopki iz odstavk ov 6.6.1.1 do vključno 6.6.1.7.2 te priloge. Masa obremenitve s hlapi goriva, 
sproščenimi ob izenačenju tlaka, je opredeljena kot razlika med težo posode vozila pred uporabo 
odsta vka 6.6.1.6 te priloge in njeno težo po uporabi odstavka 6.6.1.7.2 te priloge.
6.7.1.2 Presežek hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka, iz posode z aktivnim ogljem v vozilu se izmer i 
v skladu z odstavk oma 6.6.1.8.1 in 6.6.1.8.2 te priloge ter izpolnjuje zaht eve iz odsta vka 6.6.1.8.3 te priloge.
6.7.2 Preizkus emisij zaradi izhlapevanja iz odsta vljenega segreteg a vozila in dnevnih emisij zaradi dihanja posode za 
gorivo
6.7.2.1 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo enak 30 kPa ali višji:
6.7.2.1.1 Preizkus se opravi v skladu z opisom iz odstavk ov 6.5.1 do vključno 6.5.3 in odstavk ov 6.6.1.9 do 
vključno 6.6.1.9.1 te priloge.
6.7.2.1.2 Posoda z aktivnim ogljem se stara v skladu z zaporedjem iz odsta vkov 5.1 do vključno 5.1.3.1.3 te priloge, 
obremeni in splakuje pa se v skladu z odstavk om 6.6.1.5 te priloge.
6.7.2.1.3 Starana posoda z aktivnim ogljem se nato obremeni v skladu s postopk om iz odsta vka 6.5.5.4. Vendar se 
namesto obremenitve do preboja, kot je opisano v skladu z odstavk om 6.5.5.4.4, določi skupna masa 
obremenitve v skladu z odsta vkom 6.7.1.1 te priloge. Na zahtev o proizva jalca se lahk o namesto butana 
uporabi referenčno gorivo. Posoda z aktivnim ogljem se odklopi.
6.7.2.1.4 Uporabi jo se postopk i iz odstavk ov 6.6.1.10 do vključno 6.6.1.13 te priloge.
6.7.2.2 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo nižji od 30 kPa:
Preizkus se opravi v skladu z opisom iz odstavk ov 6.7.2.1.1 do vključno 6.7.2.1.4 te priloge. Vendar se v tem 
primer u temperatura okolice iz odsta vka 6.5.9.1 te priloge spremeni v skladu s prof ilom iz tabele A1/1 te 
priloge za preizkus dnevnih emisi j.
7. Izračun rezultato v preizkusa emisij zaradi izhlapevanja
7.1 Preizkusi emisij zaradi izhlapevanja iz odsta vkov 6 do vključno 6.7.2.2 te priloge omogočajo izračun emisi j 
ogljikovodik ov iz preizkusa s presežk om sproščenih hlapov goriva, preizkusa dnevnih emisi j in preizkusa na 
odsta vljenem segretem vozilu. Izgube zaradi izhlapevanja iz vsakeg a od teh preizkuso v se izračuna jo 
z uporabo začetne in končne koncentracij e ogljikovodik ov, temperature in tlaka v zapr tem prostoru, skupaj 
z neto prostorn ino prostora.
Uporabi se naslednja enačba:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
pri čemer je:
MHC masa ogljikovodik ov (v gramih);
MHC,out masa ogljikovodik ov, ki izhaja jo iz zapr tega prostora, za prost ore s stalno prostorni no za 
preizkušanje dnevnih emisi j (v gramih);
MHC,in masa ogljikovodik ov, ki prihaja jo v zapr ti prostor , za prostore s stalno prost ornino za 
preizkušanje dnevnih emisi j (v gramih);
CHC izmer jena koncentracija ogljikovodik ov v zapr tem prostoru, izražena kot prostorn ina ppm 
v ekvivalentu C1;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/565  
V neto prostorni na prost ora v m3, popravlje na za prost ornino vozila z odpr timi okni in odpr tim 
prtljažnim prostorom. Če prost ornina vozila ni znana, se odšt eje prost ornina 1,42 m3;
T temperatura okolice v komor i (v K);
P zračni tlak (v kPa) ;
H/C razmer je med vodik om in ogljikom,
pri čemer je:
H/C enak o 2,33 za mer jenje presežka hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka, v komor i SHED 
in za izgube iz preizkusa dnevnih emisij;
H/C enak o 2,20 za izgube pri odsta vitvi segreteg a vozila;
H/C enak o 2,67 za kalibraci jo;
k 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), v (g × K/(m3 × kPa) );
i začetni odčit ek;
f končni odčitek.
7.1.1 Namest o enačbe iz odsta vka 7.1 te priloge se lahk o na željo proizva jalca za prost or s spremenljivo prost ornino 
uporabi naslednja enačba:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
pri čemer je:
MHC masa ogljikovodik ov (v gramih);
CHC izmer jena koncentracija ogljikovodik ov v zapr tem prostoru, izražena kot prostorn ina ppm 
v ekvivalentu C1;
V neto prostorni na prost ora v m3, popravlje na za prost ornino vozila z odpr timi okni in odpr tim 
prtljažnim prostorom. Če prost ornina vozila ni znana, se odšt eje prost ornina 1,42 m3;
Ti začetna temperatura okolice v komor i (v K);
Pi začetni zračni tlak (v kPa);
H/C razmer je med vodik om in ogljikom,
H/C enak o 2,33 za mer jenje presežka hlapov goriva, sproščenih ob izenačenju tlaka, v komor i SHED 
in za izgube iz preizkusa dnevnih emisij;
H/C enak o 2,20 za izgube pri odsta vitvi segreteg a vozila;
H/C enak o 2,67 za kalibraci jo;
k 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), v (g × K/(m3 × kPa) );
i začetni odčit ek;
f končni odčitek.
7.2 Rezultat izračuna (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) je pod mejno vrednostjo iz odstavka 6.6.2 tega pravilnika.
8. Poročilo o preizkusu
Poročilo o preizkusu vsebuje vsaj naslednje elemente:
(a) opis obdobi j odstavitve vozila, skupa j s časom in srednjimi vrednostmi temperature;
(b) opis uporabljene starane posode z aktivnim ogljem in sklic na pripadaj oče poročilo o staranju;
(c) srednjo vrednost temperature med preizkusom na odstavljenem segret em vozilu;
(d) mer itev med preizkusom na odsta vljenem segretem vozilu , HSL;
(e) prvo mer itev dnevnih izgub, DL prvi dan;SL Uradni list Evropske unij e L 423/566 26.11.2021  
(f) drugo mer itev dnevnih izgub, DL drugi dan;
(g) končni rezultat preizkusa emisij zaradi izhlapevanja, izračunan v skladu z odsta vkom 7 te priloge;
(h) naved eni razbremenilni tlak sistem a v posodi za gorivo (za zapr te sisteme za shranjevanje goriva);
(i) vrednost obremenitve s sproščenimi hlapi goriva (če je bil uporabljen samostojn i preizkusni postopek iz 
odstavka 6.7 te priloge).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/567  
PRILOGA C4 
Preizkus tipa 5 
(opis preizkusa vzdržljiv osti za prev erjanje trajnosti napra v za uravnavanje onesnaževanja) 
1. UVOD
1.1 V tej prilogi je opisan preizkus za prever janje trajnosti naprav proti onesnaževanju, s katerimi so opremljena vozila 
z motorjem s prisilnim ali kompresi jskim vžigom.
Za raven 1A:
Zahteve za trajnost se dokažejo z eno od treh možnosti, določenih v odstavkih 1.2, 1.3 in 1.4.
Za raven 1B:
Zahteve za trajnost se dokažejo z eno od dveh možnosti, določenih v odsta vkih 1.2 in 1.4.
1.2 Preizkus trajnosti celotnega vozila se po možnosti izvede na vozilu s potrebo po energiji cikla VH (kot je 
opredeljeno v odstavku 4.2.1.1.2 Priloge B4), ki ima med vsemi skupinami interpolaci j, vključenimi v skupino za 
trajn ost, najv ečjo potrebo po energiji cikla, izvaja pa se z vožnj o na preizkusni stezi, cesti ali dinamometr u z valji. 
Zahtevan a energija cikla preizkusnega vozila se lahk o dodatno poveča, da se zajamejo prihodnje razšir itve.
1.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Proizvajalec se lahk o odloči za preizkus trajnosti s staranjem na preizkusni naprav i. Tehnične zahteve za ta 
preizkus so določene v odstavku 2.2 te priloge.
1.4 Namest o preizkusa trajn osti se lahk o proizvajalec po potrebi odloči za uporabo dodeljenih faktorjev poslabšanja iz 
tabel 3A in 3B (kot je ustrezno) v odsta vku 6.7.2 tega pravilnik a.
1.5 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Na zahte vo proizvajalca lahk o tehnična služba izvede preizkus tipa 1, preden se zaključi preizkus trajnosti 
celotnega vozila ali preizkus trajnosti s staranjem na preizkusni napravi, pri čemer uporabi dodeljene faktorj e 
poslabšanja iz tabele 3A v odstavku 6.7.2 tega pravi lnika. Po koncu preizkusa trajnosti celotnega vozila ali 
preizkusa trajnosti s staranjem na preizkusni napravi lahk o tehnična služba spremeni rezultate homologaci je, 
zapisane v Prilogi A2 k temu pravi lniku, in sicer tako, da zamenja dodeljene faktorje poslabšanja v zgor nji tabeli 
s tistimi, ki so bili izmer jeni pri preizkusu trajnosti celotnega vozila ali preizkusu trajnosti s staranjem na 
preizkusni naprav i.
1.6 Fakt orji poslabšanja se določijo s postopk i iz odstavka 1.2 in, kjer je ustrezno, odstavka 1.3 te priloge ali z uporabo 
dodeljenih vrednosti iz tabele v odsta vku 1.4 te priloge. Fakt orji poslabšanja se uporabljajo za ugotavlj anje 
skladnosti z zaht evami glede ustreznih mejnih vrednosti emisi j, določenih v odstavku 6.3.10 tega pravilnika med 
ciljno življenjsk o dobo vozila.
1.7 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1B.
Ne glede na zahteve iz te priloge se zahteva glede trajnosti, če se homologaci jskem u organu predloži vozilo, ki je 
kilometr ino ciljne življenjske dobe vozila doseg lo z vzorcem A ali B iz Dodatka 3b k tej prilogi, rezultat preizkusa 
tipa 1 s tem vozilom pa izpolnjuje mer ila iz tabele 1B v odsta vku 6.3.10 tega pravilnik a, šteje za izpolnjeno.SL Uradni list Evropske unij e L 423/568 26.11.2021  
2. TEHNIČNE ZAHTEVE
2.1 Proizvajalec vozila kot obrat ovalni cikel za preizkus trajnosti celotnega vozila uporabi standardni cestni cikel (SRC), 
opisan v Dodatku 3 k tej prilogi. Preizkusni cike l se izvaja, dokler vozilo ne doseže ciljne življenjsk e dobe.
Samo za raven 1B:
Proizvajalec vozila kot obrato valni cikel za preizkus trajnosti celotnega vozila izbere enega od vozni h ciklov , 
opisanih v Dodatku 3b k tej prilogi.
2.2 Preizkus trajn osti s staranjem na preizkusni naprav i
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
2.2.1 Za izvedbo preizkusov trajnosti s staranjem na preizkusni naprav i mora biti vozilo, uporabljeno za mer jenje 
temperature katalizatorja in/ali filtra za delce, VH.
Med preizkusom se uporabi gorivo, ki je določeno v odstavku 4 te priloge.
2.3 Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
Preizkus trajnosti s staranjem na preizkusni naprav i, ki se uporabi, mora biti ustrezen glede na tip motorja, kot je 
opisano v odsta vkih 2.3.1 in 2.3.2 te priloge.
2.3.1 Vozila z motor ji s prisilnim vžigom
2.3.1.1 Postope k staranja na preizkusni naprav i zaht eva namestitev celotnega sistema za naknadno obdela vo izpušnih 
plino v na naprav o za staranje.
Staranje na preizkusni napravi se izvede tako, da se v času, izračunanem iz enačbe za čas staranja na preizkusni 
naprav i (BAT), sledi standardnemu ciklu na preizkusni napravi (SBC). V enačbo BAT je treba vnesti podatk e o času 
pri temperatur i za katalizator , izmer jene med standardnim cestnim ciklom (SRC), kot je opisano 
v odstavku 2.3.1.3.
2.3.1.2 SBC Standardni postopek staranja katalizator ja na preizkusni naprav i se izvede tako, da se sledi SBC. SBC se izvaja 
skozi časovno obdobje, izračunano z enačbo BAT. SBC je opisan v Dodatku 1 k tej prilogi.
2.3.1.3 Podatki o času pri temperatur i za katalizator . Tempe ratura katalizatorj a se izmer i med vsaj dvema polnima cikloma 
cikla SRC, kot je opisano v Dodatku 3 k tej prilogi.
Tempe ratura katalizatorja se izmer i na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorj u na 
preizkusnem vozilu. Temperatura se lahk o izmer i tudi na drugem mestu, če je na podlagi dobre inženirske presoje 
mesto prilagojeno tako, da predstavlja temperaturo, izmer jeno na mestu z najvišjo temperaturo.
Tempe ratura katalizatorja se mer i s frekvenco najmanj 1 Hz (ena mer itev na sekundo).
Izmer jeni rezultati temperature katalizatorja se razporedijo v histo gram, v katerem skupine temperatur ne smejo 
biti višje od 25 °C.
2.3.1.4 Čas staranja na preizkusni naprav i (BAT) se izračuna z enačbo BAT:
te za temperatur ni inter val = th e((R/T r) – (R/T v));
skupni te = vsota te iz vseh temperatur nih skupin;
čas staranja na preizkusni naprav i = A (skupni te);
pri čemer je:
A = 1,1 ta vrednost korigira čas staranja katalizatorja, da se upošte va poslabšanje zaradi 
drugih vzrok ov poleg topl otnega staranja katalizatorja;
R = topl otna reaktivnost katalizatorja = 17 500SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/569  
th = čas (v urah), izmer jen znotraj predpisaneg a temperatur nega inter vala na 
histo gramu temperature katalizat orja vozila in prilagojen na celotno življenjsk o 
dobo; npr. če histogram prikazuje 400 km in je življenjska doba 160 000 km, se vsi 
časovni vnosi v histo gramu pomnožijo s 400 (160 000 /400);
Skupni te = enak ovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperatur i Tr na napravi za 
staranje katalizatorj a postara toliko, da kaže enak o stopn jo poslabšanja, kot je 
prisotna pri katalizator ju po 160 000 km zaradi topl otnega deaktiviranja;
te za 
inter val= enak ovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperatur i Tr na napravi za 
staranje katalizatorj a postara toliko, da kaže enak o stopn jo poslabšanja, kot je 
prisotna pri katalizator ju po 160 000 km zaradi topl otnega deaktiviranja pri tem -
peratur nem inter valu Tv;
Tr = efektivna referenčna temperatura katalizatorja (v K) pri preizkusu katalizator ja na 
preizkusni naprav i med ciklom staranja na preizkusni napravi. Efektivna 
temperatura je konstantna temperatura, ki bi povzročila enak o stopnjo staranja kot 
različne temperature, ki bi nastale med ciklom staranja na preizkusni naprav i;
Tv = sredinska temperatura (v K) temperatur nega intervala v histogramu temperature 
katalizatorj a vozila pri vožnj i po cesti.
