SL Uradni list Evropske unije L 285/1

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 7 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, zavornih svetilk in gabaritnih svetilk za motorna vozila (razen motornih koles) in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dopolnila 23 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 9. oktober 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

Področje uporabe

1. Opredelitev pojmov

2. Vloga za podelitev homologacije

3. Oznake

4. Homologacija

5. Splošne specifikacije

6. Svetilnost

7. Postopek preskušanja

8. Barva oddane svetlobe

9. Skladnost proizvodnje

10. Kazni za neskladnost proizvodnje

11. Dokončno prenehanje proizvodnje

12. Opombe v zvezi z barvo in določenimi napravami

13. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

14. Prehodne določbe

PRILOGE

1. Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, gabaritne svetilke in zavorne svetilke: najmanjši koti, potrebni za razporeditev svetlobe v prostoru teh svetilk

2. Obveščanje

3. Primeri namestitve homologacijskih oznak

4. Fotometrične meritve

5. Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje

6. Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor

PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

sprednje in zadnje pozicijske svetilke ter zavorne svetilke za vozila kategorij L, M, N, O in T (1) ter,

gabaritne svetilke za vozila kategorij M, N, O in T.

1. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

1.1 „sprednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila, opazovanega od spredaj;

1.2 „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine vozila z zadnje strani.

1.3 „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje uporabe delovnih zavor drugim udeležencem v prometu za vozilom. Zavorna svetilka se lahko aktivira z uporabo trajnostne zavore ali podobne naprave;

1.4 „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, vgrajeno blizu skrajnega zunanjega roba vozila, čim bliže vrhu vozila, in namenjeno jasni označitvi skupne širine vozila. Pri nekaterih vozilih z lastnim motornim pogonom in priklopnikih ta svetilka dopolnjuje pozicijske svetilke vozila, posebno pozornost pa pritegne na njegove gabarite.

1.5 Opredelitev pojmov:

Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za homologacijo.

1.6 „Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke“ so svetilke, ki se v vsaki od navedenih kategorij razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a) blagovna znamka;

(b) značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija svetlobnega vira, modul svetlobnega vira itd.);

(c) sistem za zmanjšanje osvetlitve ponoči — v primeru zavorne svetilke z dvema nivojema svetilnosti.

Sprememba barve svetlobnega vira ali barve morebitnega filtra ne pomeni spremembe tipa.

1.7 Sklicevanje tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomeni sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

Sklicevanje tega pravilnika na standardne (etalonske) svetlobne vire LED in na Pravilnik št. 128 pomeni sklicevanje na Pravilnik št. 128 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

2. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

2.1 Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. V vlogi se navedejo:

2.1.1 namen ali nameni, za katere je predvidena naprava, za katero je bila predložena vloga za homologacijo, in ali jo je mogoče uporabiti v sklopu dveh svetilk iste vrste/tipa;

2.1.2 pri gabaritnih svetilkah, ali je namenjena oddajanju bele ali rdeče svetlobe;

2.1.3 pri zavornih svetilkah kategorije S3 ali S4, ali je namenjena namestitvi zunaj vozila ali v njem (za zadnjim oknom);

2.1.4 ali naprava proizvaja stalno svetilnost (kategorija R, R1, RM1, S1 ali S3) ali spremenljivo svetilnost (kategorija R2, RM2, S2 ali S4).

2.1.5 Po želji vložnik navede, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog njene referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v obrazcu za obveščanje.

2.2 Za vsak tip naprave se vlogi priložijo:

2.2.1 risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa žarometa in je na njih prikazano naslednje: (a) v katerih geometrijskih položajih se lahko naprava (in po potrebi, za svetilke kategorije S 3 ali S 4, zadnje okno) namesti na vozilo; os opazovanja, ki naj v preskusih velja za referenčno os (vodoravni kot H = 0°, navpični kot V = 0°) in točko, ki naj velja kot referenčno središče pri omenjenih preskusih; (b) geometrijski pogoji za namestitev naprav, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6; (c) pri sistemu soodvisnih svetilk, soodvisna svetilka ali kombinacija soodvisnih svetilk, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5.10 in 6.1 ter iz Priloge 4 k temu pravilniku; (d) predvideno mesto za številko homologacije in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake;

2.2.2 kratek tehnični opis, ki, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; to mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, mora tehnični opis vsebovati specifikacijo optičnih lastnosti (prepuščanje svetlobe, barva, nagib, itd.) za zadnja stekla in/ali (b) kategorijo ali kategorije predpisanih svetlobnih virov s svetlečimi diodami; ta kategorija svetlobnih virov s svetlečimi diodami mora biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 128 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa in/ali (c) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira. za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, mora tehnični opis vsebovati specifikacijo optičnih lastnosti (prepuščanje svetlobe, barva, nagib, itd.) za zadnja stekla;

2.2.3 za naprave s spremenljivo svetilnostjo kratek opis nadzora spreminjanja svetilnosti, diagram razporeditve in specifikacijo značilnosti sistema, ki zagotavlja dve ravni svetilnosti;

2.2.4 dva vzorca; če vloga zadeva naprave, ki niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev na levo ali na desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila. za svetilke s spremenljivo svetilnostjo se vlogi priloži nadzor spreminjanja svetilnosti ali generator, ki proizvaja isti signal ali signale;

2.2.5 za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, vzorčno ploščo ali plošče (če obstajajo različne možnosti) z enakovrednimi optičnimi lastnostmi, ki ustrezajo lastnostim dejanskega zadnjega okna ali oken.

