SL Uradni list Evropske unije L 257/280

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna po mednarodnem javnem pravu. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev izhodne moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva

Začetek veljavnosti: 6. april 2005

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitev pojmov

3. Vloga za homologacijo

4. Homologacija

5. Specifikacije in preskusi

6. Skladnost proizvodnje

7. Kazni za neskladnost proizvodnje

8. Sprememba in razširitev homologacije tipa motorja ali družine motorjev

9. Dokončno prenehanje proizvodnje

10. Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov

PRILOGE

Priloga 1 – Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov Dodatek 1– Bistvene značilnosti motorja/osnovnega motorja Dodatek 2– Bistvene značilnosti družine motorjev Dodatek 3– Bistvene značilnosti tipa motorja v družini

Priloga 2 – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje motorja ali družine motorjev v skladu s Pravilnikom št. 120

Priloga 3 – Namestitev homologacijskih oznak

Priloga 4 – Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem Dodatek– Rezultati preskusov za merjenje izhodne moči motorja

Priloga 5 – Bistvene značilnosti družine motorjev

Priloga 6 – Preverjanja skladnosti proizvodnje

Priloga 7 – Tehnični podatki referenčnih goriv

1. PODROČJE UPORABE

1.1 Ta pravilnik velja za prikaz krivulj kot funkcije števila vrtljajev motorja, navora in specifične porabe goriva pri polni obremenitvi, ki jih navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo: 1.1.1 v vozilih kategorije T (1), 1.1.2 v strojih, namenjenih in primernih za premikanje, ali takih, ki se lahko premikajo na tleh, po cesti ali zunaj nje, ki delujejo s spremenljivim ali stalnim številom vrtljajev.

1.2 Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij: 1.2.1 motorji z notranjim zgorevanjem s premočrtnim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom, 1.2.2 motorji z vrtljivim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig).

2. OPREDELITEV POJMOV

2.1 „Homologacija motorja“ pomeni homologacijo tipa motorja glede na njegovo izhodno moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 4 k temu pravilniku;

2.2 „homologacija družine motorjev“ pomeni homologacijo članov družine motorjev glede na njihovo izhodno moč v skladu s postopkom iz prilog 5 ali 6 k temu pravilniku;

2.3 „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorjev, kot so opredeljene v Prilogi 1 – Dodatku 3;

2.4 „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki po svoji konstrukciji izpolnjujejo merila za razvrstitev v skupine iz Priloge 5 k temu pravilniku;

2.5 „osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da izpolnjuje zahteve Priloge 5 k temu pravilniku;

2.6 „izhodna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev motorja z dodatno opremo in opremo iz preglednice 1 Priloge 4 k temu pravilniku, in določeno v referenčnih atmosferskih pogojih;

2.7 „nazivna izhodna moč“ pomeni izhodno moč motorja, kot jo je navedel proizvajalec pri nazivnem številu vrtljajev;

2.8 „največja izhodna moč“ pomeni največjo vrednost izhodne moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

2.9 „nazivno število vrtljajev“ pomeni največje število vrtljajev pri polni obremenitvi, ki ga po navedbah proizvajalca še dovoljuje regulator;

2.10 „število vrtljajev pri največji izhodni moči“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največja izhodna moč;

2.11 „število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največji navor;

2.12 „največji navor“ pomeni največjo vrednost nazivnega navora, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja.

3. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1 Vlogo za homologacijo tipa motorja ali družine motorjev glede merjenja izhodne moči vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis tipa motorja ali družine motorjev, vključno z vsemi ustreznimi podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku.

3.3 Vzorec motorja, katerega tip je treba odobriti, ali osnovnega motorja v primeru družine motorjev se z opremo iz Priloge 4 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Če je bila moč motorja, predloženega za homologacijo skladno s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami spodnjega odstavka 5, se homologacija tipa motorja ali družine motorjev odobri.

4.2 Vsakemu homologiranemu tipu motorja ali družini motorjev se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v prvotni obliki) pomenita serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali drugi družini motorjev.

4.3 Obvestilo o odobritvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

4.4 Na vsakem motorju, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na obrazcu za homologacijo, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: 4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, temu pa sledi številčna oznaka države, ki je odobrila homologacijo (2); 4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in homologacijske številke na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. Namesto da te homologacijske oznake in simbole namesti na motor, lahko proizvajalec motorju, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priloži dokument s temi informacijami, tako da se homologacijske oznake in simboli lahko namestijo na vozilo.

4.5 Če je motor skladen s homologiranim tipom ali družino po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo odobrila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 v stolpcih navedejo številka pravilnika, homologacijska številka in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija po tem pravilniku.

4.6 Homologacijska oznaka se namesti v bližino tablice s podatki, ki jo je namestil proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo.

4.7 V Prilogi 3 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak.

4.8 Vsak motor, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, mora imeti poleg homologacijske oznake nameščeno: 4.8.1 blagovno ime ali znamko proizvajalca motorja, 4.8.2 proizvajalčevo oznako motorja.

5. SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1 Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na moč motorja, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko motor ob običajni uporabi kljub tresljajem, ki jim je morebiti izpostavljen, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

5.2 Opis preskusov za motorje z notranjim zgorevanjem

5.2.1 Preskus izhodne moči pri motorjih na prisilni vžig vključuje obratovanje motorja s polno močjo, pri motorjih na kompresijski vžig pa obratovanje s fiksno nastavitvijo tlačilke za vbrizgavanje goriva na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen, kot je določeno v preglednici 1 Priloge 4 k temu pravilniku.

5.2.2 Meritve se opravijo pri zadostnem številu različnih števil vrtljajev motorja, da se čim natančneje določijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najmanjšim in največjim številom vrtljajev motorja, kot ga je priporočil proizvajalec. Ta razpon mora vključevati vrtilne hitrosti, pri katerih motor doseže nazivno izhodno moč, največjo moč in največji navor.

