ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Ministri, pristojni za mladino, so se na seji Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport maja 2013 (3) seznanili z glavnimi prednostnimi nalogami skupnih sklepov dublinske konference o mladih: zaposlovanje, sodelovanje, socialno varstvo, orodja za podporo (socialne in mladinske storitve), mladinske organizacije in kakovostno mladinsko delo.
SE STRINJAJO, da: bi se morale dejavnosti na področju športa na ravni EU osredotočiti na prednostne teme, ukrepe in delovne metode iz tega delovnega načrta. Izvajanje tega delovnega načrta bo podpiralo več neformalnih skupin strokovnjakov, ki bodo gradili na delu šestih obstoječih skupin strokovnjakov (4), ustanovljenih od leta 2005. Skupine strokovnjakov se bodo pri delu morale osredotočiti na prednostne teme iz oddelka 2 ter na ukrepe in ciljne datume iz priloge I. Ukrepe iz priloge I lahko pregledajo Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, glede na dosežene rezultate in razvoj politik na ravni EU. Načela, ki se nanašajo na članstvo in delovanje skupin strokovnjakov, so določena v prilogi II. Poleg skupin strokovnjakov lahko med druge delovne metode sodijo na primer konference predsedstva, neformalni sestanki športnih direktorjev in ministrov za šport, študije Komisije in konference. Svet bo v prvi polovici leta 2014 ocenil izvajanje tega delovnega načrta na podlagi poročila Komisije, ki ga bo pripravila do konca leta 2013.
„3.3.1

Ocenjevanje emisij CO2 in porabe električne energije Samo za raven 1A: Za vsako skupno število preizkusov se lahko sprejme ena od naslednjih treh odločitev, pri čemer faktor A znaša 1,01: (i) družina je ustrezna, če je ; (ii) družina je neustrezna, če je ; (iii) opravi se še ena meritev, če je: pri čemer so: parametri tP1,i, tP2,i, tF1,i in tF2 vzeti iz tabele A2/3. Tabela A2/3 Merila za odločitev o ustreznosti/neustreznosti za velikost vzorca USTREZEN NEUSTREZEN Preizkusi (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2 3 1,686 0,438 1,686 0,438 4 1,125 0,425 1,177 0,438 5 0,850 0,401 0,953 0,438 6 0,673 0,370 0,823 0,438 7 0,544 0,335 0,734 0,438 8 0,443 0,299 0,670 0,438 9 0,361 0,263 0,620 0,438 10 0,292 0,226 0,580 0,438 11 0,232 0,190 0,546 0,438 12 0,178 0,153 0,518 0,438 13 0,129 0,116 0,494 0,438 14 0,083 0,078 0,473 0,438 15 0,040 0,038 0,455 0,438 16 0,000 0,000 0,438 0,438“
1.5.2

Hitrost vozila Sistem TPMS se pri vozilih kategorije M1 z maso največ 3 500 kg in vozilih kategorije N1 umeri in preizkusi: (a) v območju hitrosti od 40 km/h do 120 km/h ali do najvišje konstrukcijsko določene hitrosti vozila, če je ta nižja od 120 km/h, za preizkus predrtja, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.2 tega pravilnika, ter (b) v območju hitrosti od 40 km/h do 100 km/h ali do najvišje konstrukcijsko določene hitrosti vozila, če je ta nižja od 100 km/h, za preizkus difuzije, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3 tega pravilnika, in za preizkus okvare, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.4 tega pravilnika. Sistem TPMS se pri vozilih kategorij M2, M3, N2, N3, O3 in O4 umeri in preizkusi: (c) v območju hitrosti od 30 km/h do 90 km/h (ali do najvišje konstrukcijsko določene hitrosti vozila, če je ta nižja od 90 km/h) za preizkus predrtja, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.2 tega pravilnika, ter (d) v območju hitrosti od 30 km/h do 90 km/h (ali do najvišje konstrukcijsko določene hitrosti vozila, če je ta nižja od 90 km/h) za preizkus difuzije, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3 tega pravilnika, in za preizkus okvare, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.4 tega pravilnika. V preizkusu mora biti zajeto celotno območje hitrosti. Pri vozilih, opremljenih s tempomatom, ta med preizkusom ne sme biti vklopljen.
5.2

