27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/1 
 I 
(Akti, katerih objava je obvezna) 
Pravilnik št. 17 Ekonomske komisije Združe nih narodov za Evropo (UNECE) – Enotne 
določbe o homologaciji vozil glede na sedeže, njihova pritrdiš ča in naslone za glavo 
 
 
 
Revizija 4  
 
Vključuje: 
Spremembe 07 – datum veljavnosti: 6. avgust 1998  
Dodatek 1 k spremembam 07 – datum veljavnosti: 17. november 1999  
Dodatek 2 k spremembam 07 – datum veljavnosti: 13. januar 2000  
Popravek 1 sprememb 06  ob upoštevanju notifikacije pri depoz itarju C.N.655.1999.TREATIES-1 z dne 
19. julija 1999 Popravek 1 sprememb 07 ob upoštevanju notifikac ije pri depozitarju C.N.425.2000.TREATIES-1 z dne 
27. junija 2000 Popravek 1 Dodatka 1 k spremembam 07 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju 
C.N.814.2001.TREATIES-1 z dne 23. avgusta 2001 
Popravek 1 Revizije 4 Pravilnika ob upoštevanju no tifikacije pri depozitarju C.N. 165.2004. TREATIES-1 
z dne 4. marca 2004 Popravek 2 Revizije 4 Pravilnika ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju C.N. 1035.2004. TREATIES-
1 z dne 4. oktobra 2004 
 
 
 
L 373/2 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 1. PODRO ČJE UPORABE 
 
 Ta pravilnik se uporablja za trdnost sedežev, njihova pritrdiš ča in naslone za glavo vozil 
kategorij M1 in N ter za trdnost sedežev, njihova pritrdiš ča in naslone za glavo vozil 
kategorij M2 in M3, ki jih ne vklju čujejo spremembe 01 Pravilnika št. 80(1) (2).   
  Prav tako se uporablja za konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev (
3) in za naprave, 
namenjene za zaš čito oseb pred nevarnostjo zaradi naleta prtljage pri čelnem trčenju, vozil 
kategorije M1. 
  Ne uporablja se za zložljive, vstran ali nazaj  obrnjene sedeže ali za kakršne koli naslone za 
glavo, nameš čene na te sedeže. 
 
2. OPREDELITVE POJMOV   V tem pravilniku:  2.1 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo vozila glede na trdnost sedežev in njihovih 
pritrdišč, konstrukcijo zadnjih delov naslonov sedežev in zna čilnosti naslonov za glavo; 
 2.2 „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, 
kot so: 
 
2.2.1 konstrukcija, oblika, mere, materiali in masa sedežev, čeprav se sedeži lahko razlikuje v 
prevleki in barvi; razlike, ki ne presegajo 5 % mase homologiranega tipa sedeža, se ne štejejo za pomembne; 
 2.2.2 tip in mere sistemov za nastavitev, prem ikanje in blokiranje naslonov sedežev, sedežev in 
njihovih delov; 
 2.2.3 tip in mere pritrdiš č sedežev; 
 2.2.4 mere, okvir, materiali in polnilo naslonov za glavo, čeprav se lahko razlikujejo v barvi in 
prevleki; 
 
2.2.5 tip in mere pritrdiš č naslonov za glavo in pri lo čenem naslonu za glavo zna čilnosti dela 
vozila, na katerega je pritrjen naslon za glavo; 
 2.3 „sedež“ pomeni konstrukcijo, vklju čno z opremo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne 
in je namenjen za sedenje ene odrasle osebe.  Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne 
klopi, namenjen za sedenje ene osebe; 
 2.4 „sedežna klop“ pomeni konstrukcijo, vklju čno z opremo, namenjeno sedenju ve č kot ene 
odrasle osebe; 
 
2.5 „pritrdiš če“ pomeni sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, 
vključno z zadevnimi deli konstrukcije vozila; 
                         
(1) Kot je dolo čeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument 
TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 
 
(2) Zadnji deli naslonov sedežev vozil katego rije M1 se štejejo za skladne z dolo čbami iz odstavkov 5.1.3. in 
5.1.4. tega pravilnika, če so v skladu z dolo čbami pravilnika št. 21 „Enotni predpisi za homologacijo vozil v zvezi z 
njihovo notranjo opremo“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/3 
  
