Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine:

strategija Evropske unije za mlade 2019–2027

(2018/C 456/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V SVETU –

PRIZNAVAJOČ sodelovanje na področju mladinske politike EU do leta 2019. EU že od leta 2002 sodeluje na področju mladinske politike na podlagi načel aktivne udeležbe in enakega dostopa do priložnosti (1), pri čemer je to sodelovanje v sinergiji z drugimi politikami za mlade, kot so politike izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja. Sodelovanje je spodbudilo spremembe politik in zakonodaje v državah članicah ter prispevalo h krepitvi zmogljivosti mladinskih organizacij.

OPOZARJAJOČ, da – ker je cilj te resolucije vzpostaviti strategijo EU za mlade, s katero bi lahko obravnavali izzive mladih povsod v Evropi, zagotovili skupen in usklajen odziv EU na te izzive ter dopolnili tozadevna prizadevanja in pobude držav članic – bi bilo ta cilj lažje doseči na ravni EU kot na ravni samih držav članic. Svet lahko zato v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejema pobude, da bi ta cilj dosegli. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta resolucija ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

PRIZNAVAJOČ naslednje:

1. Mladi imajo specifično vlogo v družbi in se spopadajo s specifičnimi izzivi

Mladi si želijo prevzeti nadzor nad svojim življenjem ter sodelovati z drugimi in jih podpirati. Pri prevzemanju nadzora se srečujejo s številnimi značilnimi spremembami v zasebnem življenju in okolju – iz izobraževanja vstopijo v delovno razmerje, zaživijo samostojno ali s partnerjem ali pa si ustvarijo družino. Številni se srečujejo z negotovostjo glede svoje prihodnosti, ki jo porajajo globalizacija in podnebne spremembe, tehnološke spremembe, demografska in družbenoekonomska gibanja, populizem, diskriminacija, socialna izključenost in lažne novice, katerih učinki na delovna mesta, veščine ali način delovanja naših demokracij še niso znani.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti mladim, ki bi se zaradi morebitnih virov diskriminacije, denimo zaradi rase, spola, spolne usmerjenosti, invalidnosti, vere, prepričanja ali političnega prepričanja, lahko znašli na robu družbe.

Družbenoekonomska izključenost spremlja izključenost iz demokratičnih procesov (2). Prikrajšani mladi so na splošno manj aktivni državljani in manj zaupajo institucijam. Evropa si ne more privoščiti zapravljanja talentov, socialne izključenosti ali neangažiranosti svojih mladih. Mladi bi morali biti ne le arhitekti svojega življenja, temveč bi morali tudi prispevati k pozitivnim spremembam v družbi. Da bi mladi lahko poželi vse koristi ukrepov EU, morajo ti upoštevati njihova hotenja, ustvarjalnost in talent, pa tudi njihove potrebe. Po drugi strani pa mladi bogatijo ambicije EU: Poročilo EU o mladih (3) navaja, da je ta generacija najbolj izobražena doslej in zelo spretna pri uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter družbenih medijev.

2. Potrebujemo strategijo Evropske unije za mlade 2019–2027

Cilj strategije EU za mlade 2019–2027, ki gradi na izkušnjah in odločitvah za sodelovanje na področju mladine v preteklih letih (4), je reševanje obstoječih in prihodnjih izzivov, s katerimi se mladi srečujejo povsod po Evropi. Strategija EU za mlade je okvir ciljev, načel, prednostnih nalog, osrednjih področij in ukrepov, ki so vodilo vsem relevantnim deležnikom za sodelovanje na področju mladinske politike, ob upoštevanju njihovih posameznih pristojnosti in načela subsidiarnosti.

Relevantni deležniki so med drugim države članice EU, zadevne institucije Evropske unije in druge mednarodne organizacije, kot je Svet Evrope, lokalni in regionalni organi, mladinski sveti, mladinske organizacije, organizacije, ki delajo z mladimi, mladinski delavci, mladinski raziskovalci in akterji civilne družbe, pa tudi strukture programov Erasmus+ in evropske solidarnostne enote ter njuni nasledniki.