5.2.3 Uporablja se naslednje gorivo:

5.2.3.1 Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na bencin: uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

5.2.3.2 Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na utekočinjeni naftni plin: 5.2.3.2.1 pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo: uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; 5.2.3.2.2 pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo: uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7 z najnižjo vsebnostjo C3, ali 5.2.3.2.3 pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva: uporabi se za motor navedeno gorivo. 5.2.3.2.4 Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

5.2.3.3 Pri motorjih na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin: 5.2.3.3.1 pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo: uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; 5.2.3.3.2 pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo: uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom, ali 5.2.3.3.3 pri motorjih, pri katerih je navedena posebna vrsta goriva: uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom vsaj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja H, oziroma vsaj 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, če je za motor naveden plin z območja H, ali referenčno gorivo G23, če je za motor naveden plin z območja L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezno območje, ali (3) 5.2.3.3.4 pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva: uporabi se za motor navedeno gorivo. 5.2.3.3.5 Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

5.2.3.4 Pri motorjih na kompresijski vžig: uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

5.2.4 Meritve se opravijo v skladu z določbami Priloge 5 k temu pravilniku.

5.2.5 Poročilo o preskusu mora vsebovati rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev izhodne moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 4 k temu pravilniku, vključno z značilnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.3 Razlaga rezultatov

5.3.1 Izhodna moč

Izhodna moč, ki jo proizvajalec navede za tip motorja (ali osnovni motor), se odobri, če se od nazivne izhodne moči ne razlikuje za več kot ± 2 odstotka in če se pri drugih meritvenih točk na krivulji ne razlikuje za več kot ± 4 odstotke s toleranco ± 1,5 odstotka za število vrtljajev motorja v primerjavi z vrednostmi, ki jih je na motorju, predloženem v preskušanje, izmerila tehnična služba.

5.3.2 Nazivno število vrtljajev

Nazivno število vrtljajev, ki ga navede proizvajalec, od navedene vrednosti ne sme odstopati za več kot 100 min–1.

5.3.3 Poraba goriva

Krivulja specifične porabe goriva, ki jo predloži proizvajalec za tip motorja (ali osnovni motor), se sprejme, če se na vseh meritvenih točkah ne razlikuje za več kot ± 8 odstotkov od vrednosti, ki jih je pri motorju, predloženem v testiranje, na istih meritvenih točkah izmerila tehnična služba.

5.3.4 Družina motorjev

V primeru skladnosti osnovnega motorja s pogoji iz odstavkov 5.3.1 in 5.3.2 se odobritev samodejno razširi na vse predložene krivulje družinskih članov.

6. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za zagotavljanje skladnosti proizvodnje morajo biti skladni z naslednjimi zahtevami iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2):

6.1 Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da ustrezajo homologiranemu tipu.

6.2 Izpolnjene so minimalne zahteve za nadzorne postopke skladnosti proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku.

7. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

7.1 Homologacija, odobrena glede tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 6.1 ali če motor ali družina motorjev, ki ima nameščeno homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

7.2 Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je odobrila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

8. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA MOTORJA ALI DRUŽINE MOTORJEV

8.1 Vsaka sprememba tipa motorja ali družine motorjev glede značilnosti iz Priloge 1 se sporoči upravnemu oddelku, ki je izdal homologacijo za tip motorja ali družino motorjev. Oddelek lahko potem: 8.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali 8.1.2 od tehnične službe, ki je pristojna za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnja poročila o preskusih.

8.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

8.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip motorja ali družino motorjev, homologirana v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

10. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za izvajanje preskusov za homologacijo, in/ali upravnih organov, ki odobrijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo odobritev, razširitev ali zavrnitev homologacije.

(1) Kot je opisano v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/sprem. 2).

(2) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svoje oznake ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto in 51 za Republiko Korejo. Nadaljnje številčne oznake se drugim državam dodelijo po kronološkem vrstnem redu, v katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so dodeljene na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, tako dodeljene številčne oznake pa pogodbenicam Sporazuma sporoči generalni sekretar Združenih narodov.

(3) „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo določenega plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji: (gas = plin, air = zrak).

