SL Uradni list Evropske unije L 164/151

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 99 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotne določbe o homologaciji svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 5 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Upravne določbe

3. Tehnične zahteve

4. Skladnost proizvodnje

5. Kazni za neskladnost proizvodnje

6. Dokončna prekinitev proizvodnje

7. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in upravnih organov

PRILOGE

Priloga 1 – Listi za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Priloga 2 – Sporočilo o podeljeni homologaciji (ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončni prekinitvi proizvodnje) tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99

Priloga 3 – Primer tipa homologacijske oznake

Priloga 4 – Metoda merjenja električnih in fotometričnih značilnosti

Priloga 5 – Optična postavitev za merjenje položaja in oblike obloka ter položaja elektrod

Priloga 6 – Najmanjše zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih izvaja proizvajalec

Priloga 7 – Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih

Priloga 8 – Najmanjše zahteve za vzorčenje, ki ga izvede inšpektor

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, iz Priloge 1, namenjene za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon.

2. UPRAVNE DOLOČBE

2.1 Opredelitve pojmov

2.1.1 Izraz „kategorija“ se v tem pravilniku uporablja za opis različnih osnovnih modelov standardiziranih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „D2S“.

2.1.2 Različni „tipi“ (1) svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, so svetlobni viri iste kategorije, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.1.2.1 blagovno ime ali znamka; to pomeni: (a) za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa; (b) za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in jih proizvaja isti proizvajalec ter se razlikujejo le po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa;

2.1.2.2 konstrukcija balona in/ali podnožja, če te razlike vplivajo na optične učinke.

2.2 Vloga za homologacijo

2.2.1 Vlogo za homologacijo vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov pooblaščeni zastopnik.

2.2.2 Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

2.2.2.1 risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za določitev zadevnega tipa;

2.2.2.2 tehnični opis, vključno z določitvijo predstikalne naprave;

2.2.2.3 trije vzorci vsake barve, za katero je bila vložena vloga;

2.2.2.4 en vzorec predstikalne naprave.

2.2.3 Če se tip svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovnem imenu ali znamki, je dovolj, da se predloži:

2.2.3.1 izjava proizvajalca, da je predloženi tip (razen v blagovnem imenu ali znamki) enak že homologiranemu tipu in označen z njegovo homologacijsko kodo, ter da ga je izdelal isti proizvajalec;

2.2.3.2 dva vzorca z novim blagovnim imenom ali znamko.

2.2.4 Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

2.3 Napisi

2.3.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju ali balonu:

2.3.1.1 blagovno ime ali znamko vlagatelja;

2.3.1.2 mednarodno oznako ustrezne kategorije;

2.3.1.3 nazivno moč; tega ni treba navajati ločeno, če je del mednarodne oznake ustrezne kategorije;

2.3.1.4 dovolj veliko površino za homologacijsko oznako.

2.3.2 Površina iz odstavka 2.3.1.4 se označi na risbah, ki so priložene vlogi za podelitev homologacije.

2.3.3 Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko na podnožje dodajo tudi drugi napisi.

2.3.4 Predstikalna naprava, ki se uporablja pri homologaciji svetlobnega vira, se označi z oznako tipa in blagovno znamko ter nazivno napetostjo in močjo, kot je navedeno v podatkovnem listu za zadevno svetilko.

2.4 Homologacija

2.4.1 Če vsi vzorci tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, pri preskušanju s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4 izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se homologacija podeli.

2.4.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska koda. Prvi znak pomeni spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije.

Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljata največ dva znaka. Uporabljajo se le arabske številke in velike tiskane črke, navedene v opombi (2).

Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Na željo vlagatelja se lahko enaka homologacijska koda dodeli svetlobnemu viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in oddaja belo svetlobo, ter svetlobnemu viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in oddaja selektivno rumeno svetlobo (glej odstavek 2.1.2).