Z vključevanjem in opolnomočenjem vseh mladih lahko mladinska politika prispeva k uspešnemu uresničevanju vizije evropske celine, tj. celine, kjer mladi lahko izkoristijo priložnosti in se poistovetijo z evropskimi vrednotami.

3. Evropski cilji mladih so vizija za Evropo

Med 6. krogom strukturnega dialoga z naslovom „Mladi v Evropi: kako naprej?“ so nosilci odločanja, mladi in raziskovalci v okviru vseevropskega posvetovanja skupaj zbrali teme, pomembne za mlade, in jih združili v 11 področij. Iz tega participativnega procesa, ki je vključeval mlade iz vse Evrope, je nastalo 11 evropskih ciljev mladih, ki odražajo mnenja evropskih mladih in predstavljajo vizijo udeleženih v strukturnem dialogu.

Evropski cilji mladih so odraz želje številnih mladih Evropejcev za participacijo pri začrtavanju smeri evropskega sodelovanja na področju mladine. Strategija EU za mlade bi morala prispevati k uresničevanju te vizije mladih ter v ta namen zagotoviti instrumente politike na ravni EU, pa tudi ukrepanje vseh deležnikov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Evropski cilji mladi, taki, kot so jih izrazili udeleženci, so v celoti predstavljeni v Prilogi 3 in naj EU, njenim državam članicam ter njihovim zadevnim deležnikom in organom – ob upoštevanju načela subsidiarnosti, nacionalnih pristojnosti in svobode zbiranja – služijo v navdih in usmeritev.

POZDRAVLJAJO

Sporočilo Komisije z naslovom „Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade“ z dne 22. maja 2018 (5).

ZATO SE STRINJAJO Z NASLEDNJIM:

1. Splošni cilji

Sodelovanje EU na področju mladine mora kar se da izkoristiti potencial mladinske politike. Spodbuja udeležbo mladih v demokratičnem življenju v skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Podpira tudi družbeno in civilno udejstvovanje ter poskuša vsem mladim zagotoviti potrebne vire za udeležbo v družbi.

Cilj strategije je v naslednjih letih:

— mladim omogočiti, da postanejo arhitekti svojega življenja, skrbijo za osebni razvoj in rast do samostojnosti, okrepijo svojo odpornost in pridobijo življenjske spretnosti, da bodo kos spreminjajočemu se svetu;

— mlade spodbujati, da postanejo aktivni državljani, zagovorniki solidarnosti in prinašalci pozitivnih sprememb, navdihnjeni z vrednotami EU in evropsko identiteto, in jim v ta namen zagotavljati potrebne vire;

— izboljšati odločitve politike z vidika učinka teh odločitev na mlade v vseh sektorjih, zlasti v zaposlovanju, izobraževanju, zdravstvu in socialnem vključevanju;

— prispevati k odpravi revščine mladih in vseh oblik diskriminacije ter spodbujati socialno vključenost mladih.

2. Vodilna načela

Evropska mladinska politika in vsi ukrepi, sprejeti v okviru strategije EU za mlade 2019–2027, bi morali biti trdno zasidrani v mednarodnem sistemu človekovih pravic. V vseh politikah in dejavnostih v zvezi z mladimi bi se morala uporabljati naslednja načela:

A. Enakost in nediskriminacija: boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakosti spolov, priznavajoč, da so mladi izpostavljeni več oblikam diskriminacije, vključno zaradi starosti, in spoštujoč načela, med drugim priznana v členih 21 do 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

B. Vključenost: priznavajoč, da mladi niso homogena skupina, da imajo različne potrebe, ozadja, življenjske zgodbe in interese, bi morala strategija EU za mlade spodbujati dejavnosti in politike, ki so vključujoče za vse mlade, zlasti tiste z manj priložnostmi in/ali tiste, katerih glasovi morda niso slišani.

C. Participacija: priznavajoč, da so vsi mladi vir za družbo, bi morali v vseh politikah in dejavnostih v zvezi z mladimi podpirati pravico mladih do participacije pri pripravi, izvajanju in nadaljnjih ukrepih politik, ki vplivajo nanje, zato bi morali mladim in mladinskim organizacijam omogočiti participacijo, s katero bodo lahko pustili svoj pečat. V tem smislu bi se morale v novih politikah odraziti spremembe zaradi digitalne komunikacije, ki vpliva na demokratično in državljansko participacijo.