2.3.1.5 Efekti vna referenčna temperatura pri SBC. Določi se efektivna referenčna temperatura SBC za dejansk o zasnov o 
sistema katalizatorj a in za dejansk o naprav o za staranje pri uporabi naslednjih postopk ov:
(a) mer jenje podatk ov o času pri temperatur i v sistemu katalizatorja na preizkusni napravi za staranje 
katalizator ja po SBC. Temperatura katalizatorja se izmer i na mestu z najv išjo temperaturo v najbolj vročem 
katalizator ju v sistemu. Temperatura se lahk o izmer i tudi na drugem mestu, če je mest o prilagojeno tako, da 
predstavlja temperaturo, izmer jeno na mestu z najvišjo temperaturo.
Temperatura katalizatorj a se mer i s frekvenco najmanj 1 Hz (ena mer itev na sekundo) med preizkusom 
staranja na preizkusni napravi, ki traja vsaj 20 minut. Izmer jeni rezultati temperature katalizatorj a se 
razporedijo v histo gram, v katerem skupine temperatur ne smejo biti višje od 10 °C;
(b) enačba BAT se uporabi za izračun efektivne referenčne temperature s ponovitvenimi spremembami referenčne 
temperature (Tr), dokler izračunani čas staranja ni enak dejanskemu času, prikazanemu v histo gramu 
temperature katalizatorj a, ali ga ne presega. Izračunana temperatura je efektivna referen čna temperatura pri 
SBC za ta sistem katalizatorj a in preizkusno naprav o za staranje.
2.3.1.6 Preizkusna naprava za staranje katalizatorja. Preizkusna naprava za staranje katalizatorj a sledi SBC in čelni strani 
katalizatorj a dovaja izpušne pline z ustreznim pret okom, sesta vinami in temperaturo izpušnih plinov .
Vsa oprema in postopki za staranje na preizkusni napravi zapisujejo ustrezne informaci je (npr . izmer jena razmer ja 
Z/G in čas pri temperatur i v katalizator ju) za zagot ovitev, da je preizkus staranja na preizkusni naprav i 
dokumentiran in da je zares prišlo do zadostnega staranja.
2.3.1.7 Potrebni preizkusi Za izračun faktorjev poslabšanja morata biti na preizkusnem vozilu izvedena vsaj dva preizkusa 
tipa 1 pred preizkusom s staranjem strojne opreme naprav e za uravna vanje emisij in vsaj dva preizkusa tipa 1 po 
ponovni namestitvi postarane strojne opreme naprav e za uravna vanje emisij na preizkusno naprav o.
Proizvajalec lahk o izvede dodatne preizkuse. Fakt orji poslabšanja se izračunajo v skladu z metod o izračuna, kot je 
določena v odstavku 7 te priloge.
2.3.2 Vozila z motor ji s kompr esijskim vžigomSL Uradni list Evropske unij e L 423/570 26.11.2021  
2.3.2.1 Naslednji postope k staranja na preizkusni napravi se uporablja za vozila z motor ji s kompr esijskim vžigom, 
vključno s hibr idnimi vozili.
Postope k staranja na preizkusni naprav i zaht eva namestitev sistem a za naknadno obdelav o izpušnih plino v na 
naprav o za staranje sistema za naknadno obdelav o izpušnih plinov .
Če sistem za naknadno obdelav o izpušnih plinov uporablja reage nt, se celotni sistem za vbrizga vanje namesti in 
uporablja za staranje.
Staranje na preizkusni napravi se izvede tako, da se sledi standardnemu ciklu na preizkusni napravi za dizelske 
motorj e (SDBC) za število regeneraci j/razžvepljevanj, izračunano iz enačbe za trajanje staranja na preizkusni 
naprav i (BAD).
2.3.2.2 SDBC Standardno staranje na preizkusni napravi se izvede tako, da sledi SDBC. SDBC se izvaja skozi časov no 
obdobje, izračunano z enačbo za BAD. SDBC je opisan v Dodatku 2 k tej prilogi.
2.3.2.3 Podatki o regeneraci ji. Inter vali rege neracije se izmer ijo med vsaj 10 polnimi cikli cikla SRC, kot je opisano 
v Dodatku 3 k tej prilogi. Namest o tega se lahk o uporabij o tudi intervali iz postopk a za določitev Ki.
Kad ar je to primer no, se na podlagi proizvajalčevih podatk ov proučijo tudi inter vali razžvepljevanja.
2.3.2.4 Trajanje staranja na preizkusni napravi za dizelsk e motor je Trajanje staranja na preizkusni napravi se izračuna 
z enačbo BAD:
trajanje staranja na preizkusni naprav i = število ciklov regeneraci je in/ali razžvepljevanja (kar koli je daljše), 
enak ovredno 160 000 km vožnje.
2.3.2.5 Preizkusna naprava za staranje Preizkusna naprava za staranje sledi SDBC in dovodni odpr tini sistema za 
naknadno obdelav o izpušnih plino v dovaja izpušne pline z ustreznim pretok om, sesta vinami in temperaturo 
izpušnih plino v.
Proizvajalec zapiše število rege neracij/razžvepljevanj (kadar je to primer no), za zagot ovitev, da je zares prišlo do 
zadostnega staranja.
2.3.2.6 Potrebni preizkusi Za izračun faktorjev poslabšanja morata biti na VH izvedena vsaj dva preizkusa tipa 1 pred 
preizkusom s staranjem strojne opreme naprav e za uravna vanje emisij in vsaj dva preizkusa tipa 1 po pono vni 
namestitvi postarane strojne opreme naprav e za uravnavanje emisij na preizkusno naprav o. Proizvajalec lahk o 
izvede dodatne preizkuse. Fakt orji poslabšanja se izračuna jo v skladu z metod o izračuna iz odsta vka 7 te priloge 
in v skladu z dodatnimi zahtevami iz tega pravilnika.
3. PREIZKUSNO VOZILO
3.1 Vozilo je VH. Je v dobrem tehničnem stanju; motor in naprav e za preprečevanje onesnaževanja so novi. Vozilo je 
lahk o enak o vozilu , namenjenemu preizkusu tipa 1; v tem primer u se preizkus tipa 1 opravi po tem, ko je vozilo 
prevozi lo najmanj 3 000 km cikla staranja iz Dodatka 3 k tej prilogi.
3.1.1 Posebne zahte ve za hibr idna vozila so navedene v Dodatku 4 k tej prilogi.
4. GORIV O
Preizkus trajn osti se opra vi s primer nim gorivom, ki je razpoložljivo na tržišču.
5. Vzdrževanje vozila in prilagoditve
Vzdrževanje, prilagoditve in uporaba preizkusnih vzvod ov za upravljanje vozila so taki, kot jih je priporočil 
proizvajalec. Če med izvajan jem preizkusa trajnosti celotnega vozila pride do okvare, ki ni povezana z emisijami 
in/ali porabo goriva in/ali porabo energi je, lahk o proizva jalec vozilo popravi in nadaljuje preizkus trajnosti. 
V nasprotnem primer u se proizva jalec posvetuje s homolog acijskim organom, da bi našla skupno dogo vorj eno 
rešitev .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/571  
6. DELO VANJE VOZIL A NA PREIZKUSNI STEZI, CESTI ALI DINAMOMETR U Z VALJI
6.1 Obrat ovalni cikel
Med delo vanjem na preizkusni stezi, cesti ali preizkusni naprav i z valji se prevozi razdalja po programu vožnje, 
opisanem v Dodatku 3 k tej prilogi.
6.2 Preizkus trajnosti ali spremenjeni preizkus trajnosti, če tako odloči proizva jalec, se izvaja, dokler vozilo ne doseže 
ciljne življenjsk e dobe.
6.3 Preizkusna oprema
6.3.1 Dinamometer z valji
6.3.1.1 Če se preizkus trajn osti opravi na dinamometr u z valji, ta omogoči izvajanje cikla iz Dodatka 3 k tej prilogi. Zlasti 
je opremljen s sistem i za simuliranje vztrajnosti in voznega upora.
6.3.1.2 Uporablja jo se koeficie nti cestne obremenitve za visok o vrednost za vozilo (VH).
6.3.1.3 Sistem hlajenja vozila mora omogočiti delo vanje vozila pri temperaturah, podobnih tistim, doseženim na cesti 
(olje, voda, izpušni sistem itd.).
6.3.1.4 Za nekate re druge prilagoditve in značilnosti preizkusnih naprav velja, da so enake, če je potrebno, tistim iz 
Priloge B5 k temu pravilniku (npr. vztrajnos t, ki je lahk o mehanska ali elektronska).
6.3.1.5 Vozilo se lahk o premesti, kjer je potrebno, na drugačno naprav o, da se lahk o opravi jo preizkusi mer jenja emisi j.
6.3.2 Delovan je na preizkusni stez i ali cesti
Ko se preizkus trajnosti na preizkusni stezi ali cesti konča, je preizkusna masa vozila enaka masi, ki jo vozilo ohrani 
pri preizkusih, opravl jenih na dinamometr u z valji.
7. MERJENJE EMISIJ ONESNAŽEV AL
Prvi preizkus se izvede, ko vozilo doseže kilometr ino med 3 000 km in 5 000 km. Nadaljnji preizkusi se izvedejo 
pri 20 000 km (± 400 km) in nato vsakih 20 000 km (± 400 km) ali pogosteje, v rednih inter valih, dokler se ne 
doseže ciljna življenjska doba. Izpušne emisi je se izmer ijo v skladu s preizkusom tipa 1, kot je opredeljen 
v odsta vku 6.3 tega pravilnika. Na željo proizva jalca se lahk o kate ri koli od zgor njih preizkusov ponovi. V takem 
primer u se povprečna vrednost vseh ponovl jenih preizkusov šteje kot ena vrednost za ustrezno kilometr ino. Po 
doseženi ciljni življenjski dobi, ki se zaht eva za raven 1B, ni več treba ločeno beležiti rezultato v emisi j iz prvih 
treh faz cikla WLTP.
Mejne vrednosti, ki morajo biti izpolnjene, so navedene v odstavku 6.3.10 tega pravilnika.
Če so vozila opremljena s sistem i z redno regeneraci jo iz odstavka 3.8.1 tega pravilnika, se prever i, ali se vozilo 
približuje obdobju rege neracije. Če je tako, je treba vozilo voziti do konca rege neracije. Če se rege neracija začne 
med mer jenjem emisi j, se izvede nov preizkus (vključno s predk ondicioniranjem) in prvi rezultat se ne upošteva.
Vsi rezultati emisij izpušnih plino v se grafi čno prikažejo kot funkci ja vozne razdalje na sistemu, zaokrožene na 
najbli žji kilometer , in najustreznejša ravna črta, ki jo je mogoče potegniti po metodi najmanjšega kota, se zariše 
skozi vse te podatk ovne točk e.SL Uradni list Evropske unij e L 423/572 26.11.2021  
Za raven 1A:
Podatki so sprejemljivi za uporabo pri izračunu faktor ja poslabšanja le, če so interpolirane točke pri 5 000 km, 
točke ciljne življenjsk e dobe na tej črti pa so v zgoraj navedenih mejah.
Podatki so sprejemljivi tudi, če najustreznejša ravna črta prečka velja vno mejno vrednost z negativnim naklonom 
(interpoliran a točka pri 5 000 km je višje od točke ciljne življenjske dobe), vendar je dejanska podatk ovna točka 
ciljne življenjsk e dobe pod mejno vrednostjo.
Za raven 1B:
Podatki so sprejemljivi za uporabo pri izračunu faktor ja poslabšanja le, če so ekstrapolirane točke pri 3 000 km, 
točke ciljne življenjsk e dobe na tej črti pa so v zgoraj navedenih mejah.
7.1 Multiplikativni faktor poslabšanja emisij izpušnih plino v se izračuna za vsak o onesnaževalo:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
pri čemer je:
Mi 1 == masne emisije onesnaževala i v g/km, interpolirane do 5 000 km, za raven 1A,
masne emisije onesnaževala i v g/km, ekstrapolirane do 3 000 km, za raven 1B,
Mi 2= masne emisije onesnaževala i v g/km, interpolirane do ciljne življenjsk e dobe.
Te interpoli rane vrednosti se izračunajo na najmanj štiri decimalna mesta natančno na desni strani decimalne 
vejice pred deljenjem ene z drugo za določite v faktorja poslabšanja. Rezultat se zaokroži na tri decimalna mesta.
Če je faktor poslabšanja manj kot ena, se šteje, da je enak ena.
Na zaht evo proizvajalca se izračuna aditivni faktor poslabšanja emisij izpušnih plino v za vsak o onesnaževalo:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Če je aditivni faktor poslabšanja, izračunan z zgor njo formulo, negativen, se določi, da je enak nič.
Ti aditivni faktorji poslabšanja sledij o istim pravilom, kot so določena za multiplikativne faktorje poslabšanja 
v zvezi z ravnjo 1A (štir ifazni cike l WLTP) in ravnjo 1B (trifazni cikel WLTP).SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/573  
Dodatek 1 
Standardni cikel na preizkusni napra vi (SBC) 
Ta dodatek se uporablja samo za raven 1A.
1. UVOD
Standardni postope k za preizkus trajnosti s staranjem je sesta vljen iz staranja sistema s katalizatorjem/lam bda sondo 
in/ali siste mom tipala z razmer jem zrak/gor ivo na preizkusni naprav i za staranje, ki sledi standardnemu ciklu na 
preizkusni naprav i (SBC), opisanemu v tem dodatku. SBC zahteva uporabo preizkusne naprav e za staranje 
z motor jem, ki je vir dovedenega plina za katalizator . SBC je 60-sekundni cikel, ki se po potrebi pona vlja na 
preizkusni napravi za staranje, s kater im izvajamo staranje skozi zahtevano časovno obdobje. SBC se določi na 
podlagi temperature katalizatorj a, razmer ja med zrak om in gorivom (Z/G) v motor ju in količine vpihaneg a 
sekundar nega zraka, ki se doda ja pred prvim katalizat orjem.
2. NADZOR TEMPERA TURE KATALIZA TORJA
2.1 Tempe ratura katalizatorj a se izmer i v substratu katalizatorja na mestu z najv išjo temperaturo v najbolj vročem 
katalizatorj u. Namesto tega se lahk o izmer i temperatura dovedenega plina, ki se pretvori v temperaturo substrata 
katalizatorj a z linear no pretvor bo, ki se izračuna iz korelaci jskih podatk ov, zbranih o zasno vi katalizatorj a in 
preizkusni naprav i za staranje, ki se bo uporabila pri postopku staranja.
2.2 Tempe ratura katalizator ja se pri steh iometr ičnem delov anju (1–40 sekund na ciklu) do najmanj 800 °C (± 10 °C) 
uravna va tako, da se izberejo ustrezna vrtilna frekvenca motorja, obremenitev in časov na nastav itev vžig a pri 
motorj u. Najvišja temperatura katalizator ja, do katere pride med ciklom, se do 890 °C (± 10 °C) uravna va tako, da 
se izbere ustrezno razmer je Z/G v motorj u med „bogat o“ fazo, opisano v tabeli C4 App1/2.
2.3 Če se uporabi drugačna nizka nadzor na temperatura kot 800 °C, mora biti visoka nadzor na temperatura za 90 °C 
višja od nizke nadzor ne temperature.