2.4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za podelitev homologacije v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2:1.

2.4.4 Na vsakem svetlobnem viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, se poleg napisov iz odstavka 2.3.1 na mestu iz odstavka 2.3.1.4 namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

2.4.4.1 prirezan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);

2.4.4.2 homologacijska koda, nameščena zraven prirezanega kroga.

2.4.5 Če je vlagatelj prejel isto homologacijsko kodo za več blagovnih imen ali znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča eno ali več teh imen ali znamk.

2.4.6 Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni.

2.4.7. V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer homologacijske oznake.

3. TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1 Opredelitve pojmov

3.1.1 „Svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu“: svetlobni vir, pri katerem svetlobo proizvaja stabiliziran oblok, ki deluje na principu praznjenja.

3.1.2 „Predstikalna naprava“: posebno električno napajanje svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

3.1.3 „Nazivna napetost“: vhodna nazivna napetost, označena na predstikalni napravi.

3.1.4 „Nazivna moč“: moč, označena na svetlobnem viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalni napravi.

3.1.5 „Preskusna napetost“: napetost na vhodnih sponkah predstikalne naprave, za katero so električne in fotometrične značilnosti svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, določene ter se preskušajo.

3.1.6 „Želena vrednost“: konstrukcijska vrednost električne ali fotometrične značilnosti. Vrednost, ki jo je treba doseči v mejah dovoljenih odstopanj, če se svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, napaja prek predstikalne naprave, ki deluje pri preskusni napetosti.

3.1.7 „Standardni (etalonski) svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu“: posebni svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in se uporablja za preskušanje žarometov. Njegove zmanjšane merske, električne in fotometrične značilnosti so navedene v ustreznem podatkovnem listu.

3.1.8 „Referenčna os“: os, ki je opredeljena glede na podnožje in na katero se nanašajo nekatere mere svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

3.1.9 „Referenčna ravnina“: ravnina, ki je opredeljena glede na podnožje in za katero veljajo nekatere mere svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

3.2 Splošne specifikacije

3.2.1 Vsak predloženi vzorec mora biti pri preskušanju s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4 skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

3.2.2 Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, morajo biti zasnovani tako, da ob običajni uporabi dobro delujejo. Poleg tega ne smejo imeti napak glede konstrukcije in izdelave.

3.3 Proizvodnja

3.3.1 Balon svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ne sme imeti nobenih brazd ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njegovo učinkovitost in optično delovanje.

3.3.2 Pri barvnem (zunanjem) balonu se površina balona po 15-urnem delovanju s predstikalno napravo pri preskusni napetosti previdno obriše z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 vol. % n-heptana in 30 vol. % toluola. Po približno petih minutah se površina vidno pregleda. Na njej ne sme biti očitnih sprememb.

3.3.3 Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladni s podatkovnimi listi za podnožja iz tretje izdaje Publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

3.3.4 Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na balon.

3.3.5 Skladnost svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, z zahtevami iz odstavkov 3.3.3 in 3.3.4 se ugotavlja z vidnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo.

3.4 Preskusi

3.4.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, se starajo v skladu z navodili iz Priloge 4.

3.4.2 Vsi vzorci se preskušajo s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4.

3.4.3 Električne meritve se izvajajo z instrumenti razreda najmanj 0,2 (natančnost 0,2 % obsega skale).

3.5 Položaj in mere elektrod, obloka in črt

3.5.1 Geometrijski položaj elektrod mora biti v skladu z navedbami na ustreznem podatkovnem listu. Primer metode merjenja položaja obloka in elektrod je v Prilogi 5. Uporabijo se lahko tudi druge metode.

3.5.1.1 Položaj in mere elektrod svetlobnega vira se izmerijo pred obdobjem staranja, pri čemer svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ni prižgan in se uporabijo optične metode s steklenim ovojem.

3.5.2 Oblika in premik obloka morata biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.2.1 Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preskusni napetosti.