PRILOGA 1 Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov Osnovni motor/tip motorja (1): … 1. Splošno 1.1 Znamka (ime podjetja): … 1.2 Tip in trgovski opis osnovnega motorja – in (če je primerno) motorja(-ev) iz družine (1): … 1.3 Proizvajalčeva koda oznaka tipa, kot je označena na motorju(-ih) (1): … 1.4 Specifikacija strojev, ki jih bo poganjal motor (2): … 1.5 Ime in naslov proizvajalca: … 1.6 Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): … 1.7 Mesto, koda in način namestitve identifikacijske oznake motorja: … 1.8 Mesto in način namestitve homologacijske oznake: … 1.9 Naslovi proizvodnih tovarn: … 2. Priloge 2.1 Bistvene značilnosti osnovnega motorja (osnovnih motorjev) (glej Dodatek 1) … 2.2 Bistvene značilnosti družine motorjev (glej Dodatek 2) … 2.3 Bistvene značilnosti tipov motorjev v družini (glej Dodatek 3) … 3. Značilnosti z motorjem povezanih delov premičnih strojev (če je primerno) … 4. Fotografije osnovnega motorja … 5. Seznam nadaljnjih prilog 5.1 Dodatek 1/Dodatek 2/Dodatek 3 (1) 5.2 Navedene krivulje moči, navora in specifične porabe goriva za motor/osnovni motor in motorje v družini (1) 5.3 Morebitne nadaljnje priloge: … (1) Neustrezno črtati. (2) Navesti tipe in modele. DODATEK 1 BISTVENE ZNAČILNOSTI MOTORJA/OSNOVNEGA MOTORJA (1) 1. OPIS MOTORJA 1.1 Proizvajalec: … 1.2 Proizvajalčeva oznaka motorja: … 1.3 Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1) 1.4 Premer valja (2): …mm 1.5 Gib (2): … mm 1.6 Število in namestitev valjev ter zaporedje vžiga: … 1.7 Delovna prostornina motorja (3): …cm3 1.8 Kompresijsko razmerje (4): … 1.9 Opis sistema zgorevanja: … 1.10 Risbe zgorevalne komore in čela bata: … 1.11 Najmanjša površina prečnega prereza vstopnega in izstopnega kanala: … 1.12 Hladilni sistem: tekočina/zrak (1) 1.12.1 Tekočinsko hlajenje 1.12.1.1 Vrsta tekočine: … 1.12.1.2 Vodne črpalke: da/ne (1) 1.12.1.3 Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): … 1.12.1.4 Stopnje prenosa pogona (če je primerno): … 1.12.2 Zrak 1.12.2.1 Puhalo: da/ne (1) 1.12.2.2 Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): … 1.12.2.3 Stopnje prenosa pogona (če je primerno): … 1.13 Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec 1.13.1 Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: … K 1.13.2 Zračno hlajenje: referenčna točka: … 1.13.3 Najvišja temperatura v referenčni točki: … K 1.13.4 Najvišja izhodna temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): … K 1.13.5 Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne cevi, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: … K 1.13.6 Temperatura maziva: najnižja …K najvišja …K 1.14 Tlačni polnilnik: da/ne (5) 1.14.1 Znamka: … 1.14.2 Tip: … 1.14.3 Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): … 1.14.4 Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (5) 1.15 Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: …kPa 1.16 Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: …kPa 2. DODATNE NAPRAVE PROTI ONESNAŽEVANJU (če obstajajo in če niso opisane drugje) 2.1 Opis in/ali diagrami: … 3. DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA KOMPRESIJSKI VŽIG 3.1 Polnilna črpalka 3.1.1 Tlak ali diagram karakteristike (6): … kPa 3.2 Sistem za vbrizgavanje 3.2.1 Črpalka 3.2.1.1 Znamka(-e): … 3.2.1.2 Tip(-i): … 3.2.1.3 Največji dovod goriva: … mm3 (5) (6) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri številu vrtljajev črpalke: … min–1 (nazivno) in … min–1 (največji navor) ali diagram karakteristike: … 3.2.1.3.1 Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (5) 3.2.1.4 Predvbrizg 3.2.1.4.1 Krivulja predvbrizga (6): … 3.2.1.4.2 Čas (6): … 3.2.2 Visokotlačne cevi 3.2.2.1 Dolžina: … mm 3.2.2.2 Notranji premer: … mm 3.2.3 Vbrizgalne šobe 3.2.3.1 Znamka(-e): … 3.2.3.2 Tip(-i): … 3.2.3.3 Tlak odpiranja ali diagram karakteristike (5) (6): … kPa 3.2.4 Regulator 3.2.4.1 Znamka(-e): … 3.2.4.2 Tip(-i): … 3.2.4.3 Število vrtljajev, pri katerem se ob polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (7): … min–1 3.2.4.4 Največje število vrtljajev brez obremenitve (7): … min–1 3.2.4.5 Število vrtljajev v prostem teku (7): … min–1 3.3 Sistem za zagon hladnega motorja 3.3.1 Znamka(-e): … 3.3.2 Tip(-i): … 3.3.3 Opis: … 3.3.4 Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja 3.3.4.1 Znamka(-e): … 3.3.4.2 Tip: … 3.3.4.3 Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: … 3.3.4.4 Dodatna dokumentacija: … 4. DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA PRISILNI VŽIG 4.1 Uplinjač 4.1.1 Znamka(-e): … 4.1.2 Tip(-i): … 4.2 Posredno vbrizgavanje goriva: enotočkovno ali večtočkovno (8) 4.2.1 Znamka(-e): … 4.2.2 Tip(-i): … 4.3 Neposredno vbrizgavanje 4.3.1 Znamka(-e): … 4.3.2 Tip(-i): … 4.4 Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivnem številu vrtljajev in široko odprti dušilki: … 4.5 Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja: … 4.5.1 Znamka(-e): … 4.5.2 Tip: … 4.5.3 Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: … 4.5.4 Dodatna dokumentacija: … 5. KRMILNI ČASI VENTILOV 5.1 Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: … 5.2 Referenčna območja in/ali območja nastavitve (9): … 5.3 Spremenljiv sistem krmilnih časov ventilov (če je primerno in kje: sesalni in/ali izpušni) (9): 5.3.1 Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (9) 5.3.2 Kot prestavitve odmikača: … 6. RAZMESTITEV KANALOV 6.1 Položaj, velikost in število: … 7. SISTEM VŽIGA 7.1 Vžigalna tuljava 7.1.1 Znamka(-e): … 7.1.2 Tip(-i): … 7.1.3 Število: … 7.2 Vžigalne svečke 7.2.1 Znamka(-e): … 7.2.2 Tip(-i): … 7.3 Magnetni vžigalni sistem 7.3.1 Znamka(-e): … 7.3.2 Tip(-i): … 7.4 Nastavitev vžiga 7.4.1 Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi]: … 7.4.2 Krivulja predvžiga, če je primerno: … 8. Zmogljivost motorja (navedba proizvajalca) Nazivno število vrtljajev (min–1) Število vrtljajev pri največji moči (min–1) Število vrtljajev pri največjem navoru (min–1) Nazivna izhodna moč (kW) Največja izhodna moč (kW) Največji nazivni navor (Nm) (1) Neustrezno črtati. (2) Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra. (3) Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3. (4) Navesti odstopanje. (5) Neustrezno črtati. (6) Navesti odstopanje. (7) Navesti odstopanje. (8) Neustrezno črtati. (9) Neustrezno črtati. DODATEK 2 BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV 1. SKUPNI