2.6 „sistem za nastavitev“ pomeni napravo, s ka tero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v 
položaj, ki ustreza obliki telesa sede čega uporabnika. Ta naprava lahko zlasti omogo ča: 
 2.6.1 vzdolžno nastavitev;  2.6.2 navpi čno nastavitev; 
 
2.6.3 nastavitev kota.  2.7 „sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali eden njegovih delov 
brez trajnega vmesnega položaja premakne in/ali obrne, da omogo či lažji dostop uporabnika 
do prostora za zadevnim sedežem; 
 2.8 „sistem za blokiranje“ pomeni napravo, ki za gotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v 
položaju uporabe; 
 2.9 „sklopni sedež“ pomeni pomožni sedež za ob časno uporabo, ki je obi čajno sklopljen; 
 
2.10 „pre čna ravnina“ pomeni navpi čno ravnino, pravokotno na sre dnjo vzdolžno ravnino vozila; 
 2.11 „vzdolžna ravnina“ pomeni ravnino, vz poredno s srednjo vzdolžno ravnino vozila; 
 
2.12 „naslon za glavo“ pomeni pripomo ček, katerega namen je omejiti premik glave odraslega 
uporabnika nazaj glede na trup, da se zmanjša nevarnost poškodb vratne ga dela hrbtenice v 
primeru nesre če; 
 2.12.1 „vgrajen naslon za glavo“ pomeni naslon za gl avo, ki ga tvori zgornji del naslona sedeža. 
Nasloni za glavo, ki ustrezajo opredelitvam v spodnjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, vendar jih 
je mogoče ločiti od sedeža ali konstrukcije vozila samo z orodjem ali z delno ali popolno 
odstranitvijo sedežne prevleke, ustrezajo tej opredelitvi; 
 2.12.2 „snemljiv naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki ga je mogo če ločiti 
od sedeža in je na črtovan tako, da ga je mogo če vstaviti v konstrukcijo naslona sedeža in v 
tej legi tudi blokirati; 
 2.12.3 „lo čen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, sestavljen iz dela, ki je lo čen od sedeža in 
je načrtovan tako, da ga je mogo če vstaviti v konstrukcijo voz ila in/ali v tej legi tudi 
blokirati; 
 
2.13 „to čka R“ pomeni referen čno točko sedenja, kot je opredeljena v Prilogi 3 k temu 
pravilniku; 
 2.14 „referen čna črta“ pomeni črto na preskusni lutki, prikazano na sliki 1 v dodatku 1 Priloge 3 
k temu pravilniku; 
 
2.15  „pregradni sistem“ pomeni dele ali napr ave, ki so tako kot nasloni sedežev namenjeni zaš
čiti 
oseb pred naletom prtljage; pregradni sistem  je lahko zlasti sestav ljen iz mreže ali ži čne 
mreže, ki je nad ravnjo naslonov sedežev v navpi čnem ali sklopljenem položaju. Nasloni za 
glavo, ki so vgrajeni kot del standardne opreme vozil in opremljeni s takšnimi deli ali 
napravami, se štejejo za del pregradnega sist ema. Vendar se sedež, opremljen z naslonom za 
glavo, ne šteje za pregradni sistem.  
 
L 373/4 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE 
 
3.1 Vlogo za podelitev homologacije za tip vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno 
pooblaščeni zastopnik. 
 3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in naslednji podatki:  
3.2.1 podroben opis tipa vozila v zvezi s konstrukcijo sedežev, njihovimi pritrdiš či ter sistemi za 
nastavitev, premikanje in blokiranje; 
 3.2.1.1 Podroben opis in/ali risbe pregradnega sistema, če je potrebno. 
 
3.2.2 risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdiš č v 
vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev, premikanje in blokiranje; 
 3.2.3 Pri sedežu s snemljivim naslonom za glavo:  3.2.3.1 podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali 
materialov; 
 3.2.3.2 podroben opis lege, vrste podpore in prit rdilnih elementov za namestitev naslona za glavo 
na sedež. 
 