3.5.3 Položaj, mere in prepustnost črt morajo biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.3.1 Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preskusni napetosti.

3.6 Značilnosti vklopa, časa do polne svetilnosti in takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja

3.6.1 Vklop

Pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 se mora svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, takoj vklopiti in ostati prižgan.

3.6.2 Čas do polne svetilnosti

Pri merjenju v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, oddajati najmanj:

po 1 sekundi: 25 % predvidenega svetlobnega toka;

po 4 sekundah: 80 % predvidenega svetlobnega toka.

Predviden svetlobni tok je naveden na ustreznem podatkovnem listu.

3.6.3 Takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja

Pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 se svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, takoj po izklopu ponovno vklopi in je prižgan toliko časa, kot je navedeno na podatkovnem listu. Po eni sekundi mora svetlobni vir oddajati najmanj 80 % svojega ciljnega svetlobnega toka.

3.7 Električne značilnosti

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 morata biti napetost in moč svetlobnega vira znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu.

3.8 Svetlobni tok

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu. Kadar sta bela in selektivna rumena svetloba določeni za isti tip, se ciljna vrednost uporabi za svetlobne vire, ki oddajajo belo svetlobo, pri čemer mora svetlobni tok svetlobnega vira, ki oddaja selektivno rumeno svetlobo, znašati najmanj 68 % opredeljene vrednosti.

3.9 Barva

3.9.1 Oddajana svetloba mora biti bele ali selektivno rumene barve. Poleg tega morajo biti kolorimetične značilnosti, izražene v kromatičnih koordinatah CIE, znotraj omejitev iz ustreznega podatkovnega lista.

3.9.2 Za ta pravilnik veljajo opredelitve barv oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo ob vložitvi vloge za homologacijo.

3.9.3 Barva se izmeri v skladu s pogoji iz odstavka 10 Priloge 4.

3.9.4 Za najmanjšo vsebnost rdeče barve pri svetlobnem viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora veljati:

pri čemer je:

Ee (λ) [W/nm] spektralna porazdelitev izsevanega toka; V (λ) [1] spektralna svetlobna učinkovitost; λ [nm] valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.

3.10 Ultravijolično sevanje

Za ultravijolično sevanje svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora veljati:

pri čemer je:

S (λ) [1] funkcija spektralnega ponderiranja; km = 683 [lm/W] ekvivalenta fotometričnega sevanja; (Opredelitve drugih simbolov so v odstavku 3.9.4 zgoraj).

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.

Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz tabele spodaj.

λ S(λ) 250 0,430 255 0,520 260 0,650 265 0,810 270 1,000 275 0,960 280 0,880 285 0,770 290 0,640 295 0,540 300 0,300 305 0,060 310 0,015 315 0,003 320 0,001 325 0,00050 330 0,00041 335 0,00034 340 0,00028 345 0,00024 350 0,00020 355 0,00016 360 0,00013 365 0,00011 370 0,000090 375 0,000077 380 0,000064 385 0,000053 390 0,000044 395 0,000036 400 0,000030

Izbrane valovne dolžine so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

Vrednosti so v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“.

3.11 „Standardni svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu“

Standardni (etalonski) svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, morajo biti v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za homologacijo svetlobnih virov, in posebnimi zahtevami, kot so navedene v ustreznem podatkovnem listu. Pri tipu, ki oddaja belo in selektivno rumeno svetlobo, mora standardni svetlobni vir oddajati belo svetlobo.

4. SKLADNOST PROIZVODNJE

4.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker so opremljeni s predpisanimi napisi in izpolnjujejo tehnične zahteve iz odstavka 3 zgoraj ter prilog 1 in 3 k temu pravilniku.