Merilna metoda Izolacijska upornost se meri tako, da se med metodami iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 te priloge izbere ustrezna merilna metoda glede na električni naboj delov pod napetostjo ali izolacijsko upornost. S pomočjo diagrama električnega tokokroga je treba vnaprej pojasniti razpon električnega tokokroga, ki se bo meril. Če so visokonapetostna vodila med seboj prevodno ločena, se izolacijska upornost izmeri za vsak električni tokokrog. Poleg tega se lahko za merjenje izolacijske upornosti izvedejo potrebne prilagoditve, kot so na primer odstranitev pokrova zaradi dostopa do delov pod napetostjo, risanje črt za merjenje in sprememba programske opreme. Kadar izmerjene vrednosti zaradi delovanja vgrajenega sistema za nadzor izolacijske upornosti niso obstojne, se lahko za izvajanje meritve izvedejo potrebne prilagoditve, kot je zaustavitev delovanja zadevne naprave ali njena odstranitev. Po odstranitvi naprave se z risbami dokaže, da je izolacijska upornost med deli pod napetostjo in električno šasijo nespremenjena. Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preizkusa. Potrebna je izredna previdnost, da se preprečita kratek stik in električni udar, ker ta potrditev lahko zahteva neposredno delovanje visokonapetostnega tokokroga.
2.8

„ Referenčna črta zadnjega dela sprednjega pokrova “ pomeni geometrijsko sled najbolj zadnjih stičnih točk med kroglo s premerom 165 mm in sprednjo konstrukcijo vozila, kadar se krogla vodi po sprednji konstrukciji vozila, pri čemer je v stalnem stiku z vetrobranskim steklom (glej sliko 2). Pri tem postopku se metlice in ročice brisalcev odstranijo. Kadar se referenčni črti zadnjega in stranskega dela sprednjega pokrova ne sekata, je treba referenčno črto zadnjega dela sprednjega pokrova podaljšati in/ali spremeniti z uporabo polkrožne šablone s polmerom 100 mm. Šablona mora biti izdelana iz tanke upogljive plošče, ki jo je mogoče zlahka ukriviti v kateri koli smeri. Šablona naj po možnosti omogoča dvojno ali kompleksno ukrivljenje brez nagubanja. Priporočljiv material je tanka plastična plošča z oblogo iz penaste mase, da šablona ne zdrsi po površini vozila. Šablona, položena na ravno površino, se označi s štirimi točkami od „A“ do „D“, kot je prikazano na sliki 3. Šablona se položi na vozilo tako, da oglišči „A“ in „B“ ležita na referenčni črti stranskega dela sprednjega pokrova. Šablona se nato vzdolž referenčne črte stranskega dela sprednjega pokrova postopoma pomika nazaj, dokler se lok šablone prvič ne dotakne referenčne črte zadnjega dela sprednjega pokrova. Med celotnim postopkom se šablona ukrivlja tako, da kolikor je mogoče, sledi zunanjemu obrisu zgornje strani sprednjega pokrova, ne da bi se pri tem gubala ali prepogibala. Če se šablona in referenčna črta zadnjega dela sprednjega pokrova dotikata tangencialno in se dotikališče nahaja zunaj odseka med točkama „C“ in „D“ na loku šablone, se referenčna črta zadnjega dela pokrova motorja podaljša in/ali spremeni tako, da se nadaljuje v lok šablone, dokler ne doseže referenčne črte stranskega dela sprednjega pokrova, kot je prikazano na sliki 4. Če se šablona ne more hkrati dotakniti referenčne črte stranskega dela sprednjega pokrova v točkah „A“ in „B“ ter tangencialno referenčne črte zadnjega dela sprednjega pokrova ali če točka, v kateri se dotikata referenčna črta zadnjega dela sprednjega pokrova in modela, leži na odseku med točkama „C“ in „D“ na loku modela, je treba uporabiti dodatne šablone, katerih polmeri se postopoma povečujejo v korakih po 20 mm, dokler niso izpolnjeni vsi zgoraj navedeni pogoji.
del II-1: na zahtevo proizvajalca za homologacijo vozil kategorij M, N in O, ki so bila homologirana v skladu z delom I ali IV tega pravilnika in so opremljena s posodami za tekoče gorivo v zvezi s preprečevanjem nevarnosti požara pri trku v čelni in/ali bočni del vozila, ter za homologacijo vozil kategorij M1 in N1, katerih skupna dovoljena masa presega 2,8 tone, in kategorij M2, M3, N2, N3 in O, ki so opremljena s posodami za tekoče gorivo, homologiranimi v skladu z delom I ali IV tega pravilnika v zvezi s preprečevanjem nevarnosti požara v primeru trka v zadnji del vozila;