D. Globalna, evropska, nacionalna, regionalna in lokalna razsežnost: pomembno je, da se mladinska politika EU izvaja ob upoštevanju navezovanja na regionalno in lokalno raven ter da so dejavnosti namenjene podpori mladinskim politikam na lokalni ravni, s čimer bo zagotovljen trajnosten učinek mladinske politike EU na mlade. Hkrati pa bi bilo treba upoštevati glasove mladih pri obravnavi globalnih vprašanj.

E. Dvojni pristop: Politike, namenjene izboljšanju življenja mladih, ne smejo biti nikoli omejene le na področje mladih. Zato je dvojni pristop, ki je bil dogovorjen v predhodnem okviru sodelovanja 2010–2018, še vedno nepogrešljivo orodje, saj naj bi z njim obravnavali vprašanja, pomembna za mlade – na eni strani z vključevanjem pobud v različna področja politik, na drugi strani pa s konkretnimi pobudami v mladinskem sektorju.

NADALJE SE STRINJAJO Z NASLEDNJIM:

1. Prizadevanja za uspešno, osredotočeno in združeno sektorsko in medsektorsko izvajanje

Življenja mladih oblikujejo politike, zasidrane v večplastnih področjih politik in na različnih stopnjah izvajanja. Zato je mogoče le z vključevanjem mladinskih vprašanj v različna področja politik zagotoviti, da bodo v predvidenih politikah ali programih upoštevane specifične potrebe mladih ali zanje doseženi posebni učinki. Tudi v prihodnje bi bilo treba slediti medsektorskemu pristopu na ravni EU, saj bo le tako lahko služil kot dober primer. Poleg tega je vključevanje mladinskih vprašanj lahko učinkovito samo, če bodo mladi lahko imeli besedo pri vseh možnih področjih politik, ki jih zadevajo.

Medsektorsko sodelovanje bi bilo treba okrepiti na vseh ravneh odločanja ter pri tem iskati sinergije, medsebojno dopolnjevanje ukrepov in poskrbeti za večjo vključenost mladih.

2. Obravnava osrednjih področij mladinskega sektorja: Angažiranje. Povezovanje. Opolnomočenje.

a. Angažiranje

Zagotavljanje poti mladim za angažiranje v njihovem vsakodnevnem kot tudi demokratičnem življenju je ključnega pomena za delujočo demokracijo in družbo v celoti. Še posebej je pomembno, da je pri tem v ospredje postavljena participacija mladih, saj bo imela vsaka odločitev, sprejeta danes, najdaljši učinek na to generacijo mladih. Poleg tega je starostna skupina mladih manj zastopana v političnih organih ter ima v primerjavi z drugimi starostnimi skupinami manj možnosti za vplivanje na procese odločanja in sodelovanje v njih. Cilj strategije EU za mlade so družbena, ekonomska, socialna, kulturna in politična participacija, s katero bodo lahko pustili svoj pečat.

Zato mora biti angažiranje mladih eden od temeljev prihodnjega sodelovanja EU na področju mladinske politike. To tudi pomeni, da morajo mladi imeti besedo pri razvoju, izvajanju in evalvaciji politik, ki jih zadevajo, kot so strategija EU za mlade in nacionalne strategije za mlade. Za čim večjo vključevalnost in prilagajanje na obstoječe in prihodnje izzive je ključnega pomena preučiti nove in alternativne oblike participacije –

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

— spodbujajo in promovirajo vključujočo demokratično participacijo vseh mladih v družbi in demokratičnih procesih;

— dejavno angažirajo mlade, mladinske organizacije in druge organizatorje mladinskega dela v razvoj, izvajanje in evalvacijo politik, ki vplivajo na življenja mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni;

— podprejo vzpostavitev in razvoj mladinskih predstavništev na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, saj imajo mladi pravico do participacije in samoorganizacije, ter priznajo reprezentativne strukture mladih in njihovo vključevanje v delo lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih organov;