PARAMETRI (1) 1.1 Zgorevalni cikel: … 1.2 Hladilno sredstvo: … 1.3 Način polnjenja z zrakom: … 1.4 Tip/oblika zgorevalne komore: … 1.5 Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: … 1.6 Sistem za dovajanje goriva: … 1.7 Sistemi upravljanja motorja Dokazilo istovetnosti na podlagi številke načrta: … 1.7.1 Sistem za hlajenje polnilnega zraka: … 1.7.2 Recirkulacija izpušnih plinov (2): … 1.7.3 Vbrizgavanje vode/emulzije (2): … 1.7.4 Vpihavanje zraka (2): … 1.8 Dokaz o enakem (ali za osnovni motor: najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dovod goriva na gib, v skladu s številko diagrama (3): … 2. SEZNAM DRUŽINE MOTORJEV 2.1 Ime družine motorjev: … 2.2 Specifikacija motorjev v tej družini: … … … Specifikacija Motorji družine Osnovni motor (1) Tip motorja Število valjev Nazivno število vrtljajev (min-1) Dovod goriva na gib (mm3) za motorje na kompresijski vžig, pretok goriva (g/h) za motorje na prisilni vžig Nazivna izhodna moč (kW) Največja izhodna moč (kW) Število vrtljajev pri največji moči (min-1) Število vrtljajev pri največjem navoru (min-1) Dovod goriva na gib (mm3) Največji navor (Nm) Spodnje število vrtljajev v prostem teku (min-1) Gibna prostornina valja (v % največje prostornine) (glej odstavek 1.3 Priloge 5) (1) Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1. (2) Navesti vse primerne tehnične podatke. (3) Glej odstavek 1.9 Priloge 5. Dodatek 3 Bistvene značilnosti tipa motorja v družini (1) 1. OPIS MOTORJA 1.1 Proizvajalec: … 1.2 Proizvajalčeva oznaka motorja: … 1.3 Cikel: štiritaktni/dvotaktni (2) 1.4 Premer valja (3): …mm 1.5 Gib (3): … mm 1.6 Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga: … 1.7 Delovna prostornina motorja (4): …cm3 1.8 Nazivno število vrtljajev: … min–1 1.9 Število vrtljajev pri največjem navoru: … min–1 1.10 Kompresijsko razmerje (5): … 1.11 Opis sistema zgorevanja: … 1.12 Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata: … 1.13 Najmanjša površina prečnega prereza vstopnega in izstopnega kanala: … 1.14 Hladilni sistem: tekočina/zrak (2) 1.14.1 Tekočinsko hlajenje 1.14.1.1 Vrsta tekočine: … 1.14.1.2 Vodna črpalka (vodne črpalke): da/ne (2) 1.14.1.3 Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): … 1.14.1.4 Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): … 1.14.2 Zrak 1.14.2.1 Puhalo: da/ne (2) 1.14.2.2 Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): … 1.14.2.3 Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): … 1.15 Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec 1.15.1 Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: … K 1.15.2 Zračno hlajenje: referenčna točka: … najvišja temperatura v referenčni točki: … K 1.15.3 Najvišja temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): … K 1.15.4 Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: … K 1.15.5 Temperatura maziva: najnižja …K najvišja …K 1.16 Tlačni polnilnik: da/ne (6) 1.16.1 Znamka: … 1.16.2 Tip: … 1.16.3 Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): 1.16.4 Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (6) 1.17 Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: …kPa 1.18 Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: …kPa 2. DODATNE NAPRAVE PROTI ONESNAŽEVANJU (če obstajajo in niso opisane drugje) Opis in/ali diagram(-i): … 3. DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA KOMPRESIJSKI VŽIG 3.1 Polnilna črpalka Tlak (7) ali diagram karakteristike: … kPa 3.2 Sistem za vbrizgavanje 3.2.1 Črpalka 3.2.1.1 Znamka(-e): … 3.2.1.2 Tip(-i): … 3.2.1.3 Največji dovod goriva: … mm3 (6) (7) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri hitrosti črpalke: … min–1 (nazivno) in … min–1 (največji navor) ali diagram karakteristike: … 3.2.1.3.1 Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (8) 3.2.1.4 Predvbrizg 3.2.1.4.1 Krivulja predvbrizga (7): … 3.2.1.4.2 Čas (7): … 3.2.2 Visokotlačne cevi 3.2.2.1 Dolžina: … mm 3.2.2.2 Notranji premer: … mm 3.2.3 Vbrizgalna šoba (vbrizgalne šobe) 3.2.3.1 Znamka(-e): … 3.2.3.2 Tip(-i):… 3.2.3.3 Tlak odpiranja ali diagram karakteristike (6) (7): … kPa 3 2.4 Regulator 3.2.4.1 Znamka(-e): … 3.2.4.2 Tip(-i): … 3.2.4.3 Število vrtljajev, pri katerem se ob polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (7): … min–1 3.2.4.4 Največje število vrtljajev brez obremenitve (7): … min–1 3.2.4.5 Število vrtljajev v prostem teku (7): … min–1 3.3 Sistem za zagon hladnega motorja 3.3.1 Znamka(-e): … 3.3.2 Tip(-i): … 3.3.3 Opis: … 3.4 Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja 3.4.1 Znamka(-e): … 3.4.2 Tip: … 3.4.3 Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: … 3.4.4 Dodatna dokumentacija: … 4. DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA PRISILNI VŽIG 4.1 Uplinjač 4.1.1 Znamka(-e): … 4.1.2 Tip(-i): … 4.2 Posredni vbrizg goriva: enotočkovno ali večtočkovno (9) 4.2.1 Znamka(-e): … 4.2.2 Tip(-i): … 4.3 Neposredni vbrizg 4.3.1 Znamka(-e): … 4.3.2 Tip(-i): … 4.4 Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivnem številu vrtljajev in široko odprti dušilki: 4.5 Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja 4.5.1 Znamka(-e): … 4.5.2 Tip: … 4.5.3 Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: … 4.5.4 Dodatna dokumentacija: … 5. KRMILNI ČASI VENTILOV 5.1 Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: … 5.2 Referenčna območja in/ali območja nastavitve (9): … 5.3 Spremenljiv sistem krmilnih časov ventilov (če je primerno in kje: sesalni in/ali izpušni) (9): 5.3.1 Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (9) 5.3.2 Kot prestavitve odmikača: … 6. RAZMESTITEV KANALOV 6.1 Položaj, velikost in število: … 7. SISTEM VŽIGA 7.1 Vžigalna tuljava 7.1.1 Znamka(-e): … 7.1.2 Tip(-i): … 7.1.3 Število: 7.2 Vžigalna svečka (vžigalne svečke) 7.2.1 Znamka(-e): … 7.2.2 Tip(-i): … 7.3 Magnetni vžigalni sistem 7.3.1 Znamka(-e): … 7.3.2 Tip(-i): … 7.4 Nastavitev vžiga 7.4.1 Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi]: … 7.4.2 Krivulja predvžiga, če je primerno: … (1) Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1. (2) Neustrezno črtati. (3) Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra. (4) Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3. (5) Navesti odstopanje. (6) Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1. (7) Neustrezno črtati. (8) Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra. (9) Neustrezno črtati.