del II-2: za homologacijo vozil kategorij M1 in N1, katerih skupna dovoljena masa ne presega 2,8 tone in so opremljena s posodami za tekoče gorivo, homologiranimi v skladu z delom I ali IV tega pravilnika v zvezi s preprečevanjem nevarnosti požara v primeru trka v zadnji del vozila;
(ii)

spodbujanje prehoda med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter trgom dela, da bi preprečili brezposelnost in socialno izključenost mladih, in sicer: (a) s spodbujanjem omogočanja priložnosti za poklicni razvoj mladih; (b) z izvajanjem kakovostnih storitev svetovanja, ki bi mladim pomagale pri njihovih odločitvah za tovrstne prehode. V tej zvezi imajo lahko ključno vlogo državne službe za zaposlovanje ter službe za svetovanje in informiranje mladih; (c) z zagotavljanjem boljših prihodnjih možnosti za zaposlovanje mladih in spodbujanjem pridobivanja delovnih izkušenj med izobraževanjem z delovno prakso, pripravništvom in vajeništvom ob podpori javnega in zasebnega sektorja ter po možnosti partnerstva obeh ali z drugimi podobnimi shemami; (d) s priznavanjem dodane vrednosti prostovoljnega dela in dejavnosti, kot načinov za izboljšanje znanj, spretnosti in sposobnosti; (e) po potrebi z obravnavanjem socialne ekonomije kot vira, ki mladim z manj priložnostmi omogoča usposabljanje in prvo zaposlitev;
SL Uradni list Evropske unije C 40/27

Popravek Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije

( Uradni list Evropske unije C 25 z dne 30. januarja 2008 )

(2008/C 40/10)

Naslovnica:

besedilo:

„SKUPNE IZJAVE Svet“

se glasi:

„SKUPNE IZJAVE Evropski parlament Svet Komisija“;

stran 1, pred naslovom:

besedilo:

„SKUPNE IZJAVE SVET“

se glasi:
1)

Evropski parlament, Komisijo, Svet in države članice pozove k boljšim in zgodnejšim naložbam v mlade zaradi izzivov, s katerimi se soočajo, in zaradi njihovega vedno manjšega števila v razmerju do vsega prebivalstva;
(i)

Za namene člena 7(1) Konvencije se šteje, da je bil primer predložen po členu 6(1), če davkoplačevalec predloži naslednje: (a) istovetnost (kot je ime, naslov, davčna številka) podjetja iz države pogodbenice, ki predstavi njegovo zahtevo in zahteve drugih strank, ki sodelujejo v zadevnih transakcijah; (b) podrobne navedbe ustreznih dejstev in okoliščin primera (vključno s podrobnostmi odnosov med podjetjem in drugimi strankami, ki sodelujejo v transakcijah); (c) določitev zadevnih davčnih obdobij; (d) kopije obvestil o davčni odmeri, poročilo davčne revizije ali drug enakovreden dokument, ki utemeljuje domnevno dvojno obdavčevanje; (e) podrobnosti o morebitnih pritožbah in pravdnih postopkih, ki jih je sprožilo podjetje ali druge stranke, udeležene v zadevnih transakcijah, in o morebitnih sodnih odločbah v zvezi s primerom; (f) obrazložitev podjetja, zakaj meni, da načelo iz člena 4 Arbitražne konvencije, ni bilo upoštevano; (g) zavezo podjetja, da odgovori čim bolj celovito in v najkrajšem času na vse razumne in ustrezne zahteve pristojnih organov in da pristojnim organom omogoči dostop do dokumentacije; in (h) morebitne dodatne posebne informacije, ki jih zahteva pristojni organ najkasneje dva meseca po prejemu zahteve davkoplačevalca.
(3)