3.2.4 Pri lo čenem naslonu za glavo: 
 3.2.4.1 podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali 
materialov; 
 
3.2.4.2 podroben opis lege in pritrdilnih elemen tov za namestitev naslona za glavo na konstrukcijo 
vozila. 
 3.3 Tehni čni službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo: 
 3.3.1 vozilo, ki je vzor čni tip vozila v postopku homologacije , ali deli vozila, ki so po oceni 
tehnične službe potrebni za homologacijske preskuse; 
 3.3.2 dodaten komplet sedežev, s katerimi je opr emljeno vozilo, skupaj z njihovimi pritrdiš či. 
 3.3.3 Za vozila s sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali se z njimi lahko opremijo, poleg 
zahtev iz odstavkov 3.3.1 in 3.3.2: 
 3.3.3.1 Pri snemljivem naslonu za glavo: dodaten komplet sedežev, opremljenih z nasloni za glavo, 
s katerimi je opremljeno voz ilo, skupaj z njihovimi pritrdiš či. 
 3.3.3.2 Pri lo čenem naslonu za glavo: dodaten komplet se dežev, s katerimi je opremljeno vozilo, 
skupaj z njihovimi pritrdiš či, dodaten komplet ustreznih naslonov za glavo in del 
konstrukcije vozila, na katerega  je naslon za glavo nameš čen, ali celotno konstrukcijo. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/5 
 4. HOMOLOGACIJA 
 
4.1 Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje ustrezne 
zahteve (sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali ki se z njimi lahko opremijo), se 
homologacija tega tipa vozila podeli. 
 4.2 Številka homologacije se dolo či za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (zdaj 07 v skladu 
s spremembami 07) navajata spremembe, vklju čno z zadnjimi ve čjimi tehni čnimi 
spremembami Pravilnika ob izdaji homolog acije. Ista pogodbenica ne sme podeliti iste 
številke istemu tipu vozila, opremljenemu z drugimi tipi sedežev ali nasloni za glavo ali s sedeži, ki so na vozilo druga če pritrjeni (to velja za sedeže z nasloni za glavo in tiste brez 
njih), ali drugemu tipu vozila.
 
 4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zav rnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem 
pravilnikom se sporo či pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je 
v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. 
 4.4 Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom  vozila, homologiranim v skladu tem pravilnikom, 
je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opr edeljenem na homologacijskem certifikatu, 
nameščena mednarodna homologacijs ka oznaka, sestavljena iz: 
 
L 373/6 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji števil čna oznaka države, ki je podelila homologacijo(3);   
 
4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni 
strani kroga iz odstavka 4.4.1. 
 4.4.3 Če je vozilo opremljeno z enim ali ve č sedeži, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali pa se z 
njimi lahko opremijo in so homologirani v sk ladu z zahtevami iz spodnjih odstavkov 5.1 
in 5.2, številki tega pravilnika sledita črki „RA“. Oblika, ki je v skladu z vzorcem iz 
Priloge 1 k temu pravilniku, navaja, kateri sed ež(-i) vozila je (so) opremljen(-i) z nasloni za 
glavo ali se z njimi lahko opremi(-jo). Oznaka navaja tudi, ali so kakršni koli preostali 
sedeži v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti, 
homologirani in izpolnjujejo zahteve iz  spodnjega odstavka 5.1 tega pravilnika.
 
 
4.5 Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali ve č drugih pravilnikih, ki 
so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v
 takem primeru se v stolpce na desni strani 
simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številka Pravilnika, številke homologacije in dodatni 
simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je  bila podeljena homologacija v državi, ki je 
podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. 
 4.6 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. 
 4.7 Homologacijska oznaka se namesti v bližino napisne ploš čice vozila, ki jo je pritrdil 
proizvajalec, ali nanjo. 
 4.8 Primeri namestitev homologacijskih ozna k so v Prilogi 2 k temu pravilniku. 
 5.  ZAHTEVE 
 
5.1 Splošne zahteve, ki veljajo za vse sedeže vozil kategorije M1 (
4) 
 5.1.1 Vsak predviden sistem za nastavitev in premikanje vklju čuje sistem za blokiranje, ki deluje 
samodejno. Sistemi blokiranja za naslone za roke ali druge naprave za udobje niso potrebni, razen če bi prisotnost teh naprav povzro čila dodatno tveganje poškodb za potnike v vozilu v 
primeru tr čenja. 
 5.1.2 Naprava za deblokiranje sistema iz odstavka 2.7, se namesti na zunanji del sedeža v bližini 
vrat. Zlahka je dostopna, tudi za uporabnika sedeža neposredno za tem sedežem. 
                         