PRILOGA 2 OBVESTILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 3 NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK VZOREC A (glej odstavek 4.4 tega pravilnika) VZOREC B (glej odstavek 4.5 tega pravilnika) (1) Druga številka je navedena le kot primer.

PRILOGA 4 Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem 1. Te določbe veljajo za metodo določanja krivulje moči pri polni obremenitvi motorja z notranjim zgorevanjem, upravljanega z različnim številom vrtljajev, kot funkcije števila vrtljajev ter nazivnega števila vrtljajev in nazivne izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem pri stalnem številu vrtljajev. 2. PRESKUSNI POGOJI 2.1 Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca. 2.2 Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika. 2.3 Dodatna oprema in oprema 2.3.1 Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba namestiti Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v preglednici 1), vgrajena v napravo za preskušanje, kolikor je mogoče v istem položaju, kot je bil predviden za uporabo. 2.3.2 Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba odstraniti Nekatera dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila in jo je mogoče namestiti na motor, se za preskus odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer: (i) kompresor za zavorni sistem; (ii) kompresor za servokrmiljenje; (iii) kompresor za uravnavanje vzmetenja; (iv) sistem za klimatizacijo. Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda izmerjeni moči motorja (glej opombo (h) k preglednici 1). Če ta vrednost presega 3 % največje moči pri testnem številu vrtljajev, jo organ, ki izvaja preskus, lahko preveri. Preglednica 1 Oprema in dodatna oprema, ki jo je treba namestiti zaradi preskusa za določitev moči motorja Številka Oprema in dodatna oprema Vgrajena za preskus emisij 1 Sesalni sistem Polnilni zbiralnik Da, standardna oprema. Sistem za nadzor emisij v ohišju motorja Da, standardna oprema. Nadzorne naprave za sistem dvojnega sesanja polnilnega zbiralnika Da, standardna oprema. Merilnik pretoka zraka Da, standardna oprema. Vod odprtine za dovajanje zraka Da (1). Zračni filter Da (1). Dovodni glušnik Da (1). Omejevalnik hitrosti Da (1). 2 Grelna naprava polnilnega zbiralnika za predgrevanje vstopnega zraka Da, standardna oprema. Po možnosti mora biti nameščena na najugodnejšem mestu. 3 Izpušni sistem Naprava za čiščenje izpušnih plinov Da, standardna oprema. Izpušni kolektor Da, standardna oprema. Povezovalne cevi Da (2). Glušnik Da (2). Zadnji (izstopni) del izpušne cevi Da (2). Zadrževalnik izpušnih plinov Ne (3). Tlačni polnilnik Da, standardna oprema. 4 Črpalka za dovod goriva Da, standardna oprema (4). 5 Oprema za uplinjanje Uplinjač Da, standardna oprema. Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. Da, standardna oprema. Oprema za plinske motorje Zmanjševalnik tlaka Da, standardna oprema. Uparjalnik Da, standardna oprema. Mešalnik Da, standardna oprema. 6 Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo) Predfilter Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave. Filter Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave. Tlačilka Da, standardna oprema. Visokotlačna cev Da, standardna oprema. Vbrizgalna šoba Da, standardna oprema. Ventil odprtine za dovajanje zraka Da, standardna oprema (5). Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. Da, standardna oprema. Regulator/kontrolni sistem Da, standardna oprema. Samodejna zaustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev, odvisno od atmosferskih pogojev Da, standardna oprema. 7 Oprema za tekočinsko hlajenje Hladilnik motorja Ne. Ventilator Ne. Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju Ne. Vodna črpalka Da, standardna oprema (6). Termostat Da, standardna oprema (7). 8 Zračno hlajenje Okrov Ne (8). Ventilator ali puhalo Ne (8). Regulator temperature Ne. 9 Električna oprema Alternator Da, standardna oprema (9). Sistem za distribucijo isker Da, standardna oprema. Tuljava ali tuljave Da, standardna oprema. Ožičenje Da, standardna oprema. Vžigalne svečke Da, standardna oprema. Elektronski krmilni sistem, vključno s senzorjem udarcev/sistemom za zakasnitev vžiga Da, standardna oprema. 10 Oprema za tlačno polnjenje Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini Da, standardna oprema. Hladilnik polnilnega (stisnjenega) zraka Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave (8) (10). Črpalka ali ventilator za hladilno sredstvo (ki ju poganja motor) Ne (8). Regulator pretoka hladilnega sredstva Da, standardna oprema. 11 Pomožni ventilator na preskusni napravi Da, če je potreben. 12 Naprava proti onesnaževanju Da, standardna oprema (11). 13 Oprema za zagon Oprema preskusne naprave (12). 14 Črpalka za mazalno olje Da, standardna oprema. 2.4 Pogoji nastavitve Pogoji nastavitve za preskus za določitev izhodne moči so navedeni v preglednici 2. Preglednica 2 Pogoji nastavitve 1. Nastavitev uplinjača(-ev), uparjalnika/regulatorja tlaka V skladu s proizvajalčevimi specifikacijami, uporablja pa se brez nadaljnjega spreminjanja za posamezno uporabo. 2. Nastavitev sistema tlačilke za vbrizgavanje goriva 3. Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov) 4. Nastavitev regulatorja 5. Naprave za nadzor emisij 6. Samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka 3. PODATKI, KI JIH JE TREBA EVIDENTIRATI 3.1 Podatki, ki jih je treba evidentirati, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se dobijo v stabiliziranih pogojih delovanja ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši. 3.2 Temperatura zraka, ki vstopa v motor, se meri v vstopnem vodu. Merjenje podtlaka v sesalni cevi se opravi na isti točki. Termometer ali termočlen je zaščiten pred povratnim pršenjem goriva in sevanjem toplote ter je nameščen neposredno v zračni tok. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest. 3.3 Podtlak v sesalni cevi se meri navzdol po vstopnih vodih, zračnem filtru, dovodnem glušniku ali omejevalniku hitrosti (če je nameščen). 3.4 Absolutni tlak na vstopu v motor nižje od kompresorja in izmenjevalnika toplote, če je nameščen, se meri v polnilnem zbiralniku in na kateri koli drugi točki, na kateri je treba meriti tlak zaradi izračuna korekcijskih faktorjev. 3.5 Protitlak v izpušnem sistemu se meri na točki, ki je vsaj tri premere cevi nižje od izstopne prirobnice izpušnega kolektorja ter nižje od turbopolnilnika, če je nameščen. Mesto se natančno opredeli. 3.6 Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto. 3.7 Število vrtljajev motorja med preskusom ali odčitavanjem ne sme odstopati od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min, pri čemer se upošteva večja vrednost. 3.8 Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %. 3.9 Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani pri vrednosti, kot jo je navedel proizvajalec. Če proizvajalec temperature ni navedel, mora ta znašati 353 K ± 5 K. Za motorje z zračnim hlajenjem mora biti temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, v območju +0/–20 K največje vrednosti, ki jo je navedel proizvajalec v referenčnih pogojih. 3.10 Za motorje na kompresijski vžig se temperatura goriva meri na vstopni točki tlačilke za vbrizgavanje goriva in ohranja v vrednostih 306–316 K (33–43 °C), za motorje na prisilni vžig pa se temperatura goriva meri čim bliže vstopni točki uplinjača ali sklopu vbrizgalnikov goriva in se ohranja pri vrednostih 293–303 K (20–30 °C). 3.11 Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. 3.12 Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.9, 3.10 in 3.11 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem. 4. TOČNOST MERITEV 4.1 Navor: ± 1 % izmerjenega navora. Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora. 4.2 Število vrtljajev motorja: 0,5 % izmerjenih vrtljajev. 4.3 Poraba goriva: ± 1 % izmerjene porabe. 4.4 Temperatura goriva: ± 2 K. 4.5 Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2 K. 4.6 Zračni tlak: ± 100 Pa. 4.7 Podtlak v sesalnem sistemu: ± 50 Pa. 4.8 Protitlak v izpušnem sistemu: ± 200 Pa. 5. KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ 5.1 Opredelitev pojma Korekcijski faktor za moč je koeficient, s katerim se določi moč motorja pri referenčnih atmosferskih pogojih iz spodnje točke 5.2: Po = α P, kjer je: Po korigirana moč (tj. moč v referenčnih atmosferskih pogojih), α korekcijski faktor (αa ali αd), P izmerjena moč (moč pri preskusu). 