Tabela C4 App1/2
Standardni cikel na preizkusni napra vi (SBC) 
Čas 
(v sekundah)Razmer je zrak/gor ivo v motorjuVpihavanje 
sekundar nega 
zraka
1–40 stehiometr ično z nadzorov ano obremenitvijo motorja, časov no nastavitvi jo vžiga in 
vrtilno frekvenco motorja, da se doseže najnižja temperatura katalizatorj a 800 °Cbrez
41–45 „bogat o“ (razmer je Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najv išja 
temperatura katalizatorj a 890 °C ali za 90 °C višja temperatura od nizke nadzor ne 
temperature)brez
46–55 „bogat o“ (razmer je Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najv išja 
temperatura katalizatorj a 890 °C ali za 90 °C višja temperatura od nizke nadzor ne 
temperature)3 % (± 1 %)
56–60 stehiometr ično z nadzorov ano obremenitvijo motorja, časov no nastavitvi jo vžiga in 
vrtilno frekvenco motorja, da se doseže najnižja temperatura katalizatorj a 800 °C3 % (± 1 %)SL Uradni list Evropske unij e L 423/574 26.11.2021  
Slika C4 App1/2
Standardni cikel na preizkusni napra vi
3. OPREMA IN POSTOPKI PREIZKUSNE NAPRA VE ZA STARANJE
3.1 Konfiguracija preizkusne naprav e za staranje Preizkusna naprav a za staranje dovaja izpušne pline z ustreznim 
pret okom, temperaturo in sesta vinami, ustrezno razmer je goriva in zraka ter vpiha va sekundar ni zrak na čelni 
strani katalizatorja.
Standardna preizkusna naprav a za staranje je sesta vljena iz motorj a, krmilnika motorja in dinamometra motorja. 
Sprejemljive so lahk o tudi druge konfiguraci je (npr . celo vozilo na dinamometr u ali gorilnik, ki ustvar ja pravi lne 
pogoje izpuha), dokler so izpolnjeni pogoji za dovod v katalizator in nadzor ne funkcije iz tega dodatka.
Ena preizkusna naprav a za staranje lahk o ima izpušni tok razdeljen v več curk ov, če vsak izpušni curek izpolnjuje 
zahte ve iz tega dodatka. Če ima preizkusna naprav a več kot en izpušni curek, je lahk o staranju hkrati izpostav ljenih 
več sistemo v s katalizator ji.
3.2 Namestitev izpušnega sistema Celotni sistem katalizatorj ev in lambda sond in/ali sistem tipala z razmer jem 
zrak/gor ivo, skupaj z vsemi izpušnimi cevmi, ki povezujejo te sestavne dele, se namesti na preizkusno naprav o. Za 
motorj e z več izpušnimi curki (npr . nekateri motorji V6 in V8), se vsaka vrsta izpušnega sistema posebej namesti na 
preizkusno naprav o vzporedno.
Pri izpušnih sistem ih, ki vsebujejo več zaporednih katalizatorjev , se celotni sistem katalizat orja skupaj z vsemi 
katalizatorj i, lambda sondami in/ali tipali z razmer jem zrak/gor ivo ter povezanimi izpušnimi cevmi namesti kot 
enota za staranje. Namest o tega se lahk o vsak posamezni katalizator ločeno izpostavi staranju za ustrezen čas.
3.3 Mer jenje temperature Temperatura katalizator ja se izmer i s term očlenom, položenim v substrat katalizatorj a na 
mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vroč katalizator . Namest o tega se lahk o izmer i temperatura dovedenega plina 
neposredno pred čelno stranjo katalizatorj a, ki se pretvori v temperaturo substrata katalizatorja z linear no 
pretvorb o, ki se izračuna iz korelaci jskih podatk ov, zbranih o zasno vi katalizatorj a in preizkusni naprav i za staranje, 
ki se bo uporabila pri postopk u staranja. Tempe ratura katalizatorja se shranjuje v digitalni obliki s frekvenco 1 Hz.
3.4 Mer jenje zraka/gor iva Poskrbi se za možnost mer jenja razmer ja zrak/gor ivo (Z/G) (npr . s tipalom kisika s širokim 
razponom) čim bližje vhodni in izhodni prirobnici katalizator ja. Informaci je iz teh tipal se shranjujejo v digitalni 
obliki s frekvenco 1 Hz.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/575  
3.5 Uravnoteženost izpušnega toka Poskrbi se, da je zagot ovljen ustrezen pret ok izpušnih plino v (mer jen v gramih na 
sekundo pri stehiometr iji, z dovoljenim odstopanjem ± 5 g/s) skozi vsak sistem katalizator ja, ki je izpostavljen 
staranju na preizkusni napravi.
Praviln i pretok izpušnih plino v se določi na podlagi pret oka izpušnih plino v, do katereg a bi prišlo iz motor ja 
izvir nega vozila pri vrtilni frekvenci motorja v ustaljenem stanju in obremenitvi, izbrani za staranje na preizkusni 
naprav i iz odsta vka 3.6 tega dodatka.
3.6 Nastavit ev Vrtilna frekvenca motorja, obremenitev in časov na nastavit ev vžig a so izbrani tako, da se doseže 
temperatura substrata katalizator ja 800 °C (± 10 °C) pri steh iometr ičnem delo vanju v ustaljenem stanju.
Sistem za vpiha vanje zraka je nastav ljen tako, da se neposredno pred prvim katalizatorjem doseže pret ok, ki je 
potreben za zagot ovitev 3,0-odstotne vsebnosti kisika (± 0,1 %) v toku izpušnih plino v pri stehiometr ičnem 
delov anju v ustaljenem stanju. Običajni odčit ek na točki mer jenja razmer ja Z/G pred katalizatorj em (zahte vana 
v odstavku 3.4 tega dodatka) je lambda 1,16 (kar pomeni približno 3 % kisika).
Pri vklopljenem vpiha vanju zraka se nastav i „bog ato“ razmer je Z/G, da se doseže temperatura substrata katalizatorja 
890 °C (± 10 °C). Običajn a vrednost Z/G pri tem koraku je lambda 0,94 (približno 2 % CO).
3.7 Cikel staranja Pri standardnih postopkih staranja na preizkusni naprav i se uporablja SBC. SBC se ponavlja, dokler se 
ne doseže postaranje, ki je izračunano z enačbo BAT.
3.8 Zagotavlj anje kakovosti Tempe ratura in razmer je Z/G iz odsta vkov 3.3 in 3.4 tega dodatka se redno preg ledujeta 
(vsaj vsakih 50 ur) med staranjem. Izvedejo se potrebne prilagoditve, s kater imi se zagot ovi pravilno upoštevanje 
SBC skozi celoten postopek staranja.
Po končanem staranju se izmer jeni rezultati časov pri temperatur i katalizatorj a, zbrani med postopk om staranja, 
razporedijo v histogram s skupinami temperatur , ki ne smejo biti višje od 10 °C. Z enačbo BAT in izračunano 
efektivno referen čno temperaturo za cikel staranja v skladu z odstavk om 2.3.1.4 te priloge se ugoto vi, ali je 
dejansk o prišlo do ustrezne stopnje topl otnega staranja katalizat orja. Staranje na preizkusni napravi se podaljša, če 
topl otni učinek izračunanega časa staranja ne dosega vsaj 95 % ciljnega topl otnega staranja.
3.9 Zagon in zausta vitev Paziti je treba, da med zagonom ali zaustavitvi jo ni dosežena najvišja temperatura katalizatorja 
za hitro poslabšanje (npr . 1 050 °C). Za zmanjšanje te nevar nosti se lahk o uporabijo posebni postopk i za zagon in 
zaustavit ev pri nizki temperatur i.
4. DOLOČANJE FAKTORJA R ZA PREIZKUS TRAJNOSTI S STARANJEM NA PREIZKUSNI NAPRA VI S POSKUSOM
4.1 Fakt or R je koeficient topl otne reaktivnosti katalizatorja, ki se uporabi v enačbi BAT. Proizvajalci lahk o določi jo 
vrednost R s poskusom, tako da uporabijo naslednje postopk e.
4.1.1 Z uporabo ustreznega cikla preizkusne naprav e in strojne opreme preizkusne naprave za preizkus s staranjem se 
stara več katalizatorjev (najmanj trije katalizatorji z enak o zasno vo) pri različnih nadzor nih temperaturah med 
običajno delov no temperaturo in mejno temperaturo, pri kater i pride do pošk odb. Izmer ijo se emisije (ali 
neučink ovitost katalizatorja (1-učink ovitost katalizatorja)) za vsak o sesta vino izpuha. Zagoto vi se, da se pri 
končnem preizkusu dobi jo podatki, kater ih vrednost je med enkratno in dvakratno vrednostjo standarda emisi j.
4.1.2 Oceni se vrednost R in izračuna efektivna referenčna temperatura (Tr) za cikel staranja na preizkusni napravi za 
vsak o nadzor no temperaturo v skladu z odstavk om 2.3.1.4 te priloge.
4.1.3 Nariše se graf emisi j (ali neučink ovitosti katalizatorja) glede na čas staranja za vsak katalizat or. Z metod o najmanjših 
kvadrat ov se izračuna črta z najboljšim ujemanjem s podatki. Da bi bili podatki uporabni za ta namen, morajo imeti 
približno enak o presečišče med 0 in 6 400 km. Primer je prikazan na sliki C4 App1/3.
4.1.4 Izračuna se naklon črte z najboljšim ujemanjem za vsak o temperaturo staranja.SL Uradni list Evropske unij e L 423/576 26.11.2021  
Slika C4 App1/3
Primer staranja katalizator ja
4.1.5 Nariše se narav ni logaritem (ln) naklona vsake črte z najbolj šim ujemanjem (določene v odstavku 4.1.4 tega dodatka) 
vzdolž navpične osi glede na preobrat temperature staranja (1/(te mperatura staranja, st. K)) vzdolž vodoravne osi. 
Z metodo najmanj ših kvadrat ov se izračuna črta z najboljšim ujemanjem s podatki. Naklon črte je faktor R. Primer 
je prikazan na sliki C4 App1/4.
4.1.6 Primer ja se faktor R z začetno vrednostjo, ki je bila uporabljena v odsta vku 4.1.2 tega dodatka. Če se izračunani 
faktor R razlikuje od začetne vrednosti za več kot 5 %, se izbere nov faktor R, ki je med začetno in izračunano 
vrednostjo, in ponovi jo se koraki iz odstavk ov 4.1.2 do 4.1.6 tega dodatka, da se izpelje nov faktor R. Ta postopek 
se ponavlja, dokler izračunani faktor R ni v območju 5 % od začetneg a faktorj a R.
4.1.7 Primer jajo se faktorji R, ki so se določili ločeno za vsak o sesta vino izpuha. Za enačbo BAT se uporabi najnižji faktor 
R (najslabš i).
Slika C4 App1/4
Določanje faktorj a R
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/577  
Dodatek 2 
Standardni cikel preizkusne naprav e za dizelsk e mot orje (SDBC) 
Ta dodatek se uporablja samo za raven 1A.
1. UVOD
Število regeneraci j je bistvenega pomena za post opek staranja pri filtrih za trdne delce. Ta postopek je pomemben tudi 
pri sistemih, ki zaht evajo cikle razžvepljevanja (npr . zbiralni katalizatorj i za NO x).
Standardni postope k za preizkus trajn osti s staranjem na preizkusni naprav i za dizelske motorje je sesta vljen iz 
staranja sistema za naknadno obdelav o izpušnih plinov na preizkusni napravi za staranje, ki sledi SDBC, opisanemu 
v tem dodatku. SDBC zahteva uporabo preizkusne naprav e za staranje z motorj em, ki je vir dovodnega plina za sistem .
Med SDBC morajo strateg ije rege neracije/razžvepljevanja sistema ostati v običajn ih obrato valnih pogojih.
2. SDBC reproducira pogoje vrtilnih frekvenc motorj a in obremenit ev, do kater ih pride med ciklom SRC, kot je primer no 
za obdobje, za katero je treba določiti trajn ost. Za pospešitev postopka staranja se nastavitve motor ja na preizkusni 
napravi lahk o spremenijo, da se zmanjša jo časi obremenjevanja sistema. Spremeni se lahk o na primer časov na 
nastavit ev vbrizga vanja goriva ali strategi ja vračanja izpušnih plino v v valj (EGR).
3. OPREMA IN POSTOPKI PREIZKUSNE NAPRA VE ZA STARANJE
3.1 Standardna preizkusna naprav a za staranje je sestavljena iz motorj a, krmilnika motorja in dinamometra motorja. 
Sprejemljive so lahk o tudi druge konfiguraci je (npr . celo vozilo na dinamometr u ali gorilnik, ki ustvar ja pravilne 
pogoje izpuha), dokler so izpolnjeni pogoji za dovod v sistem za naknadno obdelav o izpušnih plino v in nadzor ne 
funkcije iz tega dodatka.
Ena preizkusna naprav a za staranje lahk o ima izpušni tok razdeljen v več curk ov, če vsak izpušni curek izpolnjuje 
zahteve iz tega dodatka. Če ima preizkusna naprav a več kot en izpušni curek, je lahk o staranju hkrati izpostavljenih 
več sistemo v za naknadno obdela vo izpušnih plino v.
3.2 Namestitev izpušnega sistema Celotni sistem za naknadno obdelav o izpušnih plinov , skupaj z vsemi izpušnimi cevmi, 
ki povezujejo te sesta vne dele, se namesti na preizkusno naprav o. Za motorje z več izpušnimi curki (npr . nekateri 
motorj i V6 in V8) se vsaka vrsta izpušnega sistema posebej namesti na preizkusno naprav o.
Celotni sistem za naknadno obdela vo izpušnih plino v se namesti kot enota za staranje. Namest o tega se lahk o vsaka 
posamezna enota ločeno izpostavi staranju za ustrezen čas.
Če sistem za naknadno obdelav o izpušnih plino v uporablja reagent, se celotni sistem za vbrizga vanje namesti in 
uporablja za staranje.SL Uradni list Evropske unij e L 423/578 26.11.2021  
Dodatek 3 
Standardni cestni cikel (SRC) 
1. UVOD
Standardni cestni cikel (SRC) je cikel nabiranja kilometrov na VH. Vozilo se lahk o pelje na preizkusni progi ali deluje na 
dinamometr u za nabiranje kilometrov .
Cikel je sestavljen iz sedmih krogo v na progi z dolžino 6 km. Dolžina kroga se lahk o spremeni in prilagodi dolžini 
preizkusne prog e za dosegan je števila prevoženih kilometrov .