(3) 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za 
Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo , 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 
(prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvašk o, 26 za Slovenijo, 27 za Slov aško, 28 za Belorusijo, 29 za 
Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za 
Litvo, 37 za Tur čijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 
(prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za 
Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko  in 48 za Novo Zelandijo.  Naslednje 
številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k 
Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna 
vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznanje homologacij, ki so podeljene na podlagi teh 
predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene števil čne oznake sporo či pogodbenicam 
Sporazuma. 
 
(5) Vozila kategorije M2, ki so homologirana v skladu s tem pravilnikom kot alternativa Pravilniku št. 80 (v 
skladu z odstavkom 1.2 navedenega pravilnika), prav tako izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/7 
  
5.1.3 Zadnji deli sedežev, ki so na površini 1,  opredeljeni v odstavku 6.8.1.1, zadovoljivo 
opravijo preskus porazdelitve energije v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku. 
 5.1.3.1 Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6 
zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za ve č kot 3 ms. Razen tega 
se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi. 
 
5.1.3.2 Zahteve iz odstavka 5.1.3 se ne uporablj ajo za skrajne zadnje sedeže ali za sedeže, obrnjene 
s hrbti skupaj. 
 5.1.4 Površina zadnjih delov sedežev ne sme im eti nobenih nevarnih grobih površin ali ostrih 
robov, ki lahko pove čajo tveganje resnosti poškodb za potnike v vozilu. Ta zahteva se šteje 
za izpolnjeno, če površina zadnjih delov sedežev, preskušen ih v pogojih iz odstavka 6.1, ne 
kaže premerov krivine, manjših od: 
  2,5 mm na površini 1,  5,0 mm na površini 2, 
 3,2 mm na površini 3. 
  Te površine so opredeljene v odstavku 6.8.1.  5.1.4.1 Ta zahteva ne velja za: 
 
5.1.4.1.1 dele razli čnih površin, ki kažejo izbo čino iz okoliške površine, manjšo od 3,2 mm, ki naj 
ima tope robove, če višina izbo čine ni večja od polovice njene širine; 
 5.1.4.1.2 skrajne zadnje sedeže in sedeže, obrnjene s hrbti skupaj; 
 
5.1.4.1.3 zadnje dele sedežev, nameš čene pod vodoravno ravnino, ki gre skozi najnižjo to čko R v 
vsaki vrsti sedežev. (Kadar imajo vrste sedežev razli čne višine, za čenši od zadaj, se ravnina 
obrne gor ali dol, da oblikuje navpi čno stopnico, ki gre skozi to čko R vrste sedežev, ki so 
neposredno spredaj); 
 
5.1.4.1.4 dele kot je „prožna ži čna mreža“. 
 5.1.4.2 Na površini 2 iz odstavka 6.8.1.2, imaj o površine lahko premere manjše od 5 mm, vendar ne 
manjše od 2,5 mm, če uspešno opravijo preskus porazdelitv e energije, predpisan v Prilogi 6 
k temu pravilniku. Razen tega morajo biti te površine podložene, da se prepre či neposreden 
stik glave s konstrukcijo okvira sedeža. 
 5.1.4.3 Če opredeljene površine vklju čujejo dele, prekrite z materialom, mehkejšim od Shore A 50, 
zgoraj navedene zahteve z izjemo zahtev v zvezi s preskusom porazdelitve energije v skladu 
z zahtevami iz Priloge 6, veljajo le za toge dele. 
 
5.1.5 Med preskusi iz odstavkov 6.2 in 6.3 ali po njih ne pride do okvar na okviru sedeža ali 
pritrdišču, sistemih za nastavitev in premikanje ali njihovih napravah za blokiranje. Trajne 
deformacije, vklju čno z razpokami, so lahko sprejemljive, če ne pove čajo tveganja 
poškodbe v primeru tr čenja in so prenesle predpisane obremenitve. 
 