5.2 Referenčni atmosferski pogoji 5.2.1 Temperatura (To): 298 K (25 °C). 5.2.2 Suhi tlak (Pso): 99 kPa. Suhi tlak temelji na skupnem tlaku 100 kPa in tlaku vodnih hlapov 1 kPa. 5.3 Atmosferski pogoji pri preskusu Atmosferski pogoji med preskusom so: 5.3.1 Temperatura (T) Za motorje na prisilni vžig : 288 K ≤ T ≤ 308 K Za motorje na kompresijski vžig : 283 K ≤ T ≤ 313 K 5.3.2 Tlak (ps) 90 kPa < ps < 110 kPa 5.4 Določanje korekcijskih faktorjev αa in αd (13) 5.4.1 Sesalni motor ali tlačno polnjeni motor na prisilni vžig Korekcijski faktor αa se izračuna z naslednjim obrazcem: kjer je: ps skupni suhi zračni tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni barometrski tlak, zmanjšan za tlak vodnih hlapov, T absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K). Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor: 0,96 ≤ αa ≤ 1,06 Če so te meje presežene, je treba v poročilu o preskusu navesti popravljeno dobljeno vrednost in natančno opisati testne pogoje (temperaturo in tlak). 5.4.2 Motorji na kompresijski vžig – faktor αd Korekcijski faktor za moč (αd) za motorje na kompresijski vžig pri konstantnem pretoku goriva se izračuna z naslednjim obrazcem: αd = (fa)fm kjer je: fa atmosferski faktor, fm značilni parameter za vsak tip motorja in nastavitev. 5.4.2.1 Atmosferski faktor fa Ta faktor označuje učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na zrak, ki ga vsesa motor. Obrazec za atmosferski faktor se razlikuje glede na tip motorja. 5.4.2.1.1 Sesalni motorji in motorji z mehanskim tlačnim polnilnikom 5.4.2.1.2 Motorji s turbopolnilnikom ali brez hlajenja polnilnega zraka 5.4.2.2 Faktor motorja fm fm je funkcija qc (popravljen pretok goriva): fm = 0,036 qc – 1,14 in qc = q/r, kjer je: q pretok goriva v miligramih na cikel na liter skupne gibne prostornine (mg/(l. cikel)), r razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (za sesalne motorje r = 1). Ta obrazec velja za interval vrednosti qc med 37,2 mg/(l. cikel) in 65 mg/(l. cikel). Za vrednosti qc, ki so manjše od 37,2 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 0,2 (fm = 0,2). Za vrednosti qc, ki so večje od 65 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 1,2 (fm = 1,2) (glej sliko): 5.4.2.3 Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor αa: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07 Če so te meje presežene, se v poročilu o preskusu navede popravljena dobljena vrednost in natančno opišejo pogoji preskušanja (temperatura in tlak). (1) Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo: (i) če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; (ii) v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig; (iii) če tako zahteva proizvajalec. V drugih primerih se lahko uporabi enakovredni sistem, treba pa je preveriti, ali se tlak v polnilnem zbiralniku od mejne vrednosti, ki jo za čist zračni filter določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 100 Pa. (2) Celotni izpušni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo: (i) če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; (ii) v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig; (iii) če tako zahteva proizvajalec. V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, če se izmerjeni tlak od mejne vrednosti, ki jo določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa. (3) Če je v motor vgrajen zadrževalnik izpušnih plinov, mora biti ventil dušilke fiksiran v popolnoma odprtem položaju. (4) Tlak v sistemu za dovod goriva se lahko po potrebi prilagodi, da nastane tlak, ki obstaja v določeni izvedbi motorja (zlasti če se uporablja sistem „vračanja goriva“). (5) Ventil za dovod zraka je kontrolni ventil za pnevmatični regulator tlačilke za vbrizgavanje goriva. Regulator ali oprema za vbrizgavanje goriva lahko vključuje tudi druge naprave, ki lahko vplivajo na količino vbrizganega goriva. (6) Kroženje hladilne tekočine poganja samo vodna črpalka motorja. Tekočino lahko hladi zunanji tokokrog, če izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu motorja. (7) Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju. (8) Če sta za preskus nameščena hladilni ventilator ali puhalo, se rezultatom doda odjem moči, razen pri motorjih, pri katerih je taka dodatna oprema sestavni del motorja (tj. hladilni ventilatorji zračno hlajenih motorjev, neposredno nameščeni na ročično gred). Moč ventilatorja ali puhala se pri številu vrtljajev, uporabljenem za preskus, določi z izračunom iz standardnih značilnosti ali praktičnimi preskusi. (9) Najmanjša moč alternatorja: električna moč alternatorja se omeji na moč, potrebno za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, se uporabi poln akumulator v dobrem stanju. (10) Motorji s hlajenjem polnilnega zraka se preskušajo tako, da se vstopni zrak hladi z zrakom ali hladilno tekočino, na željo proizvajalca pa lahko hladilnik z zračnim hlajenjem nadomesti preskusna naprava. V vsakem primeru se moč pri vsakem številu vrtljajev meri z največjim padcem tlaka in najmanjšim padcem temperature zraka v motorju po celem hladilniku polnilnega zraka na napravi za preskušanje, kakor je navedel proizvajalec. (11) Vključujejo lahko, na primer, recirkulacijo izpušnih plinov (sistem EGR), katalizator, toplotni reaktor, sekundarni dovod zraka in napravo za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva. (12) Energijo za električne ali druge sisteme zagona zagotovi preskusna naprava. (13) Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskusnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo. Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature). DODATEK REZULTATI PRESKUSOV ZA MERJENJE IZHODNE MOČI MOTORJA Ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus. 1. POGOJI PRESKUŠANJA 1.1 Mesto točke merjenja protitlaka v izpušnem sistemu 1.2 Mesto točke merjenja podtlaka v sesalni cevi 1.3 Značilnosti dinamometra 1.3.1 Znamka: …Model: … 1.3.2 Tip: … 2. GORIVO 2.1 Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo 2.1.1 Znamka: … 2.1.2 Specifikacija: … 2.1.3 Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): … 2.1.3.1 Tip: … 2.1.3.2 Vsebnost: … mg/l 2.1.4 Oktansko število RON: … (ASTM D 26 99-70) 2.1.4.1 Specifična gostota: … g/cm3 pri 288 K 2.1.4.2 Spodnja kalorična vrednost: … kJ/kg 2.2 Za motorje na prisilni vžig na plinasto gorivo 2.2.1 Znamka: … 2.2.2 Specifikacija: … 2.2.3 Tlak pri skladiščenju: … bar 2.2.4 Tlak pri uporabi: … bar 2.2.5 Spodnja kalorična vrednost: … kJ/kg 2.3 Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo 2.3.1 Sistem oskrbe z gorivom: plin 2.3.2 Specifikacija uporabljenega plina: … 2.3.3 Razmerje plinsko olje/plin: … 2.3.4 Spodnja kalorična vrednost: … 2.4 Za motorje na kompresijski vžig na tekoče gorivo 2.4.1 Znamka: … 2.4.2 Specifikacija uporabljenega goriva: … 2.4.3 Cetansko število (ASTM D 976-71): … 2.4.4 Specifična gostota: … g/cm3 pri 288 K 2.4.5 Spodnja kalorična vrednost: … kJ/kg 3. MAZIVO 3.1 Znamka: … 3.2 Specifikacija: … 3.3 Viskoznost SAE: … Podrobni rezultati meritev (1) Število vrtljajev motorja, min– 1 Izmerjeni navor, Nm Izmerjena moč, kW Izmerjeni pretok goriva, g/h Zračni tlak, kPa Tlak vodnih hlapov, kPa Temperatura vstopnega zraka, K Moč, ki se doda za opremo in dodatno opremo, razen opreme iz preglednice 1, kW št. 1 št. 2 št. 3 Skupaj, kW Korekcijski faktor za moč Korigirana moč na zavori, kW Izhodna moč, kW Nazivni navor, Nm Korigirana specifična poraba goriva g/(kWh) (2) Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (3) Temperatura goriva pri vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (3) Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa Podtlak v sesalni cevi, Pa Protitlak v izpušnem sistemu, Pa Največji dovod goriva, mm3/gib ali cikel (3) (1) Značilne krivulje izhodne moči in nazivnega navora se zapišejo kot funkcija števila vrtljajev motorja. (2) Izračunano z izhodno močjo za motorje na kompresijski in prisilni vžig, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč. (3) Neustrezno črtati.