4.2 Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

4.3 Imetnik homologacije mora zlasti:

4.3.1 zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

4.3.2 imeti dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

4.3.3 poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so s tem povezani dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo;

4.3.4 analizirati rezultate vseh vrst preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 7, da preveri in zagotovi stabilnost lastnosti izdelka ob upoštevanju običajnih odstopanj pri industrijski proizvodnji;

4.3.5 zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, opravijo vsaj preskusi iz Priloge 6 k temu pravilniku;

4.3.6 zagotoviti, da se po vsakem zbiranju vzorcev, pri katerem se ugotovi neskladnost z zadevnim tipom preskusa, izvedeta ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

4.4 Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

4.4.1 Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

4.4.2 Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevega lastnega preverjanja.

4.4.3 Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov iz odstavka 4.4.2 zgoraj, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

4.4.4 Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se izvedejo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave v skladu z merili iz Priloge 8.

4.4.5 Pristojni organ si mora prizadevati, da se pregled opravi enkrat na dve leti. Vendar o tem odloči pristojni organ glede na zanesljivost zagotavljanja učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

5.1 Homologacija, podeljena za svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve za skladnost proizvodnje.

5.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo obrazci, izdani v drugih državah o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončni prekinitvi proizvodnje.

(1) Selektivno rumeni balon ali dodaten zunanji selektivno rumeni balon, namenjen izključno spremembi barve in ne spremembi drugih značilnosti svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in oddaja belo svetlobo, ne pomeni spremembe tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

(2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) in 58 za Tunizijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali k njemu pristopijo, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