3. OZNAKE

Naprave, ki se predložijo v homologacijo:

3.1 morajo biti opremljene s trgovskim imenom ali blagovno znamko vložnika; ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna;

3.2 z izjemo svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri morajo imeti jasno berljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:

(a) kategorijo ali kategorije predpisanih svetlobnih virov in/ali

(b) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

3.3 morajo imeti dovolj veliko površino za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.2; ta prostor mora biti označen na risbah iz odstavka 2.2.1;

3.4 pri svetilkah z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzorom spreminjanja svetilnosti in/ali nezamenljivimi svetlobnimi viri in/ali moduli svetlobnih virov morajo imeti oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne moči;

3.5 pri svetilkah, ki delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, z uporabo elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, ali imajo sekundarni način delovanja, morajo imeti tudi oznako, na kateri je navedena nazivna sekundarna konstrukcijska napetost;

3.6 Pri svetilkah z moduli svetlobnih virov morajo moduli svetlobnih virov imeti:

3.6.1 trgovsko ime ali blagovno znamko vložnika; ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna;

3.6.2 posebno identifikacijsko kodo modula; ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „MD“ za „MODUL“, ki jima sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1.1 ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih modulov svetlobnega vira; ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar sta obe oznaki od istega vložnika.

3.6.3 oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in največje nazivne moči;

3.7 če je elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti del svetilke, vendar ni vključena v ohišje svetilke, se navedeta ime proizvajalca in njegova identifikacijska številka.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Splošno

4.1.1 Če napravi, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli. Vse naprave sistema soodvisnih svetilk mora v homologacijo predložiti isti vložnik.

4.1.2 Kadar sta dve svetilki ali več del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija lahko podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje določbe tega ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo določb nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta določba se ne uporablja za žaromete z žarnicami z dvema žarilnima nitkama, kadar je homologiran samo en svetlobni pramen.

4.1.3 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se od že homologirane naprave razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.

4.1.4 Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

4.1.5 Vsaka naprava, ki je skladna s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, ima v prostoru iz odstavka 3.3 poleg oznak, predpisanih v odstavkih 3.1 in 3.2 ali 3.4, homologacijsko oznako, kakor je opisana v odstavkih 4.2 in 4.3.

4.2 Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

4.2.1 mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

4.2.1.2 homologacijska številka iz odstavka 4.1.3;

4.2.2 naslednjega dodatnega simbola ali simbolov:

4.2.2.1 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede sprednjih pozicijskih svetilk, črka „A“;

4.2.2.2 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zadnjih pozicijskih svetilk, črka „R“, ki ji lahko sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;

4.2.2.3 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede sprednjih gabaritnih svetilk, črki „AM“;

4.2.2.4 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zadnjih gabaritnih svetilk, črki „RM“, ki jima lahko sledi številka „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost, in „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost;

4.2.2.5 na napravah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede zavornih svetilk, črka „S“, tej pa sledi številka: „1“, če naprava proizvaja stalno svetilnost; „2“, če naprava proizvaja spremenljivo svetilnost; „3“, če naprava izpolnjuje posebne zahteve za zavorne svetilke kategorije S3 in proizvaja stalno svetilnost; „4“, če naprava izpolnjuje posebne zahteve za zavorne svetilke kategorije S4 in proizvaja spremenljivo svetilnost;

4.2.2.6 na napravah, ki vključujejo zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko ter izpolnjujejo zahteve tega pravilnika glede takih svetilk, oznaki „R“, „R1“ ali „R2“ in „S1“ ali „S2“, ločeni z vezajem;

4.2.2.7 na sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilkah, na katerih so koti vidljivosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri, in na sprednjih in zadnjih gabaritnih svetilkah, vodoravna puščica, ki kaže stran, na kateri je fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H;

4.2.2.8 dodatna črka „D“ na svetlobnih napravah, ki jih je mogoče uporabljati kot del sklopa dveh svetilk, in to desno od oznake iz odstavkov 4.2.2.1 in 4.2.2.6;

4.2.2.9 navpična puščica, ki se začne z vodoravno daljico in kaže navzdol, kadar gre za naprave z zmanjšano razporeditvijo svetlobe v skladu z odstavkom 2.3 Priloge 4 k temu pravilniku;

4.2.2.10 dodatna črka „Y“ na vsaki izmed naprav pri soodvisnih svetilkah, ki jih je mogoče uporabljati kot del sistema soodvisnih svetilk, in to desno od oznake iz odstavkov od 4.2.2.1 do 4.2.2.6;

4.2.3 dve števki številke homologacije (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 5. maja 1991), ki navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, če je potrebno, pa je lahko v bližini prej navedenih dodatnih simbolov še zahtevana puščica.