5.1.6 Med preskusi iz odstavka 6.3 in odstavka 2.1 Priloge 9 ne pride do sprostitve sistemov 
blokiranja. 
 
L 373/8 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 5.1.7 Po preskusih morajo sistemi za premikanje , ki potnikom dovoljujejo ali olajšujejo dostop, 
delovati; vsaj enkrat jih mora biti mogo če deblokirati in dopustiti morajo premik sedeža ali 
dela sedeža, za kate rega so predvideni. 
  Za vse druge sisteme za premikanje in tudi sisteme za nastavitev ter njihove sisteme za 
blokiranje se ne zahteva, da delujejo. 
 
 Pri sedežih, opremljenih z nasloni za glavo, velja, da trdnost naslona sedeža in njegovih 
naprav za blokiranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu z 
odstavkom 6.4.3.6 ne pride do zloma sedeža ali n aslona sedeža: sicer je treba prikazati, da 
sedež lahko izpolnjuje preskusne zahteve iz odstavka 6.2. 
 
 Pri sedežih (klopeh) z ve č prostori za sedenje, kot je naslonov za glavo, se izvede preskus 
iz odstavka 6.2. 
 5.2  Splošne specifikacije, ki veljajo za sed eže vozil kategorij N1, N2 in N3 in sedeže vozil 
kategorij M2 in M3, ki jih ne vklju čuje Pravilnik št. 80  
 
5.2.1  Sedeži in sedežne klopi morajo biti čvrsto pritrjeni na vozilo. 
 5.2.2  Drsni sedeži in sedežne klopi se morajo sa modejno blokirati v vseh predvidenih položajih. 
 5.2.3  Nastavljive naslone sedežev mora biti mogo če blokirati v vseh predvidenih položajih. 
 
5.2.4  Vsi sedeži, ki jih je mogo če prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo 
samodejno blokirati v obi čajnem položaju. 
 5.3  Vgradnja naslonov za glavo
 
 
5.3.1  Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M1 je vgrajen naslon 
za glavo. Sedeže, ki so opremljeni z nasloni za glavo, namenjenimi za vgradnjo na drugih sedežnih mestih in v drugih kategorijah vozil,  se prav tako lahko homologira v skladu s 
tem pravilnikom. 
 
5.3.2  Na vsakem zunanjem sprednjem sedežu v vsakem vozilu kategorije M2 z najve čjo 
dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, in kategorije N1, je vgrajen naslon za glavo; 
Nasloni za glavo, vgrajeni v takšna vozila, iz polnjujejo zahteve Pravilnika št. 25, kakor je 
bil spremenjen s spremembami 03. 
 
5.4 Posebne zahteve za sedeže, ki so opremljeni  z nasloni za glavo ali ki se jih z njimi lahko 
opremi  
 5.4.1 Prisotnost naslona za glavo ne sme biti doda ten vir nevarnosti za potnike v vozilu. Zlasti v 
nobenem primeru uporabe nima nevarnih grobih  površin ali ostrih robov, ki lahko pove čajo 
tveganje ali resnost poškodb potnikov. 
 
5.4.2 Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameš čeni na površini 1, kot je 
opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.1.3, usp ešno opravijo preskus absorpcije energije. 
 5.4.2.1 Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če v preskusih, opravljenih po postopku iz Priloge 6, 
zmanjšanje hitrosti modela glave nepretrgoma ne presega 80 g za ve č kot 3 ms. Razen tega 
se med preskusom ali po njem ne pojavijo nevarni robovi. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/9 
 5.4.3 Deli sprednjih ali zadnjih strani naslonov za glavo, nameš čeni na površini 2, kot je 
opredeljeno v spodnjem odstavku 6.8.1.2. 2, so podloženi tako, da prepre čujejo neposreden 
stik glave s sestavnimi deli konstrukcije, in izpolnjujejo zahteve iz zgornjega 
odstavka 5.1.4, ki se uporabljajo za zadnje dele sedežev, nameš čene na površini 2. 
 5.4.4 Zahteve iz zgornjih odstavkov 5.4.2 in 5. 4.3 ne veljajo za dele zadnjih strani naslonov za 
glavo, ki so na črtovani za namestitev na sedeže, za katerimi ni predviden noben sedež. 
 