— podprejo in razširjajo mladinski dialog EU (6), da bi v procese odločanja na vseh ravneh vključili raznolika mnenja mladih ter z državljansko vzgojo in strategijami učenja spodbujali razvoj državljanskih veščin;

— podprejo in ustvarijo priložnosti za „učenje participacije“ ter povečajo zanimanje za participativne ukrepe in pomoč pri pripravi mladih na participacijo;

— raziščejo ter spodbujajo uporabo inovativnih in alternativnih oblik demokratične participacije (npr. digitalna orodja demokracije), zagotovijo lažji dostop za večjo participacijo mladih v demokratičnem življenju in na vključujoč način angažirajo mlade, zavedajoč se, da nekateri nimajo dostopa do spleta in digitalnih tehnologij ali niso vešči njihove uporabe.

b. Povezovanje

Mladi v Evropi so vse bolj povezani. Povezave, odnosi in izmenjava informacij so ključni elementi za solidarnost in prihodnji razvoj Evropske unije. To povezanost najbolje spodbujajo različne oblike mobilnosti.

Zato morajo imeti vsi mladi dostop do priložnosti za izmenjave, sodelovanje ter kulturno in družbeno udejstvovanje v evropskem kontekstu. To jim omogoča, da razvijejo in krepijo osebne, socialne in družbene veščine, razvijajo kritično mišljenje in ustvarjalnost, povečajo zaposljivost in postanejo dejavni evropski državljani. Izmenjave mladih in programi Erasmus+, evropske solidarnostne enote in njuni nasledniki so viri medkulturnega učenja in opolnomočenja še zlasti za mlade, ki imajo manj priložnosti.

Sodelovanje EU na področju mladine bi moralo podpirati te priložnosti za mlade in imeti koristi od programov EU, kot so Erasmus+, evropska solidarnostna enota in njuni nasledniki, da bi se pridobilo več znanja o mladih in njihovih hotenjih ter okrepila sodelovanje na področju mladinske politike in graditev skupnosti.

Strategija EU za mlade bi morala spodbujati tudi povezanost mladih v EU in državah kandidatkah, državah vzhodnega partnerstva in zahodnobalkanskih partnericah (7), pa tudi s tretjimi državami, s katerimi ima EU sklenjene pridružitvene sporazume ali sporazume o sodelovanju, če je ustrezno, ob podpori EU iz zadevnih programov financiranja EU.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

— vsem mladim in mladinskim delavcem omogočijo dostop do možnosti čezmejne mobilnosti, vključno s prostovoljstvom v sektorju civilne družbe, ter v ta namen odpravijo ovire in izvedejo podporne ukrepe s posebnim poudarkom na mladih z manj priložnostmi;

— spodbujajo angažiranost mladih za solidarnost, promovirajo sheme podpore ter si prizadevajo za dopolnjevanje in sinergije z instrumenti financiranja EU in nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi shemami;

— dejavno angažirajo mlade in mladinske organizacije pri načrtovanju, izvajanju in evalvaciji zadevnih programov financiranja EU;

— izmenjujejo najboljše prakse in nadaljujejo delo pri iskanju učinkovitih sistemov potrjevanja in priznavanja veščin in kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, vključno s solidarnostnimi in prostovoljnimi dejavnostmi, ter še naprej izvajajo priporočilo Sveta iz leta 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja.

c. Opolnomočenje

Opolnomočenje mladih pomeni spodbujanje mladih, da prevzamejo življenje v svoje roke. Za to potrebujejo vire, orodja in okolje, ki je mladim pripravljeno ustrezno prisluhniti. Danes se mladi povsod po Evropi spopadajo z različnimi izzivi, kot so težave pri dostopanju do svojih socialnih pravic, družbena izključenost in diskriminacija, ogrožajo pa jih tudi lažne novice in lažna propaganda.

Da bi se odgovorilo na te izzive in tako mladim omogočilo resnično opolnomočenje, je treba skupaj oblikovati politike, ki iščejo rešitve za specifičen položaj mladih v EU in s tem izboljšujejo njihova življenja.