PRILOGA 1 LISTI ZA SVETLOBNE VIRE, KI DELUJEJO NA PRINCIPU ELEKTRIČNEGA PRAZNJENJA V PLINU Seznam kategorij svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in številke lista: Kategorija svetlobnega vira Številka lista D1R DxR/1 do 7 D1S DxS/1 do 6 D2R DxR/1 do 7 D2S DxS/1 do 6 D3R DxR/1 do 7 D3S DxS/1 do 6 D4R DxR/1 do 7 D4S DxS/1 do 6 Seznam listov za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in njihovo zaporedje v tej prilogi: Številka lista DxR/1 do 7 DxS/1 do 6 Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/1 Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu Slika 1 Kategorija D1R – Tip s kabli – Podnožje PK32d-3 Slika 2 Kategorija D2R – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-3 (1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. (2) Glej list DxR/3. (3) Ekscentričnost zunanjega balona glede na referenčno os pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine mora biti manjša od ± 0,5 mm v smeri B in manjša od + 1 mm /– 0,5 mm v smeri A. Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/2 Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu Slika 3 Kategorija D3R – Tip z zaganjalnikom – Podnožje PK32d-6 Slika 4 Kategorija D4R – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-6 (1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. (2) Glej list DxR/3. (3) Ekscentričnost zunanjega balona glede na referenčno os pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine je manjša od ± 0,5 mm v smeri B in manjša od + 1 mm /– 0,5 mm v smeri A. Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/3 Slika 5 Opredelitev referenčne osi (1) Podnožje se pritisne v tej smeri. Slika 6 Največji obris žarnice (2) Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/4 Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod List DxR/5 Položaj in oblika obloka List DxR/6 Položaj črnih črt List DxR/7 α1 (3) 45° ± 5° α2 (4) najmanj 45°. D1R: Podnožje PK32d-3 D2R: Podnožje P32d-3 D3R: Podnožje PK32d-6 D4R: Podnožje P32d-6 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-3) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI D1R/D2R D3R/D4R D1R/D2R D3R/D4R Nazivna napetost predstikalne naprave. V 12 (4) 12 Nazivna moč W 35 35 Preskusna napetost V 13,5 13,5 Napetost svetilke Ciljna vrednost V 85 42 85 42 Dovoljeno odstopanje ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Moč svetilke Ciljna vrednost W 35 35 Dovoljeno odstopanje ± 3 ± 0,5 Svetlobni tok Ciljna vrednost lm 2 800 2 800 Dovoljeno odstopanje ± 450 ± 150 Koordinate kromatičnosti v primeru bele svetlobe Ciljna vrednost x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (5) Meje x = 0,345 y = 0,150 + 0,640 x x = 0,405 y = 0,050 + 0,750 x Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pred takojšnjim ponovnim vklopom brez ohlajanja s 10 10 Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/5 Položaj elektrod S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino. Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani in od zgoraj Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 d + 0,5 d + 0,2 a2 d + 0,7 d + 0,35 b1 0,4 0,15 b2 0,8 0,3 c 4,2 4,2 d = premer elektrode d < 0,3 za D1R in D2R d < 0,4 za D3R in D4R Konica elektrode, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Konica elektrode, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2. Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/6 Položaj in oblika obloka S tem preskusom se ugotavlja oblika in ostrina obloka ter njegov položaj glede na referenčno os in ravnino, pri čemer se izmerijo njegovo upogibanje in razpršitev v osrednjem prečnem prerezu D ter razpršena svetilnost v območju A in pri črtah B in C. Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu D, kot je prikazano na zgornji risbi, je največja vrednost Lmax od referenčne osi oddaljena za r. Točke 20-odstotnega Lmax imajo razdaljo s, kot prikazuje spodnja risba. Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri D1R/D2R D3R/D4R r 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,20 s 1,10 ± 0,25 1,10 + 0,25/– 0,40 1,10 ± 0,25 Pri merjenju svetilnosti iz smeri merjenja B, kot je določena na listu DxR/7, s postavitvijo iz Priloge 5 in krožnim poljem premera 0,2 M mm mora biti relativna svetilnost, izražena v odstotkih Lmax (v prečnem prerezu D): Območje A ≤ 4,5 % Črta B ≤ 15 % Črta C ≤ 5,0 % Območje A je določeno s črnim premazom, zunanjim balonom in ravnino, ki je 24,5 mm oddaljena od referenčne ravnine. Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R List DxR/7 Položaj črnih črt S tem preskusom se ugotavlja, ali so črne črte v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino. Pri merjenju razporeditve osvetlitve obloka v osrednjem prečnem prerezu, kot je določeno na listu DxR/6, in svetlobnem viru, obrnjenem tako, da črna črta prekriva oblok, mora biti izmerjena osvetlitev ≤ 0,5 % Lmax. V območju, ki ga določata α1 in α3, se lahko črni premaz nadomesti s katerim koli drugim sredstvom, ki preprečuje svetlobno prepustnost skozi določeno območje. Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri α1 45° ± 5° α3 najmanj 70° α4 najmanj 65° β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 25° ± 5° f1/24, f2/24 (6) 0,15 ± 0,25 0,15 ± 0,20 f1/30 f1/24 mv ± 0,15 (7) f1/24 mv ± 0,1 f2/30 f2/24 mv ± 0,15 (7) f2/24 mv ± 0,1 f1/24 mv – f2/24 mv ± največ 0,3 ± največ 0,2 d 9 ± 1 Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/1 Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu Slika 1 Kategorija D1s – Tip s kabli – Podnožje PK32d-2 Slika 2 Kategorija D2s – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-2 (1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. (2) Glej list DxS/3. (3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm. Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/2 Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu Slika 3 Kategorija D3S – Tip z zaganjalnikom – Podnožje PK32d-5 Slika 4 Kategorija D4S – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-5 (1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice. (2) Glej list DxS/3. (3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm. Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/3 Slika 5 Opredelitev referenčne osi (8) Podnožje se pritisne v tej smeri. Slika 6 Največji obris žarnice (9) Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/4 Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod List DxS/5 Položaj in oblika obloka List DxS/6 α1, α2 (10) 55° min. 55° min. D1S: Podnožje PK32d-2 D2S: Podnožje P32d-2 D3S: Podnožje PK32d-5 D4S: Podnožje P32d-5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-3) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI D1S/D2S D3S/D4S D1S/D2S D3S/D4S Nazivna napetost predstikalne naprave V 12 (11) 12 Nazivna moč W 35 35 Preskusna napetost V 13,5 13,5 Napetost svetilke Cilj V 85 42 85 42 Dovoljeno odstopanje ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Moč svetilke Cilj W 35 35 Dovoljeno odstopanje ± 3 ± 0,5 Svetlobni tok Cilj lm 3 200 3 200 Dovoljeno odstopanje ± 450 ± 150 Koordinate kromatičnosti v primeru bele svetlobe Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (12) Meje x = 0,345 y = 0,150 + 0,640 x x = 0,405 y = 0,050 + 0,750 x Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10 Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/5 Položaj elektrod S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino. Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani in od zgoraj Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 d + 0,2 d + 0,1 a2 d + 0,5 d + 0,25 b1 0,3 0,15 b2 0,6 0,3 c 4,2 4,2 d = premer elektrode d < 0,3 za D1S in D2S d < 0,4 za D3S in D4S Konica elektrode, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Konica elektrode, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2. Kategorije D1S, D2S, D3S in D4S List DxS/6 Položaj in oblika obloka S tem preskusom se ugotavlja oblika obloka in njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev v prečnem prerezu pri razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine. Oblika obloka je le za ilustrativne namene. Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost znotraj razdalje r od referenčne osi. Točka 20 % največje vrednosti mora biti znotraj s. Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri r 0,50 ± 0,40 0,50 ± 0,20 s 1,10 ± 0,40 1,10 ± 0,25 (1) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 5. (2) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 6. Ovoj je koncentričen glede na referenčno os. (3) Del balona med kotoma ± 1 in ± 2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma ± 1 in ± 2, razen za črne črte. (4) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V. (5) Glej Prilogo 4. (6) „f1/…“ pomeni mero f1, ki se meri na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico. (7) „…/24 mv“ pomeni vrednost, izmerjeno na oddaljenosti 24 mm od referenčne ravnine. (8) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 5. (9) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 6. Ovoj je koncentričen glede na referenčno os. (10) Del balona med kotoma ± 1 in ± 2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma ± 1 in ± 2. (11) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V. (12) Glej Prilogo 4.