5.4.5 Naslon za glavo je varno pritrjen na sedež a li konstrukcijo vozila, tako da iz obloge naslona 
za glavo ali njegovega pritrdiš ča na naslon sedeža ne pomolijo togi in nevarni deli kot 
posledica pritiska, ki ga med pr eskusom izvaja model glave. 
 
5.4.6 Pri sedežu, opremljenem z naslonom za glavo, se lahko, če se tehni čna služba strinja, šteje, 
da so dolo čbe iz odstavka 5.1.3 izpolnjene, če sedež, opremljen z naslonom za glavo, 
izpolnjuje dolo čbe iz zgornjega odstavka 5.4.2. 
 5.5 Višina naslonov za glavo
 
 
5.5.1 Višina naslonov za glavo se izmeri, kot je opisano v spodnjem odstavku 6.5. 
 5.5.2 Nasloni za glavo, katerih višina ni nastavljiv a, pri sprednjih sedežih niso nižji od 800 mm in 
750 mm pri drugih sedežih. 
 
5.5.3 Nasloni za glavo, katerih višina je nastavljiva: 
 5.5.3.1 višina sprednjih sedežev ni nižja od 800 mm in 750 mm pri drugih sedežih; ta vrednost se 
dobi v legi, ki je med najvišjo  in najnižjo nastavljivo lego; 
 
5.5.3.2 „položaj uporabe“ z višino manjšo od 750 mm se ne uporablja; 
 5.5.3.3 pri sedežih, ki niso sprednji sedeži, so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko nastavijo v 
položaj z višino manj kot 750 mm, če je ta položaj uporabniku j asno prepoznaven kot tak, ki 
ni namenjen uporabi naslona za glavo; 
 
5.5.3.4 pri sprednjih sedežih so nasloni za glav o lahko takšni, da se lahko samodejno premaknejo, 
ko sedež ni zaseden, v položaj z višino manj kot 750 mm, če se samodejno povrnejo v 
položaj uporabe, ko je sedež zaseden. 
 5.5.4 Mere iz zgornjih odstavko v 5.5.2 in 5.5.3.1 so lahko manj  kot 800 mm za sprednje sedeže in 
750 mm za druge sedeže, da je razdalja med naslonom za glavo in notranjo površino strehe, 
okni ali katerim koli delom konstrukcije vozila  dovolj velika; vendar ta razdalja ni ve čja od 
25 mm. Pri sedežih, opremljenih s sistemi za pr emikanje in/ali nastavljanje, to velja za vse 
položaje sedeža. Razen tega, z odstopanjem od zgornjega odstavka 5.5.3.2, ni nobenega 
„položaja uporabe“, v katerem je višina manj kot 700 mm.
 
 
5.5.5 Z odstopanjem od zahtev glede višine iz zgor njih odstavkov 5.5.2 in 5.5.3.1, višina naslonov 
za glavo, namenjenih za zadnje sredinske sedež e ali sedežna mesta, ni manjša od 700 mm. 
 5.6 Pri sedežu, na katerega je mogo če namestiti naslon za glavo, se preverijo dolo čbe iz 
zgornjih odstavkov 5.1.3 in 5.4.2. 
 
5.6.1 Višina dela naprave za naslanjanje glave, izmerjena v skladu s spodnjim odstavkom 6.5, pri 
naslonu za glavo z nastavljivo višino ni manjša od 100 mm. 
L 373/10 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
5.7 Reža med naslonom sedeža in naslonom za glavo pri napravi, ki nima nastavljive višine, ni 
večja od 60 mm. Če ima naslon za glavo nastavljivo višino, ta v najnižji legi ni ve čja od 
25 mm, merjeno od vrha naslona sedeža. Pri sedežih ali sedežnih klopeh s prilagodljivo 
višino, opremljenih z lo čenimi nasloni za glavo, se ta zahteva preveri za vse položaje sedeža 
ali sedežne klopi.  
 