V tem smislu bi vse oblike mladinskega dela lahko imele vlogo katalizatorja za opolnomočenje: mladinsko delo daje mladim enkratne koristi pri vstopanju v odraslost (8), zagotavlja jim varno okolje za povečanje samozavesti in neformalno učenje. Mladi z mladinskim delom pridobijo ključne osebnostne, poklicne in podjetniške kompetence in veščine, kot so timsko delo, voditeljstvo, medkulturne kompetence, vodenje projektov, reševanje težav in kritično mišljenje. V nekaterih primerih je mladinsko delo most do izobraževanja, usposabljanja ali dela in tako preprečuje izključenost.

Da bi te koristi lahko užili, je treba za boljšo zaposljivost v večji meri priznavati neformalno in priložnostno učenje prek mladinskega dela, kar je zlasti koristno za tiste, ki imajo le malo formalnih kvalifikacij. Priznavanje se lahko izboljša z bolj sistematično uporabo orodij za kakovost.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

— oblikujejo in izvajajo evropsko agendo za mladinsko delo, ki bo zagotavljala kakovost, inovacije in priznavanje mladinskega dela: da bi se sprostil poln potencial, je treba vključiti strokovno znanje mladinskih predstavništev, mladinskih organizacij, mladinskih delavcev in raziskovalcev. Spodbujati bi bilo treba nadaljnje sinergije z delom Sveta Evrope na tem področju;

— podprejo razvoj kakovostnega mladinskega dela na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, vključno z razvojem politike na tem področju, usposabljanjem mladinskih delavcev, vzpostavitvijo pravnih okvirov in dodelitvijo zadostnih sredstev;

— podprejo dejavnosti mladinskega dela na vseh ravneh, vključno na lokalni, in priznajo, da so mladinske organizacije tiste, ki zagotavljajo razvoj kompetenc in socialno vključevanje prek mladinskega dela in neformalnega učenja, ob spoštovanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih dejavnosti na tem področju;

— vzpostavijo in nadalje razvijejo, kadar in kjer je to mogoče, enostavno dostopne mladinske kontaktne točke, ki opravljajo številne storitve in/ali zagotavljajo informacije, vključno s finančnim svetovanjem, svetovanjem in podporo v zvezi s poklicno potjo, zdravjem in odnosi ter izobraževalnimi, kulturnimi in zaposlitvenimi priložnostmi.

SKLADNO S TEM POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

3. Sodelujejo na osnovi instrumentov in upravljanja

Za učinkovito izvajanje strategije EU za mlade povsod po EU in v državah članicah so potrebni konkretni instrumenti. Za uresničevanje ciljev strategije EU za mlade bodo na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in globalni ravni, kakor je primerno, uporabljeni naslednji ukrepi:

a. Na dokazih temelječe oblikovanje mladinske politike in pridobivanje znanja: Mladinska politika EU bi morala temeljiti na dokazih ter upoštevati resnične potrebe in položaj mladih. Zato so potrebni stalne raziskave, razvoj znanja ter nagovarjanje mladih in mladinskih organizacij. Zbiranje razčlenjenih podatkov o mladih je še posebej pomembno za razumevanje potreb različnih skupin mladih, predvsem tistih z manj priložnosti. Pri oblikovanju politike, temelječe na dokazih, bi se bilo treba opreti na mladinski wiki (Youth Wiki), mreže mladinskih raziskav ter na sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope, OECD in drugi organi, vključno z mladinskimi organizacijami.

b. Vzajemno učenje in razširjanje informacij: Vzajemno učenje med državami članicami, Evropsko komisijo in zadevnimi deležniki bi moralo biti orodje za napredovanje mladinske politike tako z vidika osrednjih področij kot medsektorskih področij. Strokovne skupine bodo še naprej pripravljale smernice za politike in praktična orodja ter izmenjevale dobre prakse; ta strategija bo ponudila nova orodja za vzajemno učenje, kot so medsebojni strokovni pregledi in vrstniško svetovanje, forumi na visoki ravni, analize in študije, glede na prednostne naloge strategije EU za mlade na splošno in triletne delovne programe. Z opiranjem na obstoječe mreže se bo izvajal bolj sistematičen pristop h kakovostnemu informiranju mladih, njihovemu nagovarjanju in razširjanju informacij;