Med drugim je v členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), določeno, da ima Splošno sodišče od 1. septembra 2019 dva sodnika na državo članico. V točki (c) člena 2 navedene uredbe je določen mandat devetih dodatnih sodnikov, ki nastopijo mandat 1. septembra 2019, tako, da zaključek njihovega mandata ustreza delnim zamenjavam na Splošnem sodišču, ki se izvedejo 1. septembra 2022 in 1. septembra 2025.
(2)

Sodniki in generalni pravobranilci so imenovani za šest let.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa Carla WETTERJA, ki začne učinkovati 19. septembra 2016, bi bilo treba za preostanek njegovega mandata, to je do 31. avgusta 2019, imenovati sodnika Splošnega sodišča.
SL Uradni list Evropske unije L 326/5

Popravek Sklepa 2013/398/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 20. decembra 2012 o podpisu Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Države Izrael na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

( Uradni list Evropske unije L 208 z dne 2. avgusta 2013 )

Stran 2, člen 4(5):

besedilo:

„5. Stališče Unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora, ki imajo pravne učinke, a se za njih ne uporablja odstavek 4, sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, razen če veljavni postopki glasovanja, določeni v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne določajo drugače, in na predlog držav članic.“

se glasi:
SL Uradni list Evropske unije L 285/1

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

z dne 10. junija 2011

o pooblastilu predsedstvu Sveta, da se v imenu držav članic pogaja o določbah pravno zavezujočega sporazuma o gozdovih v Evropi, ki so v pristojnosti držav članic

(2011/712/EU)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na šesti ministrski konferenci o varstvu gozdov v Evropi, ki bo med 14. in 16. junijem 2011 v Oslu na Norveškem, bo morda sprejeta odločitev o začetku pogajanj o pravno zavezujočem sporazumu (PZS) o gozdovih v Evropi.

(2) Predsedstvo Sveta bi moralo biti pooblaščeno, da se v imenu držav članic pogaja o določbah PZS o gozdovih v Evropi, ki so v pristojnosti držav članic –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Predstavniki vlad držav članic pooblaščajo predsedstvo Sveta, da se v imenu držav članic in glede zadev v njihovi pristojnosti na podlagi njihovih stališč pogaja o določbah PZS o gozdovih v Evropi, če bo na šesti ministrski konferenci o varstvu gozdov v Evropi, ki bo od 14. do 16. junija 2011 v Oslu na Norveškem, sprejeta odločitev o začetku pogajanj o takšnem PZS.

2. Odstavek 1 ne posega v prihodnje sklepe držav članic o imenovanju njihovih predstavnikov za zadeve, ki so v njihovi pristojnosti.

Člen 2

1. Pogajanja potekajo v skladu s pogajalskimi smernicami iz dodatka k temu sklepu.

2. Cilj pogajanj je dodati dokazljivo vrednost veljavnim večstranskim okoljevarstvenim sporazumom in instrumentom, ki niso pravno zavezujoči, na področju gozdov, ki naj se obenem izvajajo stroškovno učinkovito in naj ne povzročajo dodatnih upravnih bremen. Potekajo v skladu s pogajalskimi izhodišči, ki jih izoblikujejo predstavniki vlad držav članic, in na podlagi praktičnih ureditev, oboje pa mora biti sprejeto soglasno. Pogajanja potekajo ob posvetovanju s predstavniki vlad držav članic, ki se sestajajo v posebnem odboru iz člena 1(4) Sklepa Sveta o sodelovanju Evropske unije pri pogajanjih o pravno zavezujočem sporazumu o gozdovih v Evropi. Predsedstvo Sveta si po najboljših močeh prizadeva uveljaviti tako izoblikovana stališča in predstavnikom vlad držav članic poroča o napredku pogajanj po vsakem zasedanju medvladnega pogajalskega odbora.