4.2.4 Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 so jasno berljivi in neizbrisni, tudi ko se naprava vgradi v vozilo.

4.3 Namestitev homologacijske oznake

4.3.1 Samostojne svetilke

V odstavkih 1 do 6 Priloge 3 so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

Če se za različne tipe svetilk, ki izpolnjujejo zahteve različnih pravilnikov, uporabljajo iste zunanje leče iste ali drugačne barve, se jih lahko označi z enotno mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavlja krog okrog črke „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na svetilki, če:

4.3.1.1 je vidna po vgradnji svetilke;

4.3.1.2 se označi identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi tudi zahtevana puščica;

4.3.1.3 Velikost posameznih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

4.3.1.4 Na ohišju svetilke sta prostor, opisan v odstavku 3.3, in homologacijska oznaka za dejanske funkcije.

4.3.1.5 V odstavku 7 iz Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.2 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

4.3.2.1 Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter številke homologacije. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1 je vidna po vgradnji žarometa;

4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

4.3.2.2 Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:

4.3.2.2.1 bodisi na ustrezni svetleči površini,

4.3.2.2.2 bodisi v skupini tako, da je mogoče vsako izmed združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno identificirati.

4.3.2.3 Velikost različnih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

4.3.2.4 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

4.3.2.5 V odstavku 8 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

4.3.3 Svetilke, integrirane s tipom žarometa, katerega leča se lahko uporablja za druge tipe žarometov

Veljajo določbe iz odstavka 4.3.2.

4.3.3.1 Če imajo različni tipi žarometov ali enot svetilk, ki vključujejo žaromet, isto lečo, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na te tipe žarometov ali enot svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi površino, opisano v odstavku 3.3, in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

4.3.3.2 V odstavku 9 Priloge 3 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak, ki se nanašajo na svetilke, ki so integrirane z žarometom.

4.3.4 Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru mora biti oznaka vidna, ko se naprava vgradi v vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se odprejo vrata.

5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1 Vsaka predložena naprava je skladna s specifikacijami iz odstavkov 6 in 8.

5.2 Svetlobne naprave morajo biti zasnovane in izdelane tako, da pri normalnih pogojih uporabe, ne glede na tresljaje, ki so jim lahko izpostavljene med uporabo, ostaja njihovo delovanje zadovoljivo in ohranijo značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik.

5.3 Za svetilke, ki so bile homologirane kot sprednje ali zadnje pozicijske svetilke, se šteje, da so bile homologirane tudi kot gabaritne svetilke.

5.4 Tudi sprednje in zadnje pozicijske svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane, se lahko uporabljajo kot gabaritne svetilke.

5.5 Pozicijske svetilke, ki so integrirane z drugo funkcijo in uporabljajo skupni svetlobni vir in ki so zasnovane tako, da stalno delujejo z dodatnim sistemom, ki uravnava svetilnost, so dovoljene.

5.5.1 Pri zadnjih pozicijskih svetilkah, ki so integrirane z zavorno svetilko, pa mora biti naprava:

(a) del sklopa z več svetlobnimi viri ali

(b) namenjena uporabi v vozilih, ki so opremljena s sistemom za spremljanje delovanja navedene funkcije.

V obeh primerih se sporočilu doda opomba.

5.6 Pri modulih svetlobnega vira se preveri, ali:

5.6.1 je zasnova modula za svetlobni vir takšna, da:

(a) je mogoče vsak modul svetlobnega vira vgraditi samo v predvideno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti samo z orodjem;

(b) v istem ohišju svetilke, če se v ohišju naprave uporablja več kot en modul svetlobnega vira, ni mogoče medsebojno zamenjati modulov svetlobnih virov, ki imajo različne značilnosti.

5.6.2 Moduli svetlobnih virov ne smejo dopuščati sprememb.

5.6.3 Modul svetlobnega vira mora biti zasnovan tako, da ga tudi z orodjem ni mogoče mehansko zamenjati z odobrenim zamenljivim svetlobnim virom.

5.7 Če sprednja pozicijska svetilka vključuje enega ali več proizvajalcev infrardečega sevanja, morajo biti fotometrične in kolorimetrične zahteve za to sprednjo pozicijsko svetilko izpolnjene pri delovanju tega proizvajalca ali proizvajalcev infrardečega sevanja in brez njega.

5.8 V primeru odpovedi nadzora spreminjanja svetilnosti za:

(a) zadnjo pozicijsko svetilko kategorije R2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije R ali R1;

(b) zadnjo gabaritno svetilko kategorije RM2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije RM1;

(c) zadnjo zavorno svetilko kategorije S2, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S1;

(d) zadnjo zavorno svetilko kategorije S4, ki oddaja svetlobo, večjo od največje vrednosti kategorije S3;

se zahteve glede stalne svetilnosti za ustrezno kategorijo izpolnijo samodejno.