c. Participativno upravljanje: Da bi se mladim priznalo, da sami najbolje poznajo svoje potrebe, je ključno zagotoviti vključenost mladih in njihovih predstavniških organizacij v različne faze izvajanja strategije EU za mlade. S participacijo se poveča prepoznavnost mladih in njihovih težav, hkrati pa se v očeh mladih poveča prepoznavnost nosilcev odločanja v mladinski politiki. S participacijo naj bi tudi povečali legitimnost in priznavanje mladinskih politik. Da bi se vzpostavila osnova za redni državljanski dialog, deležnikom dala večja vloga pri usklajevanju izvajanja strategije ter ponudile priložnosti za izmenjavo informacij o dejavnostih in rezultatih, bo cilj platforme strategije EU za mlade zagotoviti lažje participativno upravljanje in usklajevanje izvajanja strategije. Komisija naj organizira namenske sestanke, na katerih bi, odvisno od potrebe, povezala predstavnike institucij EU, držav članic, nacionalnih agencij za program Erasmus+ in evropske solidarnostne enote, mladinskih organizacij in drugih zadevnih deležnikov, pa tudi lokalnih in regionalnih oblasti.

d. Uporaba programov in sredstev EU: Strategija bo spodbujala uspešno uporabo programov in sredstev EU, kot so Erasmus+, evropska solidarnostna enota, evropski strukturni in investicijski skladi, Obzorje 2020, vključno z ukrepi Marie Skłodowske-Curie, Ustvarjalna Evropa in njihovi nasledniki. Države članice naj raziščejo možnosti za sinergijo med viri financiranja na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

e. Nadzor nad financiranjem EU: Preglednost ukrepanja EU za mlade bi morala vključevati nadzor nad porabo za mlade, po potrebi z uporabo obstoječih mehanizmov.

f. Komuniciranje o strategiji EU za mlade: Ker odločanje o mladinski politiki vključuje različne deležnike, je pomembno namen in vsebino strategije EU za mlade predstavljati na celovit način in v mladim prijaznem jeziku. Tako strategija EU za mlade kot tudi evropski cilji mladih lahko osebam, ki tesno sodelujejo pri oblikovanju mladinske politike, in zunanjim akterjem služijo kot smernice za ustvarjanje nove in pozitivne slike o mladinski politiki EU in mladinskem delu v Evropi.

g. Planer prihodnjih nacionalnih dejavnosti (9): Planer prihodnjih nacionalnih dejavnosti (FNAP) naj bi državam članicam omogočil prostovoljno izmenjavo njihovih prednostnih nalog v skladu s strategijo EU za mlade. Cilj planerjev je povečati preglednost pri izvajanju mladinskih politik na regionalnih in nacionalnih ravneh ter na ravni EU. S tem bi lahko lažje identificirali primerne partnerje za dejavnosti vzajemnega učenja glede na potrebe posameznih držav članic. V izogib dodatnim upravnim obremenitvam bi morali ti planerji graditi na obstoječih nacinalnih okvirih mladinske politike/nacionalnih strategijah za mlade.

h. Mladinski dialog EU (10): Gradeč na dosežkih strukturiranega dialoga z mladimi in mladinskimi organizacijami bo vzpostavljen nov mladinski dialog EU, s potrebnimi orodji, ki naj bi v proces odločanja in izvajanja strategije EU za mlade, pritegnil več nosilcev odločanja in mladih z neslišanimi glasovi in/ali manj priložnostmi ter tako spodbujal njihovo angažiranost in politično participacijo z EU in družbo na splošno. Zagotoviti bi bilo treba tudi lažjo rednejšo izmenjavo med nacionalnimi delovnimi skupinami za mladinski dialog EU in Evropsko komisijo.

i. Koordinator EU za mlade: Svet pozdravlja namero za vzpostavitev mesta koordinatorja EU za mlade v Evropski komisiji, ki bo v njenih službah krepil medsektorsko sodelovanje ter prispeval k razvoju znanja in izmenjavi o vprašanjih mladih. Koordinator EU za mlade bi moral tesno sodelovati z različnimi deležniki, da bi zagotovili usklajeno komunikacijo z mladimi.