Standardni cestni cikel
Krog Opis Običajen pospešek (v m/s2)
1 (zagon motorja) prosti tek 10 s 0
1 zmer no pospeševanje do 48 km/h 1,79
1 vožnj a pri 48 km/h za eno četrtino kroga 0
1 zmer no zmanjševanje hitrosti do 32 km/h –2,23
1 zmer no pospeševanje do 48 km/h 1,79
1 vožnj a pri 48 km/h za eno četrtino kroga 0
1 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –2,23
1 prosti tek 5 s 0
1 zmer no pospeševanje do 56 km/h 1,79
1 vožnj a pri 56 km/h za eno četrtino kroga 0
1 zmer no zmanjševanje hitrosti do 40 km/h –2,23
1 zmer no pospeševanje do 56 km/h 1,79
1 vožnj a pri 56 km/h za eno četrtino kroga 0
1 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –2,23
2 prosti tek 10 s 0
2 zmer no pospeševanje do 64 km/h 1,34
2 vožnj a pri 64 km/h za eno četrtino kroga 0
2 zmer no zmanjševanje hitrosti do 48 km/h –2,23
2 zmer no pospeševanje do 64 km/h 1,34
2 vožnj a pri 64 km/h za eno četrtino kroga 0
2 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –2,23
2 prosti tek 5 s 0
2 zmer no pospeševanje do 72 km/h 1,34
2 vožnj a pri 72 km/h za eno četrtino kroga 0
2 zmer no zmanjševanje hitrosti do 56 km/h –2,23
2 zmer no pospeševanje do 72 km/h 1,34
2 vožnj a pri 72 km/h za eno četrtino kroga 0
2 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –2,23
3 prosti tek 10 s 0
3 močno pospeševanje do 88 km/h 1,79SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/579  
Krog Opis Običajen pospešek (v m/s2)
3 vožnj a pri 88 km/h za eno četrtino kroga 0
3 zmer no zmanjševanje hitrosti do 72 km/h –2,23
3 zmer no pospeševanje do 88 km/h 0,89
3 vožnj a pri 88 km/h za eno četrtino kroga 0
3 zmer no zmanjševanje hitrosti do 72 km/h –2,23
3 zmer no pospeševanje do 97 km/h 0,89
3 vožnj a pri 97 km/h za eno četrtino kroga 0
3 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –2,23
3 zmer no pospeševanje do 97 km/h 0,89
3 vožnj a pri 97 km/h za eno četrtino kroga 0
3 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –1,79
4 prosti tek 10 s 0
4 močno pospeševanje do 129 km/h 1,34
4 iztekanje do 113 km/h –0,45
4 vožnj a pri 113 km/h za eno polovico kroga 0
4 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –1,34
4 zmer no pospeševanje do 105 km/h 0,89
4 vožnj a pri 105 km/h za eno polovico kroga 0
4 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –1,34
5 zmer no pospeševanje do 121 km/h 0,45
5 vožnj a pri 121 km/h za eno polovico kroga 0
5 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –1,34
5 rahlo pospeševanje do 113 km/h 0,45
5 vožnj a pri 113 km/h za eno polovico kroga 0
5 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –1,34
6 zmer no pospeševanje do 113 km/h 0,89
6 iztekanje do 97 km/h –0,45
6 vožnj a pri 97 km/h za eno polovico kroga 0
6 zmer no zmanjševanje hitrosti do 80 km/h –1,79
6 zmer no pospeševanje do 104 km/h 0,45
6 vožnj a pri 104 km/h za eno polovico kroga 0
6 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –1,79
7 prosti tek 45 s 0
7 močno pospeševanje do 88 km/h 1,79
7 vožnj a pri 88 km/h za eno četrtino kroga 0
7 zmer no zmanjševanje hitrosti do 64 km/h –2,23
7 zmer no pospeševanje do 88 km/h 0,89
7 vožnj a pri 88 km/h za eno četrtino kroga 0SL Uradni list Evropske unij e L 423/580 26.11.2021  
Krog Opis Običajen pospešek (v m/s2)
7 zmer no zmanjševanje hitrosti do 64 km/h –2,23
7 zmer no pospeševanje do 80 km/h 0,89
7 vožnj a pri 80 km/h za eno četrtino kroga 0
7 zmer no zmanjševanje hitrosti do 64 km/h –2,23
7 zmer no pospeševanje do 80 km/h 0,89
7 vožnj a pri 80 km/h za eno četrtino kroga 0
7 zmer no zmanjševanje hitrosti do zausta vitve –2,23
Standardni cestni cikel je grafič no predsta vljen na naslednji sliki:
SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/581  
Dodatek 3B 
Cikli nabiranja kilometro v 
Ta dodatek se uporablja samo za raven 1B.
Proizvajalec za preizkus trajnosti celotnega vozila izbere enega od naslednjih treh ciklo v:
1.Vzorec A
Vozni vzorec Razmer je glede na razdaljo
Običa jna vožnj a vsi elementi (prosti tek, pospeševanje, 
zmanjševanje hitrosti, enak omer na hitrost) se 
izvaja jo pri hitrosti, nižji od 60 km/hveč kot 60 %
Vožnja z visok o hitrostjo enak omer na hitrost 100 km/h ali V_max, kar koli 
od tega je manjševeč kot 20 %
Drugo v skladu z dobro inženirsk o prakso ni posebnih zaht ev, če so izpolnjena 
zgor nja mer ila
2.Vzorec B
Vozni vzorec Razmer je glede na razdaljo
Števi lo speljevanj z mesta več kot 20-krat na uro
Vožnja z visok o hitrostjo enak omer na hitrost 100 km/h ali V_max, kar koli 
od tega je manjševeč kot 8 %
Povprečna hitrost več kot 45 km/h
Drugo izvedejo se vsi elementi (prosti tek, pospeševanje, 
zmanjševanje hitrosti, enak omer na hitrost)
Pričakuje se zahtevnejši vzorec vožnje kot 
v tabeli C4/App3b.1, kar zadeva poslabšanje
Tabela C4/App3b.1
Način Vozni pogoji Čas delovanja (v s) Skupni čas (v s)
1 prosti tek 10 10
2 pospeševanje: 0 → 60 km/h 30 40
3 enak omer na hitrost: 60 km/h 15 55
4 upočasnjevanje: 60 → 30 km/h 15 70
5 pospeševanje: 30 → 60 km/h 15 85
6 enak omer na hitrost: 60 km/h 15 100
7 upočasnjevanje: 60 → 0 km/h 30 130
8 ponovit ev 1- do 7-krat 1 170 1 300
9 prosti tek 10 1 310
10 pospeševanje: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))SL Uradni list Evropske unij e L 423/582 26.11.2021  
Način Vozni pogoji Čas delovanja (v s) Skupni čas (v s)
11 enak omer na hitrost: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 upočasnjevanje: 100 → 0 km/h 50 1 600
13 ponovit ev 1- do 12-krat, dokler se ne doseže življenjska doba
(*) 100 km/h ali V_max, kar koli od tega je manjše.
(**) Za vozila, katerih delovna prostornina motorja je enaka 0,660 litra ali manjša, katerih dolžina je enaka 3,40 m ali manjša, katerih 
širina je enaka 1,48 m ali manjša in katerih višina je enaka 2,00 m ali manjša ter ki imajo poleg voznik oveg a sedeža še največ tri 
sedeže in katerih obremenitev ne preseg a 350 kg.
3.Standardni cestni cikel (SRC), opisan v Dodatku 3 k Prilogi C4SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/583  
Dodatek 4 
Posebne zahtev e za hibr idna vozila 
1. UVOD
1.1 V tem dodatku so določene posebne zahteve za preizkus tipa 5 za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV v skladu 
z odsta vkoma 2 in 3 tega dodatka.
2. Samo za raven 1A:
Za vozila OVC-HEV :
Naprava za shranjevanje elektr ične energije/moči se sme napajati dvakrat na dan med doseganjem števila prevoženih 
kilometrov .
Število prevoženih kilometro v z uporabo sistema REESS mora biti manjše od ciljne življenjsk e dobe, pomnožene 
z vsoto vseh izračunanih faktorj ev uporabnosti UF j (UF) za navedeno vozilo od začetka preizkusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja do faze j.
Faza j ustreza zadnji fazi prehodnega cikla, ki je konec preizkusa tipa 1 pri praznjenju naboja.
Doseganje števila prev oženih kilometrov se izvaja v načinu, ki ga izbere voznik in ki je vedno izbran, ko se vozilo 
vklopi (prevladujoči način), ali po dogov oru s tehnično službo v načinu, ki ga priporoča proizva jalec (če prevladujoči 
način ni na voljo).
Med doseganjem števila prevože nih kilometrov je preklop v drug hibr idni način dovoljen, če je to potrebno za 
nadaljevanje polnjenja med vožnjo po odobr itvi tehnične službe.
Mer jenja emisij onesnaževal se izvaja jo pod enakimi pogoji, kot je določeno v odsta vku 3.2.5 Priloge B8.
3. Za vozila NOVC-HEV :
Doseganje števila prev oženih kilometrov se izvaja v načinu, ki ga izbere voznik in ki je vedno izbran, ko se vozilo 
vklopi (prevladujoči način), ali po dogov oru s tehnično službo v načinu, ki ga priporoča proizva jalec (če prevladujoči 
način ni na voljo).
Mer jenja emisij onesnaževal se izvaja jo pod enakimi pogoji kot pri preizkusu tipa 1.SL Uradni list Evropske unij e L 423/584 26.11.2021  
PRILOGA C5 
Diagnost ika na vozilu (OBD) za mot orna vozila 
1. UVOD
Ta priloga se uporablja za funkcionalne vidike sistemo v za diagnostik o na vozilu (OBD) za uravn avanje emisi j iz 
motorn ih vozil.
2. REZER VIRANO
3. ZAHTEVE IN PREIZKUSI
3.1 Vsa vozila imajo sistem OBD, ki je zasno van, izdelan in nameščen v vozilo tako, da lahk o v celotni življenjski 
dobi vozila odkr iva vrste poslabšanj ali nepra vilnega delovanja. Pri dosegan ju tega cilja homolog acijski organ 
dopušča, da se lahk o pri vozilih, ki so prevozi la večje razdalje od ciljne življenjske dobe (v skladu 
z odstavk om 6.7 tega pravilnika) iz odsta vka 3.3.1 te priloge, delov anje sistema OBD poslabša toliko, da so 
mejne vrednosti za OBD iz tabele 4A in tabele 4B (kot je ustrezno) iz odstavka 6.8.2 tega pravilnik a lahk o 
presežene, preden sistem OBD vozni ku javi okvaro.
3.1.1 Dost op do sistem a OBD, potreben za preg led, diagnostik o, servisiranje ali popravilo vozila, je neomejen in 
standardiziran. Vse kode napak, povezane z emisijami, so v skladu z odsta vkom 6.5.3.5 Dodatka 1 k tej prilogi.
3.2 Sistem OBD je zasnovan, izdelan in nameščen v vozilo tako, da ustreza zaht evam iz te priloge pri pogojih 
običajn e uporabe.
3.2.1 Začasen izklop sistem a OBD
3.2.1.1 Proizvajalec lahk o izklopi sistem OBD, če sistem zaradi pomanjkanja goriva ne more več ustrezno opravl jati 
spremljanja. Do izklopa ne pride, če je raven goriva v posodi za gorivo večja od 20 % nazivne prost ornine 
posode.
3.2.1.2 Proizvajalec lahk o izklopi sistem OBD pri zagonu motorja, ko je temperatura v okolju pod 266 K (–7 °C), ali na 
nadmorski višini nad 2 440 metro v, če predloži podatk e in/ali tehnično oceno, ki ustrezno prikaže, da bi bilo 
spremljanje pri takih pogojih nezanesljivo. Proizvajalec lahk o zahte va izklop sistema OBD pri zagonu motorj a 
tudi pri drugih temperaturah v okolici, če organu s podatki in/ali tehnično oceno dokaže, da pri takih pogojih 
sistem ne bi prikazal pravilnih podatk ov. Če so mejne vrednosti za OBD presežene med regenera cijo, ni treba, 
da zasveti indikator nepravilneg a delov anja (MI), če ni okvar .
3.2.1.3 V vozilih, v katera je mogoče vgraditi enot e za odjem moči, je izklop prizadeteg a sistema spremljanja dovoljen, 
če do izklopa pride le med delo vanjem enot e za odjem moči.
Poleg določb iz tega odstavka lahk o proizvajalec začasno izklopi sistem OBD pod naslednjimi pogoji:
(a) pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ali vozilih z enogor ivnim/dv ogor ivnim plinskim motorjem za eno 
minuto po dolivanju goriva, da lahk o enota za nadzor motorj a (ECU) prepozna kakovost in sesta vo goriva;
(b) pri vozilih z dvogorivnim mot orjem za pet sekund po zamenjavi goriva, da se omogoči prilagoditev 
parametrov motorja;
(c) proizvajalec lahk o odstopa od teh časovnih omejit ev, če lahk o dokaže, da ustalit ev sistema za dovod goriva 
po dolivanju goriva ali zamenjavi goriva traja dlje iz utem eljenih tehničnih razlogov . Sistem OBD se 
v vsake m primer u znova vklopi takoj, ko sta prepoznani kakovost in sestava goriva ali ko se parametr i 
motor ja znova prilagodi jo.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/585  
3.2.2 Neuspeli vžig v motor ju pri vozilih z motorj em s prisilnim vžigom
3.2.2.1 Proizvajalci lahk o sprejmejo mer ila z višjim odst otkom neuspelih vžigov od tistih, ki so bili navedeni orga nu, pri 
določeni vrtilni frekvenci motor ja in pogojih obremenitve, če lahk o organu dokažejo, da zaznav anje nižjih 
stopenj neuspelih vžigo v ne bi bilo zanesljivo.
3.2.2.2 Če lahk o proizva jalec homolog acijsk emu organu dokaže, da ugotavlja nje višjih odstotk ov neuspelih vžigov še 
vedno ni izvedljivo ali da neuspelih vžigo v ni mogoče ločiti od drugih vpliv ov (npr . pošk odovano cestišče, 
menjanje prestave po zagonu motor ja), se lahk o siste m za spremljanje neuspelih vžigo v izključi, dokler 
obstaja jo take okoliščine.
3.2.3 Poslabšanje ali nepravilno delovanje se lahk o prepoznava tudi zuna j vozneg a cikla (npr . po zaustavitvi motorj a).
3.3 Opis preizkusov
3.3.1 Preizkusi se izvedejo na vozilu, uporabljenem za preizkus trajnosti tipa 5 iz Priloge C4 k temu pravilniku, pri 
čemer se uporabi preizkusni postopek iz Dodatka 1 k tej prilogi. Preizkusi se izvedejo ob zaključku preizkusa 
trajn osti tipa 5.
Če se ni izvedel preizkus trajnostni tipa 5 ali če tako zahte va proizvajalec, se lahk o za demonstracijski preizkus 
OBD uporabi primer no staro in reprezentativno vozilo.
3.3.2 Sistem OBD pokaže okvaro sesta vnega dela ali sistema, ki je povezan z emisi jami, če ta okvara povzroči emisi je, 
ki preseg ajo katere koli mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2 tega pravilnika.
3.3.2.1 Mejne vrednosti OBD za vozila, homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi emisi j iz odstavka 6.3.10 tega 
pravilnik a, so določene v tabeli 4A in tabeli 4B (kot je ustrezno) v odsta vku 6.8.2 tega pravi lnika.
3.3.3 Zahteve po spremljanju vozila z motorjem s prisilnim vžigom
Za izpolnit ev zaht ev iz odstavka 3.3.2 te priloge sistem OBD spremlja najmanj:
3.3.3.1 zmanjšanje učink ovitosti katalizatorja glede emisi j nemetanskih ogljikovodik ov (NMHC) in dušik ovih oksido v 
(NO x). Proizva jalci lahk o nadzor ujejo le prvi katalizator ali skupino katalizatorj ev v smer i toka izpušnih plinov . 
Za vsak nadzorovan katalizator ali skupino katalizatorj ev se šteje, da ne deluje pravilno, če so emisije višje od 
mejnih vrednosti za OBD za nemetanske ogljikovodik e (NMHC) ali dušik ove okside (NO x) iz odsta vka 6.8.2 tega 
pravilnik a;
3.3.3.2 prisotnost neuspelih vžigo v na področju delov anja motorj a, omejenem:
(a) z najvišjo vrtilno frekvenco 4 500 min–1 ali za 1 000 min–1 višjo od najvišje vrtilne frekvence, dosežene med 
ciklom preizkusa tipa 1, kar koli je manjše;
(b) s črto pozitivneg a navora (tj. obremenitev motorja, ko je menjalnik v prost em teku);
(c) s črto, ki povezuje naslednje točke delov anja motorj a: črto pozitivnega navora pri 3 000 min–1 in točko na 
črti najvišje vrtilne frekvence, opredeljeni v točki (a), če je podtlak v cevnem razdelilniku pri 13,33 kPa nižji 
od tisteg a na črti pozitivnega navora.
3.3.3.2.1 Posebna stopn ja spremljanja za neuspeli vžig:
Samo za raven 1B:
(a) zaščita katalizatorj a. Neuspeli vžig motorj a, ki pošk oduje katalizator zaradi prek omer ne toplot e, se spremlja 
vsakih 200 vrtljajev v območju, opredeljenem v odstavku 3.3.3.2.