3. Predsedstvo v imenu držav članic tesno sodeluje s Komisijo med pogajanji, da bi bile Unija in njene države članice na mednarodni ravni enotno zastopane.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na predsedstvo Sveta.
SL Uradni list Evropske unije L 181/26

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 8. julija 2009

o imenovanju sodnika Sodišča Evropskih skupnosti

(2009/542/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE SKUPNOSTI SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 223 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 139 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

v skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča in zaradi odstopa g. Petra JANNA je treba imenovati sodnika Sodišča Evropskih skupnosti za preostanek njegovega mandata, tj. do 6. oktobra 2012 –

SKLENILI:

Člen 1

Ga. Maria BERGER je imenovana za sodnico Sodišča Evropskih skupnosti za obdobje od 7. oktobra 2009 do 6. oktobra 2012.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Sklep Predstavnikov vlad držav članic, ki so se Sestali v Okviru Sveta

z dne 25. junija 2002

o začasni uporabi Notranjega sporazuma med predstavniki držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000 in dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES

(2002/579/ES)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med državami AKP in ES, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, v nadaljevanju "Sporazum AKP-ES",

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum AKP-ES ne bo začel veljati, dokler ne bodo v skladu s členom 93 sporazuma izpolnjene ustavne zahteve vseh držav članic.

(2) Odbor veleposlanikov držav AKP in ES je 28. februarja sprejel sklep o sprejetju prehodnih ukrepov, ki se uporabljajo do 1. avgusta 2000.

(3) V skladu s členom 366(3) četrte konvencije med državami AKP in ES spremenjene s sporazumom, podpisanim na Mauritiusu 4. novembra 1995, je Svet ministrov držav AKP in ES s Sklepom št. 1/2000 [1] sprejel prehodne ukrepe s katerimi se ureja obdobje od 2. avgusta 2000 do 1. junija 2002.

(4) S sklepom št. 1/2002, je Svet ministrov držav AKP in ES spremenil zgoraj navedeni Sklep št. 1/2000 tako, da je podaljšal njegovo veljavnost do začetka veljavnosti Sporazuma AKP-ES.

(5) V skladu s členom 6 Sklepa št. 1/2000 bo morala vsaka država članica in Skupnost sprejeti primerne ukrepe glede izvajanja prehodnih ukrepov.

(6) Predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so dosegli soglasje v zvezi z Notranjim sporazumom o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti državam AKP, ki ustreza določbam o programiranju in izvajanju sporazuma. Ta sporazum ne bo začel veljati, dokler ga vsaka država članica ne sprejme v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami.

(7) S Sklepom 3. oktobra 2000 so predstavniki vlad držav članic sklenili, da se bodo nekatere določbe notranjega sporazuma uporabljale začasno do 1. junija 2002.

(8) Iste določbe notranjega sporazuma bi se morale začasno uporabljati še naprej, dokler sporazum ne začne veljati –

SKLENILI:

Člen 1

Naslednje določbe notranjega sporazuma v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom se še naprej začasno uporabljajo, od datuma sprejetja tega sklepa:

1. Členi 14, 15, 16, 19(1), 19(2), 19(3) in 19(4) o izvajanju postopka načrtovanja;

2. Členi 21 do 27 za izvajanje poteka programiranja;

3. Člena 29 in 30 za pripravo delovanja sklada za spodbujanje naložb, in

4. Člen 31 za sprejem finančne uredbe.

Člen 2

Ta sklep ostane v veljavi do začetka veljavnosti notranjega sporazuma.

Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Luxembourgu, 25. junija 2002

Predsednik

J. Matas I Palou

[1] UL L 195, 1.8.2000, str. 46.

--------------------------------------------------
Sklep Odbora stalnih predstavnikov

z dne 13. junija 2001

o ustanovitvi delovne skupine na visoki ravni

(2001/C 183/01)

ODBOR STALNIH PREDSTAVNIKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Poslovnika Sveta ter zlasti člena 19(3) Poslovnika,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 5. junija 2001 sklenil, da se ustanovi delovna skupina na visoki ravni za zagotavljanje usklajevanja dela ter hkrati dosego napredka na področju davčnega paketa.