5.9 Pri zamenljivih svetlobnih virih:

5.9.1 se lahko uporabijo katere koli kategorije svetlobnih virov, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37 in/ali Pravilnikom št. 128, če njihove uporabe ne omejujejo Pravilnik št. 37 in spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, oziroma Pravilnik št. 37 in spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo;

5.9.2 mora biti zasnova naprave takšna, da je mogoče svetlobni vir namestiti samo v pravilno lego;

5.9.3 mora biti nosilec svetlobnega vira skladen z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja podatkovni list za nosilec, ki ustreza uporabljeni kategoriji svetlobnega vira:

5.10 mora sistem soodvisnih svetilk izpolnjevati zahteve, kadar vse soodvisne svetilke delujejo skupaj. Če pa je sistem soodvisnih svetilk, ki opravlja funkcijo zadnje pozicijske svetilke, delno nameščen na nepremičen sestavni del, delno pa na gibljivega, potem morajo soodvisne svetilke, ki jih navede vložnik, izpolnjevati zahteve glede zunanje geometrijske vidnosti, kolorimetrične in fotometrične zahteve v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov. V tem primeru se šteje, da so zahteve glede geometrijske vidnosti navznoter izpolnjene, če te soodvisne svetilke še vedno v vseh stalnih položajih gibljivih sestavnih delov izpolnjujejo fotometrične vrednosti, predpisane na področju porazdelitve svetlobe za homologacijo naprave.

6. SVETILNOST

6.1 Svetilnost obeh predloženih naprav mora biti v referenčni osi ter ne sme biti manjša od minimalne svetilnosti in ne večja od maksimalne svetilnosti, ki je navedena spodaj:

Minimalna svetilnost v cd Maksimalna svetilnost v cd, kadar se uporablja kot posamična svetilka Svetilka (posamična) z oznako „D“ (odstavek 4.2.2.6) 6.1.1 Sprednje pozicijske svetilke, sprednja gabaritna svetilka A ali AM 4 140 70 6.1.2 Sprednje pozicijske svetilke, integrirane v žaromet ali žaromet za meglo 4 140 — 6.1.3 Zadnje pozicijske svetilke-zadnja gabaritna svetilka 6.1.3.1 R, R1 ali RM1 (stalna svetilnost) 4 17 8,5 6.1.3.2 R2 ali RM2 (spremenljiva svetilnost) 4 42 21 6.1.4 Zavorne svetilke 6.1.4.1 S1 (stalna svetilnost) 60 260 130 6.1.4.2 S2 (spremenljiva svetilnost) 60 730 365 6.1.4.3 S3 (stalna svetilnost) 25 110 55 6.1.4.4 S4 (spremenljiva svetilnost) 25 160 80

6.1.5 Pri sklopu dveh ali več svetilk skupna svetilnost ne sme presegati največje vrednosti, ki je določena za eno svetilko.

6.1.6 Kadar se sklop dveh neodvisnih svetilk, ki bosta homologirani kot svetilki „D“, z isto funkcijo šteje za eno svetilko, mora izpolnjevati zahteve za:

(a) največjo svetilnost, če so hkrati prižgane vse svetilke;

(b) najmanjšo svetilnost, če ena svetilka odpove.

6.1.7 Kadar odpove ena svetilka, ki vsebuje več kot en svetlobni vir, se uporabljajo naslednje določbe:

6.1.7.1 Skupina svetlobnih virov, povezanih tako, da izpad katerega koli izmed njih povzroči prenehanje oddajanja svetlobe, se šteje za en svetlobni vir.

6.1.7.2 Svetilka mora dosegati najmanjšo zahtevano svetilnost iz tabele standardne porazdelitve svetlobe v prostoru, kot je navedena v Prilogi 4, ko odpove kateri koli od svetlobnih virov. Vendar pa se za svetilke, ki so zasnovane za samo dva svetlobna vira, 50 odstotkov najmanjše svetilnosti v referenčni osi svetilke šteje za zadostno svetilnost, če se v opombi sporočila navede, da je svetilka namenjena samo uporabi v vozilih, opremljenih s kontrolno svetilko delovanja, ki opozori, če kateri koli od svetlobnih virov odpove.

6.2 Izven referenčne osi in znotraj polj, ki jih določajo koti, opredeljeni v slikah v Prilogi 1 k temu pravilniku, mora svetilnost vsake izmed dveh predloženih naprav ustrezati naslednjim zahtevam:

6.2.1 v vsaki smeri, ki ustreza točkam v preglednici porazdelitve svetlobe, predstavljeni v Prilogi 4 k temu pravilniku, ne sme biti od zmnožka najmanjše svetilnosti, navedenega v preglednici v odstavku 6.1, manjša za odstotek, ki je naveden v tej preglednici za zadevno smer;

6.2.2 v nobeni smeri v prostoru, v katerem je svetlobno-signalna naprava vidna, ne presega največje svetilnosti, določene v preglednici v odstavku 6.1;

6.2.3 vendar pa je za zadnje pozicijske svetilke, integrirane z zavornimi svetilkami (glej odstavek 6.1.3) dovoljena svetilnost 60 cd pod ravnino, ki tvori kot 5° z vodoravno ravnino in navzdol od nje,