Ko je ocenjena stopn ja neuspeleg a vžiga motorj a nižja od 5 %, se lahk o mejna vrednost določi pri 5 %;SL Uradni list Evropske unij e L 423/586 26.11.2021  
(b) preseganje mejnih vrednosti emisij. Neuspeli vžig motorj a, zaradi katerega se preseže mejna vrednost emisij, 
se spremlja vsakih 1 000 vrtljajev v območju, opredeljenem v odstavku 3.3.3.2
Ko je ocenjena stopn ja neuspeleg a vžiga motorj a nižja od 1 %, se lahk o mejna vrednost določi pri 1 %.
3.3.3.3 Poslabšanje delovanja lambda sonde
Ta odstavek pomeni, da se spremlja poslabšanje vseh lambda sond, ki so nameščene in se uporabljaj o za 
spremljanje nepravilneg a delov anja katalizatorj a v skladu z zaht evami iz te priloge.
3.3.3.4 Če se uporablja izbrano gorivo, drugi sesta vni deli ali sistem i za uravn avanje emisij ali z emisijami povezani 
sesta vni deli pogonske ga sistema ali sistemi , povezani z računalnik om, katerih okvara lahk o povzroči, da emisije 
iz izpušne cevi presežejo katere koli mejne vrednosti za OBD iz tabele 4A in tabele 4B (kot je ustrezno) iz 
odstavka 6.8.2 tega pravilnik a.
V nadaljevanju sledi neizčr pen seznam s primer i reprezentativnih sesta vnih delov in sistemo v:
(a) sistem za vračanje izpušnih plino v;
(b) sistem za dovajanje goriva;
(c) sistem za sekundar ni zrak;
(d) sistem za krmiljenje ventilo v;
(e) tipalo za mer jenje atmosf erskeg a tlaka;
(f) tipalo za mer jenje tlaka vsesaneg a zraka;
(g) tipalo za mer jenje temperature vsesanega zraka;
(h) tipalo za mer jenje pret oka zraka;
(i) tipalo za mer jenje temperature hladilne tekočine motorja;
(j) tipalo za loput o za zrak;
(k) tipalo za identifikacijo valja;
(l) tipalo za kot zasuka ročične gredi.
3.3.3.5 Če spremljanje ni urejeno drugače, se vsi drugi sestavni deli pogonskeg a sistema, ki so povezani z emisijami in 
priključeni na računalnik , skupaj z ustreznimi tipali, ki omogočajo izvajanje spremljanja, spremlja jo glede na 
neprekinjenost tokokrog a.
3.3.3.6 Elektronsk o uravnavanje emisi j zaradi izhlapevanja se spremlja vsaj glede na neprekinjenost tokokroga.
3.3.3.7 Samo za raven 1A:
Spremlja se vsak o nepra vilno delov anje motorj ev s prisilnim vžigom z neposrednim vbrizga vanjem, ki lahk o 
povzroči, da emisije presežejo mejne vrednosti za OBD za delce iz odsta vka 6.8.2 tega pravilnika, in ki ga je 
treba spremljati v skladu z zahtevami iz te priloge za motor je s kompre sijskim vžigom.
3.3.4 Zahteve po spremljanju vozila z motorjem s kompresi jskim vžigom
Za izpolnit ev zaht ev iz odstavka 3.3.2 te priloge sistem OBD spremlja:
Za raven 1A:
3.3.4.1 zmanjšanje učink ovitosti katalizatorja, če je vgrajen;
3.3.4.2 delov anje in neoporečnost filtra za delce, če je vgrajen;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/587  
3.3.4.3 elektronsk e sprožilne mehanizme za količino goriva in čas vbrizga, ki so del sistema za vbrizga vanje goriva, se 
spremlja zaradi morebitne prekinjenosti tokokrog a in popolne odpov edi delo vanja;
3.3.4.4 druge sestavne dele ali sistem e za uravna vanje emisi j ali z emisi jami povezane sestavne dele pogonskeg a sistema 
ali sisteme, povezane z računalnik om, kater ih okvare lahk o povzročijo, da emisi je izpušnih plino v presežejo 
katere koli mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2 tega pravi lnika. Taki sistemi ali sesta vni deli so sistemi ali 
sesta vni deli za spremljanje in nadzor pret oka zračne mase, prostorn insk ega pretoka zraka (in temperature), 
tlaka polnilnega zraka in tlaka na vstopu v cevni razdelilnik (ter ustrezna tipala, ki omogočajo to delov anje);
3.3.4.5 če spremljanje ni urejeno drugače , se vsi drugi elementi prenosa moči, ki so povezani z emisijami in priključeni 
na računalnik , nadziraj o glede na neprekinjenost tokokroga;
3.3.4.6 spremljata se nepraviln o delov anje in zmanjševanje učink ovitosti sistema za vračanje izpušnih plino v v valj 
(EGR);
3.3.4.7 spremljata se nepravi lno delov anje in zmanjševanje učink ovitosti sistema za naknadno obdelav o NO x, ki 
uporablja reagent in podsiste m za odmer janje reagenta;
3.3.4.8 spremljata se nepravilno delo vanje in zmanjševanje učink ovitosti sistema za naknadno obdela vo NO x, ki ne 
uporablja reagenta.
Za raven 1B:
vsi drugi elementi prenosa moči, ki so povezani z emisi jami in priključeni na računalnik, se spremljajo glede na 
neprekinjenost tokokrog a.
Seznam za spremljanje tokokroga
(a) tipalo za mer jenje atmosf erskeg a tlaka;
(b) tipalo za mer jenje tlaka vsesaneg a zraka;
(c) tipalo za mer jenje temperature vsesanega zraka;
(d) tipalo za mer jenje pret oka zraka;
(e) tipalo za mer jenje temperature hladilne tekočine motorja;
(f) tipalo za loput o za zrak;
(g) tipalo za identifikacijo valja;
(h) tipalo za kot zasuka ročične gredi;
(i) tipalo za krmiljenje začetka vbrizga vanja;
(j) tipalo za prilagodit ev količine vbrizga;
(k) tipalo za mer jenje temperature vbrizga vanja;
(l) tipalo za mer jenje tlaka vbrizga vanja;
(m) tipalo za mer jenje temperature motor nega olja;
(n) tipalo za mer jenje tlaka motornega olja;
(o) tipalo za mer jenje temperature izpušnih plino v;
(p) tipalo za mer jenje tlaka izpušnih plinov .
3.3.5 Proizvajalci lahk o homologaci jskem u organu dokažejo, da posamezni sesta vni deli ali sistemi ne potrebujejo 
spremljanja, če ob njiho vi popolni odpov edi ali odstranitvi emisi je ne presežejo mejnih vrednosti za OBD iz 
odstavka 6.8.2 tega pravilnik a.
3.3.5.1 Samo za raven 1A:
Naslednje naprav e se spremljajo glede popolne odpov edi ali odstranitve (če bi bile zaradi odstranitve presežene 
veljavne mejne vrednosti emisij iz odsta vka 6.3.10 tega pravi lnika):
(a) filter za delce, ki je na motor s kompresi jskim vžigom nameščen kot samostojna enota ali vgra jen 
v kombinirano naprav o za uravna vanje emisij;SL Uradni list Evropske unij e L 423/588 26.11.2021  
(b) sistem za naknadno obdelav o dušik ovih oksido v (NO x), ki je na motor s kompr esijskim vžigom nameščen 
kot samostojna enota ali vgra jen v kombinirano naprav o za uravnavanje emisi j;
(c) oksidacijski katalizator za dizelske motorj e (DOC), ki je na motor s kompre sijskim vžigom nameščen kot 
samostojna enota ali vgrajen v kombinirano naprav o za uravnavanje emisi j.
3.3.5.2 Samo za raven 1A:
Naprave iz odstavka 3.3.5.1 te priloge se spremljajo glede kakršnih koli okvar , ki bi privedle do prek oračitve 
veljavnih mejnih vrednosti OBD iz odstavka 6.8.2 tega pravilnik a.
3.4 Ob vsakem zagonu motor ja se začne zaporedje diagnostičnih preg ledov in se zaključi vsaj enkrat, če so 
izpolnjeni pravilni preizkusni pogoji. Preizkusni pogoji se izberejo tako, da se vsi pojavi jo med običajno vožnjo, 
kot je prikazano v preizkusu tipa 1.
3.5 Vklop indikatorja nepravi lnega delov anja (MI)
3.5.1 V sistem OBD je vgrajen indikator nepra vilnega delov anja, ki ga voznik zlahka opazi. MI se ne uporablja za 
nobene druge namene, razen za opozar janje voznika na zagon v sili, privzete načine emisi j ali zasilne postopk e. 
MI je viden pri vsaki sprejemljivi vidljivosti. Ko se aktivira, prikaže simbol, ki je skladen s standardom ISO 2575. 
Vozilo ne sme biti opremljeno z več kot enim splošnim MI, namenjenim teža vam v zvezi z emisijami. Dov oljene 
so ločene opozor ilne naprav e za posebne namene (npr . zavorni siste m, pripenjanje varnostnega pasu, tlak olja). 
Uporaba rdeče barve za MI je prepoved ana.
3.5.2 Za strateg ije, ki zahte vajo več kot dva cikla predk ondicioniranja za vključit ev MI, proizvajalec priskrbi podatke 
in/ali tehnično oceno, ki primer no prikaže, da je sistem spremljanja enak o učink ovit in prav očasen pri 
odkr ivanju poslabšanja sestavnih delov . Nesprejemljive so strateg ije, ki v povprečju zahteva jo več kot deset 
vozni h ciklov za vključitev MI. MI se mora aktivirati tudi, kadar regulator motorja zaradi presežene katere koli 
mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2 tega pravilnika začne delo vati v stalnem privzete m načinu emisi j ali 
če sistem OBD ne more izpolniti osnovnih zahte v spremljanja iz odsta vka 3.3.3 ali 3.3.4 te priloge. MI mora 
delov ati tako, da se poseben opozor ilni znak, npr. utripajoča lučka, vključi vedno, ko pride do neuspelega vžiga 
v motorju, ki lahk o povzroči pošk odbo katalizatorj a, kot je določil proizvajalec. MI se mora aktivirati tudi, ko je 
vžig v položa ju „zagon“ pred zagonom ali zaganjanjem motorj a. Po zagonu motorja, če prej ni bilo zaznano 
nepraviln o delov anje, se mora izklopiti.
3.6 Shranjevanje kod napak
3.6.1 Sistem OBD zapisuje kode napake v čakanju in potr jene kode napake, ki prikazujejo stanje sistema za 
uravna vanje emisi j. Za označevanje pravi lno delujočih sistemo v za uravnavanje emisij in tistih sistemo v za 
uravna vanje emisij, ki jih je mogoče v celoti oceniti le ob nadaljnjem delov anju vozila, se uporabljajo ločene 
kode stanja (kode za pripravljeno st). Če se MI aktivira zaradi poslabšanja ali napak ali delo vanja v stalnem 
privzete m načinu emisij, se shrani koda napake, ki označuje vrsto napake. Koda napake se shrani tudi 
v primer ih iz odstavk ov 3.3.3.5 in 3.3.4.5 te priloge.
3.6.2 Razdaljo, ki jo je vozilo prevozilo, odkar se je MI aktiviral, je mogoče kadar koli ugoto viti prek serijskega vhoda 
na standardnem veznem konektor ju.
3.6.3 Pri vozilih z motorj em s prisilnim vžigom ni treba posebej navajati, v katerem valju je prišlo do neuspeleg a vžig a, 
če je shranjena koda napake, ki je različna za odpov ed enega ali več cilindrov .
3.7 Izklapljanje MISL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/589  
3.7.1 Če ni več neuspelih vžigo v v obsegu, ki lahk o pošk oduje katalizator (po navedbi proizvajalca), ali če motor deluje 
po spremembi vrtilne frekvence in pogojev obremenitve, pri katerih obseg neuspelih vžigov ne bo povzročil 
okvare katalizatorj a, se lahk o MI preklopi v prejšnje stanje sproženja med prvim voznim ciklom, ko je bil 
ugoto vljen obseg neuspelih vžigov , in se pri naslednjih voznih ciklih lahk o preklopi v običa jni način delov anja. 
Če se MI preklopi v prejšnje stanje delovanja, se lahk o brišejo ustrezne kode napak in shranjeni zamrznjeni niz 
o pogojih delo vanja motorja ob prvem pojavu napake.
3.7.2 Pri vseh drugih okvarah se lahk o MI izklopi po treh zaporednih voznih ciklih, med kate rimi sistem spremljanja, 
ki vključi MI, ne zazna več okvare in če še ni bila zaznana nobena druga okvara, ki bi samost ojno aktivirala MI.
3.8 Izbr is kode napake
3.8.1 Sistem OBD lahk o izbr iše kodo napake in prepot ovano razdaljo ter informaci jo zamrznjenega niza, če ista 
napaka ni ponovn o registr irana pri najmanj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 40 ciklih vožnje delujočega vozila, 
ki ustrezaj o mer ilom (a) do (c):
(a) skupni čas od zagona motor ja je 600 sekund ali več;
(b) skupni čas delov anja vozila pri 40 km/h ali več traja 300 sekund ali več;
(c) neprekinjen čas delov anja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, hitrost vozila pa je 
1,6 km/h ali manj) je 30 sekund ali več.
3.9 Vozila z dvogori vnim plinskim motorj em
Na splošno se za vozila z dvogorivnim plinskim motorjem za vsak o vrsto goriva (bencin in (ZP/biometan)/UNP) 
tako kot za vozila z enogor ivnim motorj em uporabljaj o zahteve OBD. V ta namen se uporabi ena od naslednjih 
dveh možnosti iz odstavka 3.9.1 ali 3.9.2 te priloge ali njuna poljubna kombinaci ja.
3.9.1 En sistem OBD za obe vrsti goriva
3.9.1.1 Naslednji postopk i se izvedejo za vsak o diagnostik o v posameznem sistem u OBD za delov anje v vozilih na 
bencin in (ZP/biometan)/UNP , bodisi neodvisno od trenutno uporabljenega goriva bodisi posebej za posamezno 
gorivo:
(a) aktiviranje indikatorja nepravi lnega delov anja (glej odstavek 3.5 te priloge);
(b) shranjevanje kode napake (glej odstavek 3.6 te priloge);
(c) izklop indikatorj a nepraviln ega delovanja (glej odsta vek 3.7 te priloge);
(d) izbr is kode napake (glej odsta vek 3.8 te priloge).
Za sesta vne dele ali sistem e, ki jih je treba spremljati, se lahk o uporabi bodisi ločena diagnostika za vsak o vrsto 
goriva bodisi skupna diagnostika.
3.9.1.2 Sistem OBD je lahk o vgra jen v eneg a ali več računalnik ov.
3.9.2 Dva ločena sistema OBD, en za vsak o vrsto goriva.
3.9.2.1 Naslednji postopki se izvedejo neodvisno drug od drugega, kadar vozilo deluje na bencin ali (ZP/biometan)/UNP:
(a) aktiviranje indikatorja nepravi lnega delov anja (glej odstavek 3.5 te priloge);
(b) shranjevanje kode napake (glej odstavek 3.6 te priloge);
(c) izklop indikatorj a nepraviln ega delovanja (glej odsta vek 3.7 te priloge);
(d) izbr is kode napake (glej odsta vek 3.8 te priloge).SL Uradni list Evropske unij e L 423/590 26.11.2021  
3.9.2.2 Ločen sistem OBD je lahk o vgrajen v enega ali več računalnik ov.
3.9.3 Posebne zahte ve glede prenosa diagnostičnih signalov pri vozilih z dvogorivnim plinskim motorjem.
3.9.3.1 Na zaht evo iz diagnostičnega preg ledov alnika se diagnostični signali prenesejo na enega ali več izvornih 
naslov ov. Uporaba izvor nih naslov ov je opisana v standardu iz odsta vka 6.5.3.2(a) Dodatka 1 k tej prilogi.