(2) Svet lahko tej delovni skupini zaupa druge naloge na področju davčnega sistema –

SKLENIL:

Člen 1

Ustanovi se delovna skupina na visoki ravni, v nadaljevanju "delovna skupina", ki naj zagotovi usklajevanje dela in hkrati doseganje napredka na področju davčnega paketa.

Člen 2

Delovno skupino sestavljajo visoki predstavniki, ki jih izberejo države članice. Komisija imenuje visokega predstavnika za sodelovanje pri posvetovanjih delovne skupine. Predseduje ji predstavnik države članice, ki predseduje Svetu.

Člen 3

Poročanje svetu poteka ob polnem upoštevanju člena 207 Pogodbe o ustanovitvi ES.

Člen 4

Kadar obravnava vprašanja, pomembna za celoten gospodarski razvoj in gospodarske politike, se poročila delovne skupine brez poseganja v vlogo Odbora stalnih predstavnikov posredujejo tudi Ekonomsko-finančnemu odboru in/ali Odboru za ekonomsko politiko, z namenom pridobitve morebitnega mnenja.

Člen 5

Ko bodo stališča na področju davčnega paketa poenotena, bo preučeno vprašanje nadaljnjega obstoja delovne skupine.

Člen 6

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejema.

Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 13. junija 2001

Za Odbor stalnih predstavnikov

Predsednik

G. Lund

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 21. aprila 1998

o izmenjavi statistike o izdanih vizumih

(SCH/Com-ex(98)12)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 9 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju člena 16 zgoraj navedene konvencije,

ker bo izmenjava statistike na lokalni ravni o vizumih, ki so bili izdani in so bili uradno zavrnjeni, omogočila različnim predstavništvom pridobiti vpogled v celovite trende pri prošnjah za vizume iz dežel v njihovi pristojnosti in v vse možne premike pri prošnjah iz predstavništva enega schengenskega partnerja v tujini k drugemu;

ker bo zgornji pregled omogočil lokalno konzularno sodelovanje pri preučevanju razlogov za vse opažene trende, predvsem v zvezi s trgovanjem z vizumi, oblikovanje praktičnih zaključkov in po potrebi primernih priporočil njihovim ustreznim državnim organom;

ob upoštevanju hude administrativne obremenitve diplomatskih in konzularnih predstavništev, ker morajo izmenjati mesečno statistiko o vizumih za kratkoročno bivanje, ki so bili izdani in uradno zavrnjeni, zahtevane v zabeležki SCH/II (95)50 rev. 2 s strani Delovne skupine Centralni skupini,

ker pa bi se po drugi strani glede na to, da je treba vizume za dolgoročno bivanje izdajati samo v izjemnih primerih, mesečna izmenjava statistike na lokalni ravni o izdaji takih vizumov morala nadaljevati mesečno,

SKLENIL:

1. Statistika o vizumih za kratkoročno bivanje, ki so bili izdani in uradno zavrnjeni, tranzitnih vizumih in letaliških tranzitnih vizumih, se izmenjujejo vsako četrtletje.

2. Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo iz člena 16 Schengenske konvencije in ki so razložene v Prilogi 14 k Skupnim konzularnim navodilom o vizumih, v skladu s katerimi schengenske države sporočijo vse podatke v zvezi z izdajo vizumov za dolgoročno bivanje v roku 72 ur, se schengenska diplomatska in konzularna predstavništva nujno opozarjajo na njihove obveznosti (SCH/Com-ex decl.40), da mesečno izmenjujejo statistiko o vizumih za dolgoročno bivanje, ki so bili izdani prejšnji mesec, in da to statistiko posredujejo svojim ustreznim centralnim organom.

3. Poglavje VIII Skupnih konzularnih navodil se ustrezno dopolni [1].

Bruselj, 21. aprila 1998

Predsednik

J. Vande Lanotte

[1] Glej dokument SCH/Com-ex(99)13.

--------------------------------------------------