6.2.4 poleg tega, 6.2.4.1 povsod v poljih, opredeljenih v diagramih iz Priloge 1, svetilnost ne sme biti manjša od 0,05 cd za sprednje in zadnje pozicijske svetilke in gabaritne svetilke, manjša od 0,3 cd za naprave kategorij S1 in S3 ter za naprave kategorij S2 in S4 podnevi; ta svetilnost ne sme biti manjša od 0,07 cd za naprave kategorije S2 in S4 ponoči; 6.2.4.2 če je zadnja pozicijska svetilka in/ali zadnja gabaritna svetilka integrirana z zavorno svetilko s stalno ali spremenljivo svetilnostjo, mora znašati razmerje med svetilnostma, dejansko izmerjenima pri obeh svetilkah, kadar ju istočasno prižgemo, in svetilnostjo zadnje pozicijske svetilke ali zadnje gabaritne svetilke, kadar jo prižgemo samo, najmanj 5: 1 v polju, ki ga omejujejo ravne vodoravne črte, ki potekajo skozi ± 5° V, in ravne navpične črte, ki potekajo skozi ± 10° H na preglednici porazdelitve svetlobe. Če ena ali obe od integriranih svetilk vsebujeta več kot en svetlobni vir in se štejeta za eno svetilko, se upoštevajo vrednosti, ugotovljene pri delovanju vseh svetlobnih virov; 6.2.4.3 upoštevati je treba določbe odstavka 2.2 iz Priloge 4 k temu pravilniku o lokalnem nihanju svetilnosti.

6.3 Meritve svetilnosti se opravijo pri stalno prižganih svetlobnih virih, pri tistih, ki oddajajo rdečo svetlobo, pa pri barvni svetlobi.

6.4 Za naprave kategorij R2, RM2, S2 in S4 se čas, ki poteče med vključitvijo svetlobnega vira ali virov in trenutkom, ko oddana svetloba, izmerjena na referenčni osi, doseže 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v skladu z odstavkom 6.3, izmeri za skrajne ravni svetilnosti, ki jo proizvede naprava. Izmerjeni čas za dosego najmanjše svetilnosti ne sme preseči izmerjenega časa za dosego največje svetilnosti.

6.5 Nadzor spreminjanja svetilnosti ne oddaja signalov, ki povzročajo svetilnost:

6.5.1 zunaj razpona iz odstavka 6.1 ter

6.5.2 višjo od ustrezne največje svetilnosti, določene v odstavku 6.1 za določeno napravo; (a) pri sistemih, namenjenih samo za dnevne ali nočne razmere: v nočnih razmerah; (b) za druge sisteme: v običajnih razmerah (3).

6.6 V prilogi 4, na katero se sklicuje odstavek 6.2.1, so navedene podrobnosti o merilnih metodah, ki jih je treba uporabiti.

7. POSTOPEK PRESKUŠANJA

7.1 Vse meritve, fotometrične in kolorimetrične, se izvedejo:

7.1.1 v primeru svetilke z zamenljivim svetlobnim virom, če ni opremljena z elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali z nadzorom spreminjanja svetilnosti, z nebarvnim ali barvnim standardnim svetlobnim virom kategorije, predpisane za napravo, z napetostjo: (a) pri žarnicah z žarilno nitko, potrebno, da se proizvede referenčni svetlobni tok, zahtevan za to kategorijo žarnice z žarilno nitko; (b) pri svetlobnih virih LED 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V; se proizvedeni svetlobni tok korigira. Korekcijski koeficient je razmerje med ciljnim svetlobnim tokom in vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti.

7.1.2 v primeru žarometa, opremljenega z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugo), pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

7.1.3 v primeru sistema, pri katerem se uporabljata elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta del svetilke (4), se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo je določil proizvajalec, ali če ni določena, napetost 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

7.1.4 V primeru sistema, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki nista del svetilke, se na vhodne sponke svetilke dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec.

7.2 Vendar pa se v primeru svetlobnih virov, ki jih upravlja nadzor spreminjanja svetilnosti, da se doseže spremenljiva svetilnost, fotometrične meritve opravljajo v skladu z opisom vložnika.

7.3 Preskusni laboratorij od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira ali nadzor spreminjanja svetilnosti, ki sta potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

7.4 Napetost, ki jo je treba uporabiti za svetilko, se navede v sporočilu iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.5 Določijo se meje vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobno-signalne naprave.

7.6 Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se predložena vzorčna plošča ali plošče (če obstajajo različne možnosti; glej odstavek 2.2.5) namestijo v geometrijskem položaju ali položajih, ki so opisani na risbi ali risbah v prijavi (glej odstavek 2.2.1) pred svetilko, ki se bo preskušala.

8. BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe, oddane znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 4, je rdeča ali bela. Zunaj tega polja niso opazna večja barvna odstopanja. Za preskušanje teh kolorimetričnih značilnosti se uporabi preskusni postopek iz odstavka 7 tega pravilnika.