3.9.3.2 Določiti je mogoče specifi čne informaci je za posamezno gorivo:
(a) z uporabo izvorn ih naslov ov in/ali
(b) z uporabo stikala za izbiro goriva in/ali
(c) z uporabo kod napak za posamezno gorivo.
3.9.4 Kar zadeva kodo stanja (kot je opisano v odsta vku 3.6 te priloge), je treba uporabiti eno od naslednjih dveh 
možnosti, če je en ali več sistem ov za diagnostik o, ki javlj ajo priprav ljenost, specifi čnih za posamezno gorivo:
(a) koda stanja je specifična za posamezno gorivo, tj. uporabljata se dve kodi stanja, ena za vsak o vrsto goriva;
(b) koda stanja navaja v celoti ocenjene sisteme za uravnavanje emisij za obe vrsti goriva (bencin in (ZP/ 
biometan)/UNP), kadar so sistemi za uravnavanje emisi j v celoti ocenjeni za eno vrsto goriva.
Če nobeden od sistemo v, ki javlja pripravljenost, ni specifi čen za posamezno gorivo, mora biti podpr ta samo ena 
koda stanja.
3.10 Dodatne določbe za vozila s strateg ijami zaustavit ve motorj a
3.10.1 Vozni cikel
3.10.1.1 Samodejni ponovn i zagon motorja na ukaz krmilneg a sistema motorj a po zausta vitvi motorja se lahk o šteje za 
nov vozni cikel ali za nadaljevanje trenutneg a vozneg a cikla.
4. ZAHTEVE ZA HOMOLOGA CIJO SISTEMO V ZA DIA GNOSTIK O NA VOZILU (OBD)
4.1 Proizvajalec lahk o od homolog acijsk ega organa zaht eva, da se sistem OBD sprejme za homologa cijo, čepra v ima 
ta sistem eno ali več pomanjkljivosti, tako da posebne zaht eve iz te priloge niso v celoti izpolnjene. 
Homolog acijski orga n lahk o homologira do dva ločena sestavna dela ali sistema z eno ali več pomanjkljivost mi.
Če proizva jalec sprejme posebne pogoje za neuspeli vžig, opredeljene v odstavku 3.3.3.2.1 te priloge, se ti pogoji 
ne štejejo za pomanjkljivost.
4.2 Pri obra vnavanju tega zahtevka homolog acijski orga n ugot ovi, ali je izpolnjevanje zahtev iz te priloge tehnično 
nemogoče ali nerazumno.
Homolog acijski organ upošteva navedbe proizva jalca, ki med drugim vsebujejo tudi podatk e o tehnični 
izvedljivost i, času zagona proizvod nje in proizvod nih ciklih, ki vključujejo fazo uvajanja ali fazo opustitve 
proizvod nje motorjev ali zasno v vozila ter programirane nadgradnje računalnik ov, stopnjo pričak ovane 
učink ovitosti sistema OBD glede izpolnjevanja zaht ev iz tega pravilnika in to, ali si je proizvajalec dovolj 
prizadeval za izpolnjevanje zaht ev iz tega pravi lnika.
4.2.1 Homolog acijski organ ne ugodi zahtevku za homolog acijo sesta vnega dela ali sistema s pomanjkljivost mi, če 
nadzor ne funkci je sploh ni ali ni zaht evanega evidentiranja in sporočanja podatk ov, povezanih z nadzor no 
funkci jo.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/591  
4.2.2 Za raven 1A:
Homolog acijski organ ne bo ugodil zahtevku za homologaci jo sesta vnega dela ali sistema s pomanjkljivostm i, ki 
ne izpolnjuje mejnih vrednosti OBD iz odsta vka 6.8.2 tega pravilnika.
Za raven 1B:
Pristojn i organ zavrne vsak zahte vek za homologaci jo sesta vnega dela ali sistema s pomanjkljivostmi, ki ne 
izpolnjuje mejnih vrednosti OBD iz regionalne zakonoda je, pomnoženih s faktorj em, ki se zaht eva v regionalni 
zakonoda ji, do faktorj a največ dve.
4.3 Pri določanju pomanjkljivosti se najprej ugotavlja jo pomanjkljivos ti v zvezi z odsta vki 3.3.3.1, 3.3.3.2 in 3.3.3.3 
te priloge za motorje s prisilnim vžigom ter odsta vki 3.3.4.1, 3.3.4.2 in 3.3.4.3 te priloge za motorj e 
s kompr esijskim vžigom.
4.4 Pred podelitvij o homologaci je ali ob njeni podelitvi niso dopustne pomanjkljivosti glede zaht ev iz odstavka 6.5 
Dodatka 1 k tej prilogi, razen odsta vka 6.5.3.5.
4.5 Obdobje, v kate rem so pomanjkljivos ti dopustne
4.5.1 Pomanjkljiv ost je dopustna še dve leti od datuma podelitve homologaci je, razen če je mogoče dokazati, da so za 
odpra vo pomanjkljivosti potrebne večje spremembe računalniške opreme ter več kot dvoletni časovni zamik . 
V tem primer u je pomanjkljivost dovoljena za največ triletno obdobje.
4.5.2 Proizvajalec lahk o od homologaci jskeg a organa zahteva sprejetje pomanjkljivost i s povratnim učink om, če se 
pomanjkljivost odkr ije, ko je bila homolog acija že podeljena. V tem primer u je pomanjkljiv ost dovoljena 
v dveletnem obdobju po datumu obvestila homologaci jskem u organu, razen če je mogoče ustrezno dokazati, da 
so za odprav o pomanjkljivosti potrebne večje spremembe strojne opreme vozila ter več kot dveletni časovni 
zamik . V tem primer u je pomanjkljivost dovoljena za največ triletno obdobje.
4.6 Na zaht evo proizvajalca se lahk o vozilo s sistemom OBD sprejme v homologa cijo glede na emisije, čepra v ima 
sistem eno ali več pomanjkljivost i, zaradi kater ih ne izpolnjuje v celoti posebnih zahte v iz te priloge, če so 
izpolnjene posebne upravne določbe iz odstavka 3 te priloge.
Homolog acijski organ vse druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljaj o ta pravilnik , obvesti glede 
odločitve o ugoditvi zaht evku za homologaci jo sesta vnega dela ali sistema s pomanjkljivostm i.SL Uradni list Evropske unij e L 423/592 26.11.2021  
Dodatek 1 
Funkcionalni vidiki siste mov za diagnost iko na vozilu (OBD) 
1. UVOD
V tem dodatku je opisan postopek za preizkus v skladu z odsta vkom 3 te priloge. Postopek opisuje metodo za 
prever janje delov anja sistema za diagnostik o na vozilu (OBD) s simuliranjem napak v ustreznih sistem ih za 
upravljanje motorj a ali v sistemu za uravn avanje emisij. Določeni pa so tudi postopki za opredeljevanje trajn osti 
sistemo v OBD.
Proizvajalec zagoto vi okvar jene sestavne dele in/ali elektr ične naprave, ki se uporabljaj o za simuliranje okvar . Pri 
mer jenju med ciklom preizkusa tipa 1 emisi je iz vozil zaradi takih okvar jenih sestavnih delo v ali naprav ne smejo 
presega ti katere koli mejne vrednosti za OBD iz tabele 4A in tabele 4B (kot je ustrezno) iz odsta vka 6.8.2 tega 
pravilnik a za več kot 20 %. Za elektr ične okvare (krat ek stik/prekinjen tokokrog) lahk o emisije presežejo te mejne 
vrednosti za OBD za več kot 20 %.
Med preizkušanjem vozila z nameščenim okvar jenim sesta vnim delom ali naprav o se siste m OBD homologira, če 
se je MI aktiviral. Sistem OBD je homologiran tudi, če se MI aktivira pod mejnimi vrednostmi za OBD.
2. OPIS PREIZKUS A
2.1 Preizkušanje sistem ov OBD sestavlja jo naslednje faze:
2.1.1 simulacij a nepraviln ega delov anja sesta vnega dela za upravljanje motorja ali sistema za uravnavanje emisi j;
2.1.2 predk ondicioniranje vozila s simuliranim nepra vilnim delov anjem med predk ondicioniranjem iz odstavka 6.2.1 
ali 6.2.2 tega dodatka;
2.1.3 vožnj a vozila s simuliranim nepraviln im delov anjem skozi cikel preizkusa tipa 1 in mer jenje emisi j iz vozila. Pri 
vožnj i vozila s simuliranim nepravilnim delov anjem se indeks i sledi vožnje in dovoljena odstopanj a iz 
odstavka 2.6.8.3.2 Priloge B6 ne uporabljajo;
2.1.4 ugotavlj anje, ali se siste m OBD odziva na simulirano nepraviln o delov anje in ga vozniku ustrezno prikaže.
2.2 Namest o tega se lahk o na zahtev o proizva jalca nepraviln o delov anje enega ali več sesta vnih delo v simulira 
elektronsk o v skladu z zahte vami iz odsta vka 6 tega dodatka.
2.3 Proizvajalci lahk o zaht evajo, da se spremljanje opravi zuna j cikla preizkusa tipa 1, če je mogoče homologa cijsk emu 
organu dokazati, da bi spremljanje v pogojih med ciklom preizkusa tipa 1 omejilo možnosti spremljanja, ko je 
vozilo v prometu.
3. PREIZKUSNO VOZILO IN GORIV O
3.1 Vozilo
Preizkusno vozilo izpolnjuje zaht eve iz odsta vka 2.3 Priloge B6 k temu pravilniku.
3.2 Gor ivo
Za preizkušanje se uporabi ustrezno referen čno gorivo, kot je opisano v Prilogi B3 k temu pravilniku. 
Homolog acijski organ lahk o tip goriva za vsak o vrsto okvare, ki se preizkusi (opisano v odsta vku 6.3 tega 
dodatka), izbere izmed referenčnih goriv iz Priloge B3 k temu pravi lniku v primer u preizkušanja vozil 
z enogor ivnim ali dvogorivnim plinskim motorjem. Izbrana vrsta goriva se ne spremeni med nobeno fazo 
preizkušanja (opisano v odstavkih 2.1 do 2.3 tega dodatka). Če se kot gorivo uporablja UNP ali ZP/biometan, je 
dovoljeno, da se motor zažene z bencinom, nato pa preklopi na UNP ali ZP/biometan po vnaprej določenem 
obdobju, ki se samodejno nadzira in ni pod nadzorom voznik a.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/593  
4. PREIZKUSNA TEMPERA TURA IN TLAK
4.1 Preizkusna temperatura in tlak izpolnjujeta zahte ve za preizkus tipa 1 iz Priloge B6 k temu pravilniku.
5. PREIZKUSNA OPREMA
5.1 Dinamometer z valji
Dinamometer z valji mora izpolnjevati zahteve iz Priloge B5 k temu pravi lniku.
6. PREIZKUSNI POSTOPEK ZA OBD
Preg led preizkusnega postopka za OBD je na voljo na sliki C5.App1/1. Preg led je zgolj informativen.
Slika C5.App1/1
Pregled demonst racijsk ega preizkusa
6.1 Obrat ovalni cikel na dinamometr u z valji je veljavn i cikel WLTC, prev ožen v preizkusu tipa 1, kot je določeno 
v delu B prilog.SL Uradni list Evropske unij e L 423/594 26.11.2021  
6.1.1 Za dokazovan je elektr ičnih okvar (kratek stik/odpr t tokokrog) ni treba izva jati preizkusa tipa 1. Proizva jalec lahk o 
te vrste okvar dokaže z voznimi razmerami, v kater ih se uporabi sesta vni del in izpolnijo pogoji za spremljanje. Ti 
pogoji se zabeležijo v homologaci jski dokumentacij i.
6.1.2 Na začetku vsake vrste okvare, ki se dokaže, se spomin kod napake izbr iše.
6.2 Predk ondicioniranje vozila
6.2.1 Predk ondicioniranje za prilagodit ev
Predk ondicioniranje za prilagodit ev je sestavljeno iz dveh delov:
(a) predk ondicioniranje za prilagodit ev brez napake;
(b) predk ondicioniranje za prilagodit ev z napak o
po izbir i proizva jalca.
Raven 1A
Predk ondicioniranje za prilagodit ev je sesta vljeno iz enega ali več zaporednih preizkuso v s štirifaznim ciklom 
WLTC. Na zaht evo proizva jalca in z odobr itvijo homologa cijsk ega organa se lahk o namesto štirifaznih preizkusov 
uporabi alternativna metoda za prilagodit ev.
Če se koda napake shrani po predk ondicioniranju za prilagoditev , proizvajalec izbr iše kodo napake.
Raven 1B
Predk ondicioniranje za prilagodit ev je sestavljeno iz enega ali več zaporednih preizkusov s trifaznim ciklom 
WLTC. Na zahtev o proizvajalca in z odobr itvijo homologa cijsk ega organa se lahk o namesto trifaznih preizkuso v 
uporabi alternativna metoda za prilagodit ev.
Če se koda napake shrani po predk ondicioniranju za prilagoditev , proizvajalec izbr iše kodo napake.
6.2.2 Predk ondicioniranje za spremljanje
6.2.2.1 Samo raven 1A
Glede na tip motorj a in po nastavitvi ene od vrst okvar iz odstavka 6.3 tega dodatka se vozilo predk ondicionira 
tako, da odpelje vsaj dva zaporedna preizkusa s štirifaznim ciklom WLTC.
Samo za raven 1B
Glede na tip motorj a in po nastavitvi ene od vrst okvar iz odstavka 6.3 tega dodatka se vozilo predk ondicionira 
tako, da odpelje vsaj dva zaporedna preizkusa s trifaznim ciklom WLTC.
6.2.3 Samo raven 1A
Na zahte vo proizvajalca vozila in z odobr itvijo homolog acijsk ega organa se lahk o uporabij o alternativne metode 
predk ondicioniranja.
Razlog za uporabo dodatnih ciklov predk ondicioniranja ali alternati vnih metod predk ondicioniranja ter 
podrobnosti o teh ciklih/meto dah se zabeležijo v homologaci jski dokumentacij i.
6.3 Vrste okvar , ki se preizkuša jo
6.3.1 Vozila z motor jem s prisilnim vžigom:
6.3.1.1 Zamenja va katalizator ja z dotra janim ali pokvar jenim katalizat orjem ali elektronska simulacij a take okvareSL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/595  
6.3.1.2 Neuspeli vžigi v motorju skladno s pogoji za nadzor neuspelih vžigo v, naved enimi v odstavku 3.3.3.2 te priloge.
6.3.1.3 Zamenja va lambda sonde z dotra jano ali pokvar jeno lambda sondo ali elektronska simulacij a take okvare.
6.3.1.4 Prekinitev elektr ične povezave z vsemi drugimi sestavnimi deli v zvezi z emisijami, ki so povezani z računalnik om 
za upravljanje pogonskeg a sistema (če deluje z izbrano vrsto goriva).
6.3.1.5 Prekinitev elektr ične povezav e z naprav o za elektronsk o uravna vanje emisi j zaradi izhlapevanja (če je vgra jena in če 
deluje z izbrano vrsto goriva).