PRILOGA 5 BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV 1. PARAMETRI, KI OPREDELJUJEJO DRUŽINO MOTORJEV Družina motorjev se lahko opredeli z osnovnimi konstrukcijskimi parametri, ki morajo biti skupni motorjem v družini. V nekaterih primerih lahko obstaja medsebojni vpliv parametrov. Ta vpliv je treba upoštevati tudi zaradi zagotavljanja, da so v neko družino motorjev vključeni samo motorji s podobnimi značilnostmi glede emisij izpušnih plinov. Da lahko motorji pripadajo isti družini motorjev, morajo imeti skupne spodaj naštete osnovne parametre: 1.1 Zgorevalni cikel štiritaktni dvotaktni 1.2 Hladilno sredstvo zrak voda olje 1.3 Gibna prostornina posameznega valja Gibna prostornina posameznega valja, v razponu od 85 do 100 % največje gibne prostornine v družini motorjev. 1.4 Način polnjenja z zrakom sesalno polnjenje tlačno polnjenje 1.5 Vrsta goriva dizelsko gorivo bencin plinasto gorivo (ZP ali UNP) 1.6 Tip/oblika zgorevalne komore predkomora vrtinčna komora neposredno vbrizgavanje 1.7 Ventili in kanali – konfiguracija, velikost in število glava valja stena valja okrov ročične gredi 1.8 Sistem za dovajanje goriva 1.8.1 Za motorje na kompresijski vžig vbrizgavanje prek skupnega voda vrstna tlačilka razdelilna tlačilka enojni element sistem tlačilka-šoba 1.8.2 Za motorje na prisilni vžig uplinjač posredno vbrizgavanje neposredno vbrizgavanje 1.9 Različne značilnosti recirkulacija izpušnih plinov vbrizgavanje vode (emulzije) vbrizgavanje zraka sistem za hlajenje polnilnega zraka 1.10 Naknadna obdelava izpušnih plinov oksidacijski katalizator redukcijski katalizator toplotni reaktor lovilnik delcev 2. IZBIRA OSNOVNEGA MOTORJA 2.1 Pri dizelskih motorjih se za izbor osnovnega motorja iz družine kot primarno merilo uporabi največji dovod goriva na gib pri številu vrtljajev pri največjem navedenem navoru. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere s sekundarnim merilom, tj. največjim dovodom goriva na gib pri nazivnem številu vrtljajev. Homologacijski organ lahko v določenih okoliščinah ugotovi, da je mogoče družino najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. V tem primeru lahko homologacijski organ za preskus izbere dodatni motor 2.2 Pri motorjih na prisilni vžig se osnovni motor družine izbere na podlagi primarnega merila pretoka goriva (g/h).