Pri svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in druge), pa je treba kolorimetrične značilnosti preveriti s svetlobnimi viri v svetilki v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika.

Za zavorne svetilke kategorije S3 ali S4, ki so namenjene namestitvi v notranjosti vozila, se kolorimetrične značilnosti preverijo pri najslabši mogoči kombinaciji ali kombinacijah svetilke in zadnjega okna ali oken ali vzorčne plošče ali plošč.

Te zahteve veljajo tudi za razpon spremenljive svetilnosti:

(a) zadnjih pozicijskih svetilk kategorije R2;

(b) zadnjih gabaritnih svetilk kategorije RM2;

(c) zavornih svetilk kategorij S2 in S4.

9. SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov mora biti v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) pri naslednjih zahtevah:

9.1 žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8;

9.2 izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje, določene v Prilogi 5 k temu pravilniku;

9.3 izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 6 k temu pravilniku;

9.4 organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost metod za preverjanje skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se preverjanje izvede enkrat na vsaki dve leti.

10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, podeljena za napravo, se lahko prekliče, če ti pogoji niso izpolnjeni.

10.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, za katero je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo sporočila v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12. OPOMBE V ZVEZI Z BARVO IN DOLOČENIMI NAPRAVAMI

Pogodbenicam Sporazuma, ki mu je ta pravilnik priložen, člen 3 navedenega sporazuma ne preprečuje, da bi za naprave, nameščene na vozila, ki so registrirana pri njih, prepovedali določene barve, ki so določene v tem pravilniku, ali da bi za vse kategorije ali določene kategorije vozil, ki so registrirana pri njih, prepovedali zavorne svetilke, ki imajo samo stalno svetilnost.

13. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in se jim pošljejo potrdila, izdana v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije oziroma dokončno prenehanje proizvodnje.

14. PREHODNE DOLOČBE

14.1 Signalne svetilke brez žarnic z žarilno nitko in zavorne svetilke kategorije S3, namenjene namestitvi v vozilu.

14.1.1 Od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dopolnilom 6 k spremembam 02.

14.1.2 Po 36 mesecih od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip svetilk, ki je opisan v odstavku 14.1, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dopolnilom 6 k spremembam 02.

14.1.3 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitev homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

14.1.4 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02.

14.2 Namestitev svetilk iz odstavka 14.1 na vozilo

14.2.1 Od uradnega začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati vgradnje svetilk iz odstavka 14.1, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen z Dopolnilom 6 k spremembam 02, na vozilo.

14.2.2 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo vgradnjo svetilk, ki so opisane v odstavku 14.1 in homologirane na podlagi tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02.

14.2.3 Po preteku obdobja 48 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dopolnilom 6 k spremembam 02, v novo vozilo, za katero je bila podeljena nacionalna homologacija ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

14.2.4 Po preteku obdobja 60 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo vgradnjo svetilk iz odstavka 14.1, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen z Dopolnilom 6 k spremembam 02, na novo vozilo, ki je bilo registrirano več kot 60 mesecev od začetka veljavnosti Dopolnila 6 k spremembam 02 tega pravilnika.

(1) kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2, odst. 2.

(2) Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(3) Dobra vidljivost (meteorološki optični razpon MOR > 2 000 m, določen v skladu z vodnikom Svetovne meteorološke organizacije Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, šesta izdaja, ISBN: 92-63-16008-2, odstavka 1.9.1/1.9.11, Ženeva 1996.) in čiste leče.

(4) V tem pravilniku izraz, „ki je del svetilke“ pomeni, da je zadevni element fizično vključen v ohišje svetilke ali da je zunaj nje, ločen ali ne od ohišja svetilke, vendar ga proizvajalec žarometa dobavlja kot del sistema žarometa.

PRILOGA 1 SPREDNJE IN ZADNJE POZICIJSKE SVETILKE, GABARITNE SVETILKE IN ZAVORNE SVETILKE: NAJMANJŠI KOTI, POTREBNI ZA RAZPOREDITEV SVETLOBE TEH SVETILK V PROSTORU (1) V vseh primerih so za vse kategorije naprav iz tega Pravilnika najmanjši koti razporeditve svetlobe v prostoru 15° nad vodoravno črto in 15° pod njo, razen: (a) za svetilke, ki so namenjene za namestitev z vodoravno ravnino na vgradni višini manj kot 750 mm nad tlemi, za katere znašajo 15° nad vodoravno črto in 5° pod njo; (b) za dodatne svetilke, ki so namenjene za namestitev z vodoravno ravnino na vgradni višini več kot 2 100 mm nad tlemi, za katere znašajo 5° nad vodoravno črto in 15° pod njo; (c) za zavorne svetilke kategorij S3 ali S4, za katere znašajo 10° nad vodoravno črto in 5° pod njo; Minimalni vodoravni koti za razporeditev svetlobe v prostoru Sprednje pozicijske svetilke Zadnje pozicijske svetilke Zavorne svetilke (S1 in S2) Zavorne svetilke (S3 in S4) (1) Koti, prikazani v teh diagramih, so pravilni za naprave, ki se vgradijo na desno stran vozila. Puščice so obrnjene proti prednjemu delu vozila.