PRILOGA 2 SPOROČILO (največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 3 PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE (glej odstavek 2.4.3)

PRILOGA 4 METODA MERJENJA ELEKTRIČNIH IN FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI 1. Splošno Za preskuse vklopa, časa do polne svetilnosti in takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja ter pri meritvah električnih in fotometričnih značilnosti se mora svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, uporabljati na prostem pri temperaturi okolja 25 °C ± 5 °C. 2. Predstikalna naprava Vsi preskusi in meritve se morajo izvesti s predstikalno napravo iz odstavka 2.2.2.4 tega pravilnika. Napajalnik, ki se uporablja za preskuse vklopa in časa do polne svetilnosti, mora omogočati hitro povečanje visokotokovnega električnega impulza. 3. Položaj gorenja Položaj gorenja mora biti vodoraven v mejah ± 10 °, pri čemer mora biti svinčena žica obrnjena navzdol. Položaji za staranje in preskušanje so enaki. Če se svetilka pomotoma uporablja v napačni smeri, jo je treba pred začetkom merjenja ponovno starati. Med staranjem in merjenjem v valju s premerom 32 mm in dolžino 60 mm, ki je koncentričen glede na referenčno os in simetričen z oblokom, ne sme biti električno upravljanih predmetov. Poleg tega se je treba izogibati blodečim magnetnim poljem. 4. Staranje Vsi preskusi se morajo izvesti s svetlobnimi viri, ki so se starali najmanj 15 ciklov z naslednjim ciklom vklapljanja in izklapljanja: 45 minut vklopljeno, 15 sekund izklopljeno, 5 minut vklopljeno, 10 minut izklopljeno. 5. Napajalna napetost Vsi preskusi se izvajajo pri preskusni napetosti, ki je navedena na ustreznem podatkovnem listu. 6. Preskus vžiga Preskus vžiga se uporabi za svetlobne vire, ki niso bili starani in se niso uporabljali najmanj 24 ur pred preskusom. 7. Preskus časa do polne svetilnosti Pri preskusu časa do polne svetilnosti se uporabijo svetlobni viri, ki se niso uporabljali najmanj 1 uro pred preskusom. 8. Preskus takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja Svetlobni vir se prižge in upravlja s predstikalno napravo pri preskusni napetosti za obdobje 15 minut. Nato se napajalna napetost predstikalne naprave izklopi za obdobje izklopa, kot je navedeno na ustreznem podatkovnem listu, ter ponovno vklopi. 9. Električni in fotometrični preskus Pred vsako meritvijo mora biti svetlobni vir stabiliziran 15 minut. 10. Barva Barva svetlobnega vira se meri v Ulbrichtovi krogli z uporabo merilnega sistema, ki prikaže kromatske koordinate CIE za prejeto svetlobo z resolucijo ± 0,002. Spodnja slika prikazuje območje dovoljenega barvnega odstopanja za belo barvo in omejeno območje dovoljenega odstopanja za svetlobne vire D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R in D4S, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu.