PRILOGA 6 PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE 1. SPLOŠNO Te zahteve so skladne s preskusi, ki jih je treba v skladu z odstavkom 6.2 tega pravilnika opraviti za preverjanje skladnosti proizvodnje. 2. PRESKUSNI POSTOPKI Metode preskušanja in merilni instrumenti so opisani v Prilogi 4 k temu pravilniku. 3. ZBIRANJE VZORCEV 3.1 V primeru tipa motorja Izbrati je treba en motor. Če se po preskusu iz spodnjega odstavka 5.1 izkaže, da motor ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskusita še dva motorja. 3.2 V primeru družine motorjev V primeru homologacije za družino motorjev je treba skladnost proizvodnje preveriti na enem članu družine, ki ni osnovni motor. Če motor ne prestane preskusa skladnosti proizvodnje, se preskusita še dva motorja istega tipa. 4. MERILA ZA MERITVE 4.1 Izhodna moč in specifična poraba goriva motorja z notranjim zgorevanjem Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtljajev motorja, da se čim bolj pravilno opredelijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najmanjšim in največjim številom vrtljajev, ki ju je priporočil proizvajalec, kot je opredeljeno v odstavkih 2.9 in 2.11 tega pravilnika. Vrednosti, ki jih izmeri tehnična služba za preskušani motor, se ne razlikujejo za več kot ± 5 % za izhodno moč (navor) in ± 10 % za specifično porabo goriva na vseh merilnih točkah krivulje z odstopanjem ± 5 % za število vrtljajev motorja. 5. VREDNOTENJE REZULTATOV Če podatki o izhodni moči in porabi goriva drugega in/ali tretjega motorja iz odstavka 3 ne izpolnjujejo zahtev zgornjega odstavka 4, se ugotovi, da proizvodnja ni skladna z zahtevami tega pravilnika, in se uporabi določba odstavka 7 tega pravilnika.