6.3.2 Vozila z motor jem s kompr esijskim vžigom:
6.3.2.1 Zamenja va katalizator ja, če je vgrajen, z dotra janim ali pokvar jenim katalizatorjem ali elektronska simulacija take 
okvare.
6.3.2.2 Popolna odstranitev filtra za delce, če je vgrajen, ali vgradnja dotra janega filtra, če so tipala sesta vni del filtra.
6.3.2.3 Prekinitev elektr ične poveza ve z elektronskim upra vljanjem količine goriva in časa vbrizga v sistemu za dovod 
goriva.
6.3.2.4 Prekinitev elektr ične povezave z vsemi drugimi sestavnimi deli v zvezi z emisijami, ki so povezani z računalnik om 
za upravljanje pogonskeg a sistema .
6.3.2.5 Pri izpolnjevanju zahtev iz odsta vkov 6.3.2.3 in 6.3.2.4 tega dodatka ter s soglasjem homolog acijsk ega orga na 
proizvajalec sprejme ustrezne ukrepe, s čimer dokaže, da bo sistem OBD ob prekinitvi elektr ične poveza ve 
prikazal napak o.
6.3.2.6 Proizvajalec dokaže, da sistem OBD zazna nepravi lno delov anje pret oka in hladilnika sistema za vračanje izpušnih 
plino v (EGR) med svojim homolog acijskim preizkusom.
6.4 Preizkus sistema OBD
6.4.1 Vozila z motor jem s prisilnim vžigom:
6.4.1.1 Po predk ondicioniranju vozila v skladu z odstavk om 6.2 tega dodatka preizkusno vozilo opra vi preizkus tipa 1.
MI se aktivira najpoznej e pred zaključk om tega preizkusa pri katerem koli od pogojev iz odstavk ov 6.4.1.2 
do 6.4.1.6 tega dodatka. MI se lahk o aktivira tudi med predk ondicioniranjem. Tehnična služba lahk o te vrste 
okvar nadomesti z drugimi v skladu z odstavk om 3.3.3.4 te priloge. Vendar skupno število simuliranih okvar za 
namene homolog acije ni večje od štiri (4).
V primer u preizkušanja vozila z dvogorivnim plinskim motorj em se uporabita obe vrsti goriva pri najv eč štirih (4) 
simuliranih okvarah po presoji homologaci jskeg a organa.
6.4.1.2 Zamenja va katalizatorja z dotra janim ali pokvar jenim katalizatorjem ali elektronska simulacij a dotra janega ali 
pokvar jenega katalizatorja, ki povzroči emisi je, večje od mejnih vrednosti za OBD za nemetanske ogljikovodike 
(NMHC) ali dušik ove okside (NO x) iz odsta vka 6.8.2 tega pravilnika.
6.4.1.3 Sprožitev neuspelega vžiga glede na pogoje za spremljanje neuspelih vžigov iz odstavka 3.3.3.2 te priloge, ki 
povzroči emisije, večje od katere koli mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2 tega pravilnika.SL Uradni list Evropske unij e L 423/596 26.11.2021  
6.4.1.4 Zamenja va lambda sonde z dotra jano ali pokvar jeno lambda sondo ali elektronska simulacija dotrajane ali 
pokvar jene lambda sonde, ki povzroči emisije, večje od katere koli mejne vrednosti za OBD iz odstavka 6.8.2 tega 
pravilnik a.
6.4.1.5 Prekinitev elektr ične povezav e z naprav o za elektronsk o uravna vanje emisi j zaradi izhlapevanja (če je vgra jena in če 
deluje z izbrano vrsto goriva).
6.4.1.6 Prekinitev elektr ične povezav e z vsemi drugimi sesta vnimi deli pogonskeg a sistema v zvezi z emisijami, ki so 
povezani z računalnik om, ki povzroči emisi je, večje od katere koli mejne vrednosti za OBD iz odsta vka 6.8.2 tega 
pravilnik a (če deluje z izbrano vrsto goriva).
6.4.2 Vozila z motor jem s kompr esijskim vžigom:
6.4.2.1 Po predk ondicioniranju vozila v skladu z odstavk om 6.2 tega dodatka preizkusno vozilo opra vi preizkus tipa 1.
MI se aktivira najpoznej e pred zaključk om tega preizkusa pri katerem koli od pogojev iz odstavk ov 6.4.2.2 
do 6.4.2.5 tega dodatka. MI se lahk o aktivira tudi med predk ondicioniranjem. Tehnična služba lahk o te vrste 
okvar nadomesti z drugimi v skladu z odstavk om 3.3.4.4 te priloge. Vendar skupno število simuliranih okvar za 
namen homologaci je ni večje od štiri (4).
6.4.2.2 Zamenja va katalizatorja, če je vgrajen, z dotra janim ali pokvar jenim katalizatorjem ali elektronska simulacija 
dotra janega ali pokvar jenega katalizatorja, ki povzroči emisi je, večje od kate re koli mejne vrednosti za OBD iz 
odstavka 6.8.2 tega pravilnik a.
6.4.2.3 Popolna odstranitev filtra za delce, če je vgrajen, ali zamenjav a filtra za delce z dotrajanim filtrom za delce, ki 
ustreza pogojem iz odstavka 6.3.2.2 tega dodatka, ki povzroči emisije, večje od kate re koli mejne vrednosti za 
OBD iz odsta vka 6.8.2 tega pravi lnika.
6.4.2.4 Ob upoštevan ju odstavka 6.3.2.5 tega dodatka prekinit ev poveza ve z elektronskim sprožilnim mehanizmom za 
količino goriva in čas vbrizga v sistem u za dova janje goriva, ki povzroči emisije, večje od katere koli mejne 
vrednosti za OBD iz odsta vka 6.8.2 tega pravi lnika.
6.4.2.5 Ob upošt evanju odsta vka 6.3.2.5 tega dodatka prekinitev povezav e z vsemi drugimi sesta vnimi deli pogonske ga 
sistema v zvezi z emisijami, ki so povezani z računalnik om, ki povzroči emisije, večje od katere koli mejne 
vrednosti za OBD iz odsta vka 6.8.2 tega pravi lnika.
6.5 Diagnostični signali
6.5.1 Rezer virano.
6.5.1.1 Ob ugoto vitvi prve napake na sestavnem delu ali sistemu se „zamrznjeni niz“ stanja motorja v tistem trenutku 
shrani v spomin računalnika. Če pride do nadaljnje napake na sistem u za dovajanje goriva ali do neuspelih vžigov , 
se vsak predhodni zamrznjeni niz stanja motorj a zamenja s stanjem sistem a za dovajanje goriva ali stanji neuspelih 
vžigov (kar koli se zgodi prej). Shranjena stanja motorja vključujejo med drugim izračunano vrednost obremenitve, 
vrtilno frekvenco motorj a, vrednosti za uravn avanje goriva (če je mogoče), tlak goriva (če je mogoče), hitrost vozila 
(če je mogoče), temperaturo hladilne tekočine motorj a, stanje sistem a za nadzor goriva (regulirano ali neregulirano 
delov anje) (če je mogoče) in kodo napake, zaradi kate re se podatki shranjujejo. Proizvajalec za hranjenje 
zamrznjenih nizov izbere najprimer nejše pogoje, ki olajšajo učink ovito popravilo vozila. Potreben je le en niz 
podatk ov. Proizvajalci lahk o shranjujejo dodatne nize, če se vsaj zahtevani niz lahk o bere s splošnim 
preg ledov alnik om, ki izpolnjuje specifi kaci je iz odsta vkov 6.5.3.2 in 6.5.3.3 tega dodatka. Če se koda napake, 
zaradi katere je bilo stanje zapisano, izbr iše skladno z odstavk om 3.8 te priloge, se lahk o izbr iše tudi shranjeno 
stanje motorja.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/597  
6.5.1.2 Če je mogoče, se poleg zahtevanih podatk ov iz zamrznjenih nizov prek zaporednih vrat na standardnem 
priključku za podatk ovno povezav o na zaht evo posredujejo tudi naslednji signali, če so informaci je na voljo 
računalniku v vozilu ali če se lahk o določijo s podatki, ki jih ima računalnik v vozilu: število kod za diagnostik o 
napak , temperatura hladilne tekočine motorja, stanje sistema za nadzor goriva (regulirano ali neregulirano 
delov anje), vrednosti za uravna vanje goriva, nastav itev predvžig a, temperatura vsesanega zraka, tlak zraka 
v sesalnem razdelilniku, količina pret oka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost tipala za položa j 
loput e za zrak, stanje sekundar nega zraka (v zgor njem ali spodnjem toku ali okolju), izračunana vrednost 
obremenitve, hitrost vozila, tlak goriva, tipalo za kisik, lambda sonda in številka kode napake.
Signali so zagot ovljeni v standardnih enotah, ki temeljijo na specifi kaci jah iz odsta vka 6.5.3 tega dodatka. Dejanski 
signali morajo biti jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalo v, ki javlja jo zasilne postopk e.
6.5.1.3 Za vse sistem e uravna vanja emisij, za katere se opravi jo posebni preizkusi na vozilu (katalizato r, lambda sonda 
itd.), razen zaznav anja neuspelih vžigov , spremljanja sistema za dovajanje goriva in celo viteg a spremljanja 
sesta vnih delov , so rezultati najn ovejših opravl jenih preizkusov na vozilu in mejne vrednosti, s katerimi se sistem 
primer ja, dostopni prek zaporednih podatk ovnih vrat na standardnem priključku za podatk ovno povezav o 
v skladu s specifi kaci jami iz odsta vka 6.5.3 tega dodatka. Za vse zgoraj izvzet e spremljane sesta vne dele in sisteme 
je prek veznega konekto rja za prenos podatk ov dost open podatek, ali je vozilo z zadnjimi preizkusnimi rezultati 
opravilo preizkus.
Vsi podatki, ki mora jo biti shranjeni v zvezi z učink ovitostjo sistem a OBD med uporabo v skladu z določbami 
odstavka 7.6 tega dodatka, so dostopni prek zaporednih podatk ovnih vrat na standardnem priključku za 
podatk ovno povezav o v skladu s specifi kaci jami iz odstavka 6.5.3 tega dodatka.
6.5.1.4 Zahteve za OBD, za katere ima vozilo certifikat, in glavni sistemi za uravna vanje emisij, ki jih spremlja sistem OBD 
v skladu z odstavk om 6.5.3.3 tega dodatka, so dostopni prek zaporednih podatk ovnih vrat na standardnem 
priključku za podatk ovno poveza vo v skladu s specifikacijami iz odstavka 6.5.3 tega dodatka.
6.5.1.5 Za vse tipe vozil, ki se začnejo uporabljati, je mogoče ugoto viti identif ikacij sko številk o kalibracije programsk e 
opreme prek zaporednih vrat na standardnem priključku za podatk ovno povezav o. Identifikacijska številka 
kalibracije programske opreme mora biti priprav ljena v normiranem formatu.
6.5.2 Ni potrebno, da diagnostični sistem za uravna vanje emisij ocenjuje sesta vne dele v času nepravilneg a delov anja, če 
bi tako ocenjevanje ogrozilo varnost ali povzročilo okvaro na sesta vnem delu.
6.5.3 Diagnostični sistem za uravnavanje emisij zagota vlja standarden in neomejen dostop ter je skladen z naslednjimi 
standardi ISO in/ali specifikacijami SAE. Poznejše različice se lahk o uporabljaj o po presoji proizvajalca.
6.5.3.1 Za prenos komunikacije med sistemom na vozilu in stacionar no naprav o se uporablja naslednji standard:
(a) ISO 15765-4:2011 „Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN – Del 4: Zahte ve za sisteme , povezane 
z emisi jami“ z dne 1. febr uarja 2011 .
6.5.3.2 Standardi, ki se uporabljaj o za prenos pomembnih informaci j za OBD:
(a) ISO 15031-5: „Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preizkusno opremo za diagnostik o, 
povezano z emisijami – Del 5: Diagnostične stori tve, povezane z emisi jami“ z dne 1. aprila 2011 ali SAE 
J1979 z dne 23. febr uarja 2012 ;
(b) ISO 15031-4: „Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preizkusno opremo za diagnostik o, 
povezano z emisijami – Del 4: Zunanja preizkusna oprema“ z dne 1. junija 2005 ali SAE J1978 z dne 
30. aprila 2002 ;
(c) ISO 15031-3: „Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preizkusno opremo za diagnostik o, 
povezano z emisi jami – Del 3: Diagnostični povezovalnik in z njim povezani tokokrogi: zaht eve in uporaba“ 
z dne 1. julija 2004 ali SAE J 1962 z dne 26. julija 2012 ;SL Uradni list Evropske unij e L 423/598 26.11.2021  
(d) ISO 15031-6: „Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preizkusno opremo za diagnostik o, 
povezano z emisijami – Del 6: Opredelitve kod za diagnostik o napak“ z dne 13. avgusta 2010 ali SAE J2012 
z dne 7. marca 2013 ;
(e) ISO 27145: „Izvaj anje zahtev glede komunikaci je v zvezi z globalno usklaj eno diagnostik o na vozilu (WWH- 
OBD)“ z dne 15. avgusta 2012 z omejitvi jo, da se kot podatk ovna poveza va lahk o uporabi samo 6.5.3.1(a);
(f) ISO 14229:2013: „Cestna vozila – Enotne diagnostične stori tve (UDS) z omejitvi jo, da se kot podatk ovna 
poveza va lahk o uporabi samo odstavek 6.5.3.1(a)“.
Standarda (e) in (f) se lahk o uporabljata opcijsk o namesto standarda (a).
6.5.3.3 Preizkusna oprema in diagnostična orodja, ki so potrebna za komunikaci jo s sistemi OBD, ustrezaj o ali preseg ajo 
funkcionalne specifikacije iz standarda iz odsta vka 6.5.3.2(b) tega dodatka.
6.5.3.4 Osnovn i diagnostični podatki (kot so določeni v odsta vku 6.5.1) in dvosmer ne kontrolne informacije se zagot ovijo 
z uporabo formata in enot iz standarda iz odsta vka 6.5.3.2(a) tega dodatka ter morajo biti na voljo ob uporabi 
diagnostičnega orodja, ki ustreza zahte vam iz standarda iz odstavka 6.5.3.2(b) tega dodatka.
Proizvajalec vozila predloži nacionalnemu organu za standardizaci jo podrobnosti vseh diagnostičnih podatk ov 
v zvezi z emisi jami, npr. PID, ID nadzora OBD, preizkusni ID, ki niso določeni v standardu iz odstavka 6.5.3.2(a) 
tega dodatka, vendar so povezani s tem pravilnik om.
6.5.3.5 Ko se zazna napaka, jo proizva jalec opredeli z ustrezno kodo napake ISO/SAE, ki je določena v enem od 
standardov iz odsta vka 6.5.3.2(d) tega dodatka v zvezi s „kodami za diagnostik o napak sistema v poveza vi 
z emisijami“ . Če taka opredelit ev ni mogoča, lahk o proizva jalec uporabi kode za diagnostik o napak , ki jih nadzira 
proizvajalec, v skladu z istim standardom. Kode napak so v celoti dost opne s standardno diagnostično opremo, ki 
ustreza določbam iz odsta vka 6.5.3.3 tega dodatka.
6.5.3.6 Vmesnik za povezav o med vozilom in diagnostično preizkusno naprav o je standardiziran in izpolnjuje vse zaht eve 
iz standarda iz odsta vka 6.5.3.2(c) tega dodatka. Položaj namestitve je po dogov oru z upravn im organom tak, da je 
hitro dost open servisnemu osebju, vendar zaščiten pred nepooblaščenimi posegi osebja, ki ni usposobljeno za ta 
namen.