PRILOGA 5 Optična postavitev za merjenje položaja in oblike obloka ter položaja elektrod (1) Svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, je treba namestiti, kot je prikazano: na sliki 1 ali sliki 2 na listu DxR/1 ali listu DxS/1; na sliki 3 ali sliki 4 na listu DxR/2 ali listu DxS/2. Optični sistem projicira dejansko sliko A′ obloka A s povečavo na zaslonu po možnosti M = s′/s = 20. Optični sistem je aplanatičen in akromatičen. V žariščni dolžini f optičnega sistema povzroči zaslonka d projekcijo obloka s skoraj vzporednimi smermi opazovanja. Da kot polovične divergence ni večji od μ = 0,5°, premer žariščne zaslonke glede na žariščno dolžino optičnega sistema ne sme biti večji od d = 2f tan(μ). Aktivni premer optičnega sistema ne sme biti večji od: D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2; (c, b1 in b2 so navedeni na listu DxS/5 in listu DxR/5). Merilo na zaslonu mora omogočati merjenje položaja elektrod. Koristno umerjanje namestitve se lahko izvede z uporabo ločenega projektorja z vzporednim svetlobnim pramenom v povezavi z merilnikom, katerega senca se projicira na zaslon. Merilnik pokaže referenčno os in ravnino, vzporedno z referenčno ravnino, ki je od nje oddaljena za „e“ mm (e = 27,1 za D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R in D4S). Na ravnini zaslona mora biti sprejemnik vgrajen tako, da se premika v navpični smeri na črti, ki ustreza ravnini pri razdalji „e“ od referenčne ravnine svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Za sprejemnik je značilna relativna spektralna občutljivost človeškega očesa. Velikost sprejemnika ne sme biti večja od 0,2 M mm v vodoravni smeri in od 0,025 M mm v navpični smeri (M = povečava). Razpon merljivega gibanja je takšen, da se lahko opravijo zahtevane meritve upogiba obloka r in razpršenosti obloka s. (1) Ta metoda je primer metode merjenja; uporabi se lahko katera koli metoda z enako natančnostjo merjenja.