j. Obveščanje in podpora mladih: z ustreznim zagotavljanjem kakovostnih storitev in platform obveščanja mladih na vseh ravneh, vključno z evropskim portalom za mlade, in s podporo vseevropskih organizacij bi lahko spodbujali enak dostop mladih do kakovostnih informacij o njihovih pravicah, priložnostih, mladinskih storitvah in programih EU za mlade.

k. Delovni načrt EU za mladino: Strategija EU za mlade bo sledila triletnim delovnim obdobjem, ki zajemajo dva trojčka predsedstev. Prednostne naloge in ukrepi za zadevna delovna obdobja bodo predstavljeni v delovnih načrtih EU za mladino. Svet in Komisija bosta te delovne načrte EU določila skupaj in prvi tak delovni načrt bo zajemal obdobje 2019–2021 (11). Ti načrti bi se morali opreti na vodilna načela in prednostne naloge te strategije ter obravnavati mladinska vprašanja v drugih sestavah Sveta in njihovih pripravljalnih telesih na zadevnih področjih politike.

l. Spremljanje, poročanje, ocenjevanje: Za pregled nad napredkom pri usklajevanju politike in spodbujanje tega napredka, bi bilo potrebno spremljanje doseženega napredka. Določiti bi bilo treba dobre prakse in pogoje za njihovo prenosljivost, da bi olajšali medsebojno učenje med državami članicami. Komisija bo vsake tri leta na podlagi informacij, pridobljenih od držav članic in mladinskega wikija, poročala o izvajanju strategije EU za mlade. Mladinski wiki bo še naprej zagotavljal informacije o razvoju nacionalnih mladinskih politik. Mladinske organizacije in drugi zadevni deležniki bodo na ravni EU, tj. prek platforme za strategijo EU, tesno vključeni v proces spremljanja. Pregledna plošča mladinskih kazalnikov EU se lahko uporabi za spremljanje splošnega položaja mladih v državah članicah. Države članice in Evropska komisija naj v prvem letu po sprejetju strategije EU za mlade pregledajo pregledno ploščo kazalnikov. Lahko bi določili kvantitativne in kvalitativne kazalnike in referenčne vrednosti, prilagojene potrebam držav članic in vključenim sektorjem, ki bi služili za primerjavo najboljših praks in spremljanje izvajanja strategije. Od leta 2019 dalje naj se opravlja pregled politike z vidika raziskovalnih projektov, financiranih s sredstvi EU, da se pridobijo relevantne ugotovitve za področje mladinske politike.

m. Vmesni pregled: Svet na podlagi evalvacijskega poročila, ki ga Komisija predloži do 31. decembra 2023, opravi vmesni pregled strategije EU za mlade. Pri tem v letu 2024 po potrebi pregleda uresničevanje te resolucije, da bi jo prilagodil morebitnim novim razmeram in potrebam.

(1) Resolucija Sveta o prenovljenem okviru na področju mladine (2010–2018)

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru evropskega sodelovanja na področju mladine (27. junij 2002).

(2) Eurofound – polje o NEETs: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs

(3) Dok. 9264/18 ADD 2 – SWD(2018) 169 final del 1–7.

(4) Sporočilo Komisije, Vlaganje v mlade v Evropi, (COM(2016)940), Sklepi Sveta o strateških možnostih za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018, maj 2017.

(5) Dok. 9264/18 + ADD 1 do 8 – COM(2018) 269 final.

(6) Več informacij je v Prilogi 1 o mladinskem dialogu EU.

(7) https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8) Skupina strokovnjakov o „prispevku mladinskega dela ter neformalnega in priložnostnega učenja k reševanju izzivov, s katerimi se srečujejo mladi, zlasti pri prehodu od izobraževanja k zaposlitvi“. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9) Več informacij je v Prilogi 2 o planerjih prihodnjih nacionalnih dejavnosti.

(10) Več informacij je v Prilogi 1 o mladinskem dialogu EU.

(11) Več informacij je v Prilogi 4 o delovnem načrtu EU za mladino 2019–2021.