PRILOGA 2

PRILOGA 3 PRIMERI NAMESTITVE HOMOLOGACIJSKIH OZNAK 1. SPREDNJA POZICIJSKA SVETILKA Naprava s prikazano homologacijsko oznako je sprednja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena poleg simbola „A“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Vodoravna puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H. Navpična puščica, ki se začne od vodoravne daljice in je obrnjena navzdol, kaže dovoljeno višino namestitve za to napravo, ki je enaka ali manjša od 750 mm nad tlemi. 2. ZADNJA POZICIJSKA SVETILKA Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zadnja pozicijska svetilka, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221, ki jo je mogoče uporabiti tudi v sklopu dveh zadnjih pozicijskih svetilk. Številka, navedena pod simbolom „R1D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H. 3. SPREDNJA GABARITNA SVETILKA Naprava s prikazano homologacijsko oznako je sprednja pozicijska svetilka, homologirana v Franciji (E2) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 125. Številka, navedena pod simbolom „AM“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Vodoravna puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H. 4. ZADNJA GABARITNA SVETILKA Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zadnja gabaritna svetilka s spremenljivo svetilnostjo, homologirana v Italiji (E3) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 122. Številka, navedena pod simbolom „RM“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Vodoravna puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H. 5. ZAVORNA SVETILKA Naprava s prikazano homologacijsko oznako je zavorna svetilka z eno ravnijo osvetlitve, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena pod simbolom „S1“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. 6. NAPRAVA, KI VKLJUČUJE ZADNJO POZICIJSKO SVETILKO IN ZAVORNO SVETILKO Naprava s prikazano homologacijsko oznako je naprava, ki vključuje zadnjo pozicijsko svetilko in zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo, homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 7 pod številko homologacije 221. Številka, navedena pod simbolom „R2D-S2D“, pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 7, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. Zadnja pozicijska svetilka je vgrajena v zavorno svetilko – pri čemer imata obe spremenljivo svetilnost –, ki se lahko uporabi tudi v sklopu dveh svetilk. Odsotnost puščice pomeni, da je tako na desni kot na levi strani zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 80° H. Opomba: številka homologacije in dodatni simboli so v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke v številki homologacije so na isti strani črke „E“ in so obrnjene v isto smer. Homologacijska številka in dodatni simbol, vključno s številko sprememb zadevnega pravilnika, kadar je to ustrezno, so na nasprotnih straneh. Pri homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli. 7. OZNAČEVANJE SAMOSTOJNIH SVETILK Zgornji primer ustreza označevanju leč za različne tipe svetilk. Homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana v Španiji (E9) pod številko homologacije 1432 in da vključuje: zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni različici, zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6, svetilko za vzvratno vožnjo (AR), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni različici, rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; zavorno svetilko z eno ravnijo osvetlitve (S1), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. 8. POENOSTAVLJENO OZNAČEVANJE ZDRUŽENIH, KOMBINIRANIH ALI INTEGRIRANIH SVETILK, ČE STA DVE ALI VEČ SVETILK DEL ISTEGA SKLOPA (Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake). Vzorec A Vzorec B Vzorec C Opomba: Te tri oznake homologacije (vzorci A, B in C) predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, pri kateri dve ali več svetilk sestavljata(-jo) isti sklop združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Označujejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje: odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3; zadnjo smerno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (kategorija 2b), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; rdečo zadnjo pozicijsko luč s spremenljivo svetilnostjo (R2), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; zadnjo svetilko za meglo s spremenljivo svetilnostjo (F2), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni različici; svetilko za vzvratno vožnjo (AR), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni različici; zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. Opomba: Ti trije primeri homologacijske oznake v nadaljevanju (vzorci D, E in F) ustrezajo svetlobni napravi, ki ima homologacijsko oznako in ki vključuje: sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; žaromet za kratki svetlobni pramen, konstruiran za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 20; sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19; sprednjo smerno svetilko kategorije 1a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6. Vzorec D Vzorec E Vzorec F 9. SVETILKA, INTEGRIRANA Z ŽAROMETOM Zgornji primer ustreza oznaki zunanje leče, ki je predvidena za uporabo v različnih tipih žarometov, in sicer: bodisi v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 111 250 kandelami (kar nakazuje številka „30“), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 8, kakor je bil spremenjen s spremembami 04, ki je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; bodisi v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desnem-in-levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, ki je bil homologiran v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 1, kakor je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; ali tudi s katerim koli izmed omenjenih žarometov, ki je homologiran kot posamična svetilka. Ohišje žarometa mora biti označeno z edino veljavno številko homologacije, npr.: ali ali ali 10. MODULI SVETLOBNEGA VIRA Modul svetlobnega vira z identifikacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3), pod številko homologacije 17325. 11. SOODVISNE SVETILKE Označevanje soodvisne svetilke, ki obsega del sistema soodvisnih svetilk, ki vključuje: zadnjo smerno svetilko (kategorije 2a), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; rdečo zadnjo (bočno) pozicijsko svetilko (R1), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. Ta svetilka je označena tudi z Y, saj je soodvisna svetilka, ki je del sistema soodvisnih svetilk; zavorno svetilko s spremenljivo svetilnostjo (S2), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7. Označevanje soodvisne svetilke, ki obsega del sistema soodvisnih svetilk, ki vključuje: rdečo zadnjo (bočno) pozicijsko svetilko (R1), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7; Ta svetilka je označena tudi z Y, saj je soodvisna svetilka, ki je del sistema soodvisnih svetilk; svetilko za vzvratno vožnjo (AR), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni različici.