PRILOGA 6 Najmanjše zahteve za postopke nadzora kakovosti s strani proizvajalca 1. SPLOŠNO Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih (vključno z ultravijoličnim sevanjem), geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za serijsko proizvedene svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, iz ustreznih podatkovnih listov iz Priloge 1 in ustreznih podatkovnih listov za podnožja. 2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preskuse za vsak tip svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. 2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti. 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih 2.2.1 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. 2.2.2 Uporaba odstavka 2.2.1 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. 2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni skupino svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca. 2.4 Pregledane in zapisane značilnosti Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, se pregledajo in rezultati preskusa se zapišejo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 7. 2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa, da bi izpolnil zahtevo za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 4.1 tega pravilnika. Skladnost se zagotovi, če se v ustrezni skupini značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 7 raven sprejemljive neskladnosti ne preseže. To pomeni, da število svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in niso skladni z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih tabel 2, 3 ali 4 v Prilogi 7. Opomba: Vsaka zahteva za posamezen svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se obravnava kot značilnost.

PRILOGA 7 Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih Tabela 1 Značilnosti Skupina značilnosti Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu Najmanjši letni vzorec na skupino (1) Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti (%) Označevanje, čitljivost in trajnost Vsi tipi z enakimi zunanjimi merami 315 1 Kakovost balona Vsi tipi z enakim balonom 315 1 Zunanje mere (brez podnožja) Vsi tipi iste kategorije 315 1 Položaj in mere obloka in črt Vsi tipi iste kategorije 200 6,5 Vklop, čas do polne svetilnosti in takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja Vsi tipi iste kategorije 200 1 Napetost svetilke in vatna moč Vsi tipi iste kategorije 200 1 Svetlobni tok, barva in ultravijolično sevanje Vsi tipi iste kategorije 200 1 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95. Tabela 2 Število rezultatov preskusa za vsako značilnost Meje sprejemljivosti –200 5 201–260 6 261–315 7 316–370 8 371–435 9 436–500 10 501–570 11 571–645 12 646–720 13 721–800 14 801–860 15 861–920 16 921–990 17 991–1 060 18 1 061–1 125 19 1 126–1 190 20 1 191–1 249 21 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 6,5-odstotno neskladnostjo, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95. Tabela 3 Število svetilk v zapisniku Mejne vrednosti –200 21 201–213 22 214–227 23 228–240 24 241–254 25 255–268 26 269–281 27 282–295 28 296–308 29 309–322 30 323–336 31 337–349 32 350–363 33 364–376 34 377–390 35 391–404 36 405–417 37 418–431 38 432–444 39 445–458 40 459–472 41 473–485 42 486–499 43 500–512 44 513–526 45 527–540 46 541–553 47 554–567 48 568–580 49 581–594 50 595–608 51 609–621 52 622–635 53 636–648 54 649–662 55 663–676 56 677–689 57 690–703 58 704–716 59 717–730 60 731–744 61 745–757 62 758–771 63 772–784 64 785–798 65 799–812 66 813–825 67 826–839 68 840–852 69 853–866 70 867–880 71 881–893 72 894–907 73 908–920 74 921–934 75 935–948 76 949–961 77 962–975 78 976–988 79 989–1 002 80 1 003–1 016 81 1 017–1 029 82 1 030–1 043 83 1 044–1 056 84 1 057–1 070 85 1 071–1 084 86 1 085–1 097 87 1 098–1 111 88 1 112–1 124 89 1 125–1 138 90 1 139–1 152 91 1 153–1 165 92 1 166–1 179 93 1 180–1 192 94 1 193–1 206 95 1 207–1 220 96 1 221–1 233 97 1 234–1 249 98 Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 4 kot odstotek rezultatov, če je verjetnost sprejemljivosti vsaj 0,95. Tabela 4 Število rezultatov preskusa za vsako značilnost Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov. Raven sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov. Raven sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo 1 250 1,68 7,91 2 000 1,52 7,61 4 000 1,37 7,29 6 000 1,30 7,15 8 000 1,26 7,06 10 000 1,23 7,00 20 000 1,16 6,85 40 000 1,12 6,75 80 000 1,09 6,68 100 000 1,08 6,65 1 000 000 1,02 6,55 (1) Ocenjevanje na splošno zajema serijsko izdelane svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem zagotavljanja in upravljanja kakovosti.