7. UČINK OVITOST MED UPORABO
Ta odstavek se uporablja samo za raven 1A.
7.1 Splošne zaht eve
7.1.1 Vsaka nadzor na funkci ja sistema OBD se zažene vsaj enkrat na vozni cike l, v katerem so izpolnjeni pogoji za 
spremljanje iz odsta vka 7.2 tega dodatka. Proizvajalci ne smejo uporabiti izračunanega razmer ja (ali katereg a koli 
njego vega elementa) ali kate re koli druge navedbe pogost osti spremljanja kot pogoja za spremljanje katere koli 
nadzor ne funkci je.
7.1.2 Razmer je učink ovitosti med uporabo (IUPR) določene nadzor ne funkci je M sistemo v OBD in učink ovitost naprav 
za uravna vanje onesnaževanja med uporabo je:
IUPR M = števec M / imeno valec M
7.1.3 Primer java števca in imeno valca je pokazate lj, kako pogosto določena nadzor na funkci ja deluje glede na delovanje 
vozila. Za zagoto vitev , da vsi proizva jalci spremljajo IUPR na enak način, so podane podrobne zaht eve za 
določanje in povečevanje teh števcev .SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/599  
7.1.4 Če je v skladu z zaht evami iz te priloge vozilo opremljeno z določeno nadzor no funkci jo M, je razmer je IUPR M 
enak o naslednjim najnižjim vrednostim ali večje od njih:
(a) 0,260 za nadzor ne funkcije sistema za sekundar ni zrak in druge nadzor ne funkci je, povezane s hladnim 
zagonom;
(b) 0,520 za nadzor ne funkci je za uravna vanje emisij zaradi izhlapevanja;
(c) 0,336 za vse druge nadzor ne funkci je.
7.1.5 Vozila izpolnjujejo zahteve iz odsta vka 7.1.4 tega dodatka za prevoženo kilometr ino vsaj ciljne življenjske dobe, 
kakor je opredeljena v odstavku 6.7 tega pravilnika.
7.1.6 Šteje se, da so zahte ve iz tega odsta vka za določeno nadzor no funkci jo M izpolnjene, če za vsa vozila določene 
skupine OBD, izdelana v določenem koledarskem letu, veljajo naslednji statistični pogoji:
(a) povprečno razmer je IUPR M je enak o najn ižji vrednosti, ki se uporablja za nadzor no funkci jo, ali večje od nje;
(b) razmer je IUPR M pri več kot 50 % vseh vozil je enak o najnižji vrednosti, ki se uporablja za nadzor no funkcijo, 
ali večje od nje.
7.2 Števec M
7.2.1 Števec določene nadzor ne funkcije šteje, kolikokrat je bilo vozilo uporabljeno tako, da so bili zaznani vsi pogoji za 
spremljanje, ki jih je uvedel proizva jalec in so potrebni, da določena nadzor na funkci ja zazna nepraviln o delovanje 
ter voznik a opozor i nanjo. Števec se ne poveča več kot enkrat na vozni cike l, razen če za to obsta ja razumna 
tehnična utemeljitev .
7.3 Imenovalec M
7.3.1 Namen imeno valca je, da poda števec, ki označuje, koliko voženj je bilo opravljenih z vozilom, pri tem pa upošteva 
posebne pogoje za določeno nadzor no funkci jo. Imenovalec se poveča vsaj enkrat na vozni cikel, če so med tem 
voznim ciklom izpolnjeni taki pogoji in če se poveča splošni imeno valec, kot je določeno v odstavku 7.5 tega 
dodatka, razen če je imeno valec onemogočen skladno z odsta vkom 7.7 tega dodatka.
7.3.2 Poleg zaht ev iz odstavka 7.3.1 tega dodatka velja naslednje:
(a) imenovalci nadzor ne funkci je sistem a za sekundar ni zrak se poveča jo, če pride do ukazaneg a delov anja 
sistema za sekundar ni zrak za deset sekund ali več. Za namene določanja tega ukazaneg a časa delov anja 
sistem OBD ne sme vključevati časa med vsiljenim delov anjem sistema za sekundar ni zrak samo za namene 
spremljanja;
(b) imenovalci nadzor nih funkci j sistemo v, ki delujejo samo med zagonom hladnega motorja, se poveča jo, če 
ukazano delov anje sestavneg a dela ali strateg ije traja deset sekund ali več;
(c) imenovalci nadzor nih funkci j sistemo v za spremenljivo krmiljenje ventilov (VV T) in/ali nadzor nih sistemo v se 
poveča jo, če do ukazaneg a delov anja sestavneg a dela (npr . ukaz za vklop, odpiranje, zapiranje, zaklepanje) 
pride dvakrat ali večkrat med voznim ciklom ali če ukazano delovanje traja deset sekund ali več, kar koli 
nastopi prej;
(d) za naslednje nadzor ne funkci je se imenovalc i poveča jo za ena, če je bilo poleg izpolnjevanja zahte v iz tega 
odstavka pri vsaj enem voznem ciklu skupaj opra vljenih vsaj 800 kilometro v delov anja vozila od zadnjega 
povečanja imenovalc a:
(i) oksidacijski katalizator za dizelske motorj e;
(ii) filter za delce za dizelske motor je;
(e) brez poseg anja v zahte ve za povečanje imenovalc ev drugih nadzor nih funkci j se imenovalci nadzor nih funkcij 
naslednjih sesta vnih delov poveča jo, če in samo če se je vozni cikel začel s hladnim zagonom:
(i) tipala za temperaturo tekočin (olje, hladilna tekočina motorj a, gorivo, reagent SCR);SL Uradni list Evropske unij e L 423/600 26.11.2021  
(ii) tipala za temperaturo za čisti zrak (zrak iz okolice, vsesani zrak, polnilni zrak, polnilni zbiralnik);
(iii) tipala za temperaturo za izpušne pline (vračanje in hlajenje izpušnih plinov , visok otlačno polnjenje 
z izkoriščanjem energije izpušnih plino v, katalizator);
(f) imenovalci nadzor nih funkci j sistema za nadzor tlaka polnilnega zraka se poveča jo, če so izpolnjeni vsi 
naslednji pogoji:
(i) izpolnjeni so pogoji splošnega imenovalc a;
(ii) sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka deluje 15 sekund ali več;
(g) proizvajalci lahk o zaht evajo uporabo posebnih pogojev imenovalca za nekater e sestavne dele ali sisteme, ta 
zahteva pa se lahk o odobr i le, če je mogoče homologaci jskem u organu s predložitvijo podatk ov in/ali 
tehnično oceno dokazati, da so za zanesljiv o zaznava nje nepravi lnega delov anja potrebni navedeni drugi 
pogoji.
7.3.3 Za hibr idna vozila, vozila, ki uporabljajo altern ativno opremo ali strategi je za zagon motorj a (npr . združen 
zaganjalnik in diname), ali vozila na alternati vna goriva (npr . vozila z eno vrsto goriva, vozila z dvogori vnim 
motorj em ali uporaba dvojnega goriva) lahk o proizvajalec zaprosi homologaci jski orga n za odobr itev uporabe 
mer il za povečevanje imenovalca, ki se razlikujejo od mer il, navedenih v tem odsta vku. Homolog acijski organ na 
splošno ne odobr i drugačnih mer il za vozila, ki uporabljajo izklop motor ja samo pri pogojih proste ga 
teka/ mirovanja vozila ali blizu teh pogojev . Odobr itev drugačnih mer il homologa cijsk ega organa temelji na 
enak ovrednosti drugačnih mer il za določanje časa delov anja vozila glede na delov anje običa jnega vozila v skladu 
z mer ili iz tega odsta vka.
7.4 Števec ciklov vžiga
7.4.1 Števec ciklov vžiga prikazuje število ciklov vžig a, do kater ih je prišlo na vozilu . Števec ciklov vžig a se ne sme 
povečati več kot enkrat na vozni cikel.
7.5 Splošni imenovalec
7.5.1 Splošni imenovalec je števec, ki mer i, kolikokrat je vozilo delov alo. Poveča se v času deset sekund, če in samo če so 
izpolnjena naslednja mer ila med enim vozni m ciklom:
(a) skupni čas od zagona mot orja je 600 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m in temperatur i okolice 
–7 °C ali več;
(b) skupni čas delovanja vozila pri 40 km/h ali več traja 300 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m in 
temperatur i okolice –7 °C ali več;
(c) neprekinjen čas delov anja vozila v prost em teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, hitrost vozila pa je 
1,6 km/h ali nižja) je 30 sekund ali več pri nadmorski višini manj kot 2 440 m in temperatur i okolice –7 °C 
ali več.
7.6 Sporočanje in povečevanje štev cev
7.6.1 Sistem OBD v skladu s specifi kaci jami standarda ISO 15031-5 iz odstavka 6.5.3.2(a) tega dodatka poroča stanje 
štev ca ciklo v vžiga in splošni imenovalec ter tudi posamezne štev ce in imenovalc e nadzor nih funkcij za naslednje 
sisteme, če se v skladu s to prilogo zaht eva, da so prisotni na vozilu:
(a) katalizatorj i (poročilo za vsak o vrsto posebej);
(b) lambda sonde/tipala za izpušne pline, vključno s sekundar nimi lambda sondami (poročilo za vsak o tipalo in 
lambda sondo posebej);
(c) sistem za uravna vanje emisij izhlapevanja;SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/601  
(d) sistem za vračanje izpušnih plino v (EGR);
(e) sistem za spremenljivo krmiljenje ventilo v (VV T);
(f) sistem za sekundar ni zrak;
(g) filter za delce;
(h) sistem za naknadno obdelav o NO x (npr . adsorber NO x, sistem z reage ntom ali katalizatorjem za NO x);
(i) sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka.
7.6.2 Za določene sestavne dele ali sisteme, ki imajo več nadzor nih funkci j, kater ih podatk e je treba sporočati v skladu 
s to točko (npr . vrsta lambda sond 1 lahk o ima več nadzor nih funkci j za odziv sond ali druge lastnosti sond), 
sistem OBD ločeno spremlja štev ce in imenovalce za vsak o določeno nadzor no funkci jo ter sporoča samo 
ustrezni števec in imenovalec za določeno nadzor no funkci jo, ki ima najnižje številčno razmer je. Če imata dve ali 
več določenih nadzor nih funkcij enaki razmer ji, se za določen sesta vni del sporočita ustrezni števec in imenovalec 
določene nadzor ne funkci je, ki ima najv išji imenovalec.
7.6.2.1 Štev ci in imenovalc i za določeno nadzor no funkci jo za sesta vne dele ali sisteme za nenehno spremljanje okvar 
kratkeg a stika ali odpr tega tokokrog a so izvzeti iz obveznosti poročanja.
„Nenehno“, če se uporablja v zvezi s tem, pomeni, da je spremljanje vedno omogočeno, da se vzorčenje signala za 
spremljanje opravi najmanj dvakrat na sekundo in da se z navedeno nadzor no funkci jo v 15 sekundah ugoto vi, ali 
je zadevna okvara prisotna ali ne.
Če se za namene nadzora vhodni sesta vni del računalnika vzorči manj pogosto, se lahk o signal sesta vnega dela 
namesto tega oceni pri vsakem vzorčenju.
Ni potrebno, da se izhodni sesta vni del/siste m aktivira samo zaradi spremljanja tega sesta vnega dela/sist ema.
7.6.3 Vsi štev ci se pri povečanju poveča jo za celo število ena.
7.6.4 Najniž ja vrednost vsakeg a štev ca je 0, najv išja vrednost pa ne sme biti nižja od 65 535 , ne glede na druge zahteve 
za standardizirano shranjevanje in poročanje sistema OBD.
7.6.5 Če števec ali imenovalec določene nadzor ne funkci je doseže svojo najvišjo vrednost, se oba štev ca za to določeno 
nadzor no funkci jo delita z dva, preden se spet povečata v skladu z določbami iz odsta vkov 7.2 in 7.3 tega 
dodatka. Če števec ciklov vžig a ali splošni imenovalec doseže svojo najvišjo vrednost, se ustrezni števec pri 
naslednjem povečevanju nastav i na nič v skladu z določbami iz odstavka 7.4 oziroma 7.5 tega dodatka.
7.6.6 Vsi štev ci se ponastav ijo na nič samo, kadar pride do ponastav itve obstoj nega pomnilnika (npr . zaradi 
reprogramiranja itd.) ali če so številk e shranjene v pomnilniku KAM, ko se pomnilnik KAM izbr iše zaradi 
prekinitve elektr ičneg a napa janja krmilnega modula (npr . odklop akumulatorja itd.).
7.6.7 Proizvajalec sprejme ukrepe, s katerimi zagot ovi, da vrednosti štev ca in imenovalca ni mogoče ponastaviti ali 
spreminjati, razen v primer ih, ki so izrecno določeni v tem odsta vku.
7.7 Onemogočanje števcev in imenovalcev ter splošnega imeno valca
7.7.1 V desetih sekundah po zaznavi nepraviln ega delov anja, ki izklopi nadzor no funkcijo, potrebno za izpolnit ev mer il 
za spremljanje iz te priloge (tj. shrani se koda v čakanju ali koda potrditve), sistem OBD onemogoči nadaljnje 
povečevanje ustreznega štev ca in imenovalca za vsak o nadzor no funkci jo, ki je onemogočena. Ko nepraviln ega 
delov anja ni več mogoče zaznati (tj. koda v čakanju se samodejno izbr iše ali pa jo izbr iše ukaz preg ledov alnika), se 
povečevanje vseh ustreznih štev cev in imenovalc ev nadaljuje v desetih sekundah.SL Uradni list Evropske unij e L 423/602 26.11.2021  
7.7.2 V desetih sekundah po zagonu enote za odjem moči, zaradi katerega se izklopi nadzor na funkci ja, potrebna za 
izpolnite v mer il za spremljanje iz te priloge, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečevanje ustreznega štev ca in 
imenovalc a za vsak o nadzor no funkcijo, ki je onemogočena. Ko enota za odjem moči neha delov ati, se 
povečevanje vseh ustreznih štev cev in imenovalc ev nadaljuje v desetih sekundah.
7.7.3 Sistem OBD v desetih sekundah onemogoči nadaljnje povečevanje štev ca in imenovalc a določene nadzor ne 
funkci je, če je zaznano nepravilno delovanje katerega koli sesta vnega dela, uporabljeneg a za določanje mer il 
znotraj opredelitve imeno valca določene nadzor ne funkci je (tj. hitrost vozila, temperatura okolice, višina, prosti 
tek, hladen zagon motor ja ali čas delov anja), in če se shrani ustrezna koda napake v čakanju. Ko nepraviln o 
delov anje ni več prisotno (tj. koda v čakanju se samodejno izbr iše ali pa jo izbr iše ukaz preg ledov alnika), se 
povečevanje števca in imenovalc a nadaljuje v desetih sekundah.
7.7.4 Sistem OBD v desetih sekundah onemogoči nadaljnje povečevanje splošneg a imenovalca, če je zaznano nepravi lno 
delov anje kate rega koli sesta vnega dela, uporabljeneg a pri ugotavljanju, ali so mer ila iz odstavka 7.5 tega dodatka 
izpolnjena (tj. hitrost vozila, temperatura okolice, višina, prosti tek ali čas delo vanja), in če se shrani ustrezna koda 
napake v čakanju. Povečanja splošneg a imenovalc a ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj. Ko nepraviln o 
delov anje ni več prisotno (npr . koda v čakanju se samodejno izbr iše ali pa jo izbr iše ukaz preg ledovalnika), se 
povečevanje splošneg a imenovalc a nadaljuje v desetih sekundah.SL Uradni list Evropske unij e 26.11.2021 L 423/603