PRILOGA 4 FOTOMETRIČNE MERITVE 1. MERILNE METODE 1.1 Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem izogiba nezaželenemu razsipanju svetlobe. 1.2 Če rezultati fotometričnih meritev vzbujajo dvom, je treba upoštevati naslednje zahteve: 1.2.1 razdalja, na kateri se izvaja meritev, mora biti taka, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti; 1.2.2 merilna oprema je taka, da kotna odprtina sprejemnika, gledano iz referenčnega centra svetilke, obsega kot med 10′ in 1°; 1.2.3 šteje se, da je predpisana svetilnost za določeno smer opazovanja zadovoljiva, če je navedena zahteva izpolnjena v smeri, ki odstopa za največ eno četrtino stopinje od smeri opazovanja. 1.3 Kadar je mogoče napravo na vozilu namestiti v več kot eno lego ali v polje različnih leg, se fotometrične meritve ponovijo za vsako lego ali za skrajne lege v polju referenčne osi, ki jo določi proizvajalec. 2. 2. Preglednica standardne porazdelitve svetlobe Preglednica porazdelitve svetlobe za zavorno svetilko kategorije S3 10° 32 — 64 — 32 5° 64 100 100 100 64 0° 64 100 100 100 64 5° 64 100 100 100 64 10° 5° 0° 5° 10° 2.1 Smer H = 0° in V = 0° ustreza referenčni osi. (Na vozilu je vodoravna, vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti.) Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo najmanjše vrednosti za različne smeri meritev kot odstotek najmanjše vrednosti v osi (smer H = 0° in V = 0°) za vsako svetilko. 2.2 Znotraj polja razporeditve svetlobe iz odstavka 2, ki je shematsko prikazano kot mreža, mora biti svetlobni vzorec večinoma enakomeren, tj. svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga omejujejo črte mreže, mora dosegati najmanjšo vrednost, ki je na črtah mreže, ki obkrožajo ustrezno smer, prikazana kot odstotek. 2.3 Vendar se v primeru, ko je naprava namenjena za vgradnjo na višini, ki je 750 mm nad tlemi ali manj, fotometrična vrednost preveri samo do kota 5° navzdol. 3. FOTOMETRIČNE MERITVE SVETILK Preveri se fotometrično delovanje: 3.1 Pri nezamenljivih svetlobnih virih (žarnice z žarilno nitko in druge): s svetlobnimi viri v svetilki v skladu z ustreznim pododstavkom odstavka 7.1 tega pravilnika. 3.2 Pri zamenljivih svetlobnih virih: v primeru svetlobnih virov z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski koeficient za žarnice z žarilno nitko je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Korekcijski koeficient za svetlobne vire LED je razmerje med ciljnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsakega uporabljenega svetlobnega vira od srednje vrednosti ne smejo odstopati za več kot 5 odstotkov. Druga možnost je (samo v primeru žarnic z žarilno nitko), da se standardna žarnica z žarilno nitko, ki proizvaja referenčni svetlobni tok, uporabi v vsakem posameznem položaju, pri čemer se posamezne meritve v vsakem položaju seštejejo. 3.3 Pri vsaki signalni svetilki, razen tistih, ki imajo žarnico ali žarnice z žarilno nitko, je svetilnost, izmerjena po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z najmanjšimi in največjimi zahtevami. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja je mogoče izračunati na podlagi razporeditve svetilnosti po tridesetih minutah delovanja tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi svetilnosti, izmerjenimi pri visoki napetosti po eni minuti in po tridesetih minutah delovanja.

PRILOGA 5 MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA SKLADNOSTI PROIZVODNJE 1. SPLOŠNO 1.1 Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika. 1.2 V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika: 1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. 1.2.2 če pri svetilki z zamenljivim svetlobnim virom rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. 1.3 Kromatske koordinate je treba uporabiti, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika. 2. MINIMALNE ZAHTEVE GLEDE PREVERJANJA SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA Za vsak tip svetilke imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj v nadaljevanju opisane preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika. Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti. 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih 2.2.1 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. 2.2.4 V vseh primerih veljajo referenčne metode iz Pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci svetilk se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni serijo svetilk istega tipa, ki je opredeljena v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti. 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti Na naključno izbrani svetilki se izvedejo fotometrične meritve za najmanjše vrednosti v točkah, naštetih v Prilogi 4, in na zahtevanih kromatskih koordinatah. 2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika. Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru v skladu s Prilogo 6 (prvo vzorčenje) 0,95.