5.8 Pri naslonih za glavo, ki so del naslona  sedeža, je treba upoštevati naslednjo površino: 
  nad ravnino, pravokotno na referen čno črto, 540 mm od to čke R. 
  Med dvema navpi čnima vzdolžnima ravninama, ki pote kata na razdalji 85 mm na vsaki 
strani referen čne črte. Na tem obmo čju so dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko 
razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s spodnjim odstavkom 6.7, ve čjo od 60 mm, če so po 
dodatnem preskusu v skladu s spodnjim odstavkom  6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz 
spodnjega odstavka 5.11. 
 5.9 Pri naslonih za glavo z nastavljivo višino so na delu naprave, ki služi kot naslon za glavo, 
dovoljene reže, ki imajo ne glede na svojo obliko razdaljo „a“, izmerjeno v skladu s 
spodnjim odstavkom 6.7, ve čjo od 60 mm, če so po dodatnem preskusu v skladu s spodnjim 
odstavkom 6.4.3.3.2 še vedno izpolnjene zahteve iz spodnjega odstavka 5.11. 
 5.10 Širina naslona za glavo je taka, da normalno sede či osebi zagotavlja ustrezno podporo 
glave. Kot je dolo čeno v skladu s postopkom iz spodnjeg a odstavka 6.6, naslon za glavo 
pokriva površino, ki sega najmanj 85 mm na vsako stran navpi čne srednje ravnine sedeža, 
za katerega je naslon za glavo namenjen. 
 5.11 Naslon za glavo in njegovo pritrdiš če sta taka, da je najve čji premik glave nazaj X, ki ga 
dovoljuje naslon za glavo in ki je izmerjen v skladu s stati čnim postopkom iz spodnjega 
odstavka 6.4.3, manjši od 102 mm. 
 5.12 Naslon za glavo in njegovo pritrdiš če sta dovolj mo čna, da brez zloma zdržita obremenitev 
iz spodnjega odstavka 6.4.3.6. Pri naslonih za glavo, ki so del naslona sedeža, veljajo 
zahteve iz tega odstavka za dele konstrukcije  naslona sedeža, ki so nad ravnino, pravokotno 
na referen čno črto, 540 mm od to čke R. 
 5.13 Če je naslon za glavo nastavljiv, ga ni mogo če dvigniti nad najve čjo delovno višino, razen 
s premišljenim dejanjem uporabnika, ki se r azlikuje od ravnanja, potrebnega za njegovo 
nastavitev. 
 
5.14 Šteje se, da trdnost naslona sedeža in nje gove naprave za blokiranje izpolnjuje zahteve iz 
spodnjega odstavka 6.2, če po preskušanju v skladu s spodnjim odstavkom 6.4.3.6 ne pride 
do zloma sedeža ali naslona sedeža; v n asprotnem primeru se pokaže, da sedež lahko 
izpolnjuje preskusne zahteve iz spodnjega odstavka 6.2. 
 
5.15  Posebne zahteve za zaš čito oseb pred naletom prtljage
 
 5.15.1  Nasloni sedežev     Nasloni sedežev in/ali nasloni za glavo, ki so nameš čeni tako, da tvorijo sprednjo mejo 
prtljažnika, vsi sedeži, ki so nameš čeni in v obi čajnem položaju uporabe, ki ga je dolo čil 
proizvajalec, so dovolj trdni, da zaš čitijo potnike v vozilu pred naletom prtljage pri čelnem 
trčenju. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če med preskusom iz Priloge 9 in po njem 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/11 
 nasloni sedežev in mehanizmi za blokiranje ostanejo v prvotnem položaju. Vendar je 
deformacija naslonov sedežev in njihovih pritrd ilnih elementov med preskusom dovoljena, 
če se sprednji obris delov preskušanega nasl ona sedeža in/ali naslonov za glavo, ki so 
trdnejši od Shore A 50, ne premakne naprej od pre čne navpične ravnine, ki poteka skozi:  
 
(a) to čko 150 mm pred to čko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo;  
 
(b) to čko 100 mm pred to čko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža;  
 
razen v fazah odboja preskusnih blokov.  Pri vgrajenih naslonih za glavo dolo ča mejo med naslonom za glavo in naslonom sedeža 
ravnina, ki je pravokotna na referen čno črto v razdalji 540 mm od to čke R. 
 Vse meritve se opravijo na vzdolžni srednji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta 
za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika. 
  Med preskusom iz Priloge 9 ostanejo  preskusni bloki za zadevnim/zadevnimi 
naslonom/nasloni sedeža/sedežev. 
 5.15.2  Pregradni sistemi    Na zahtevo proizvajalca vozila se preskus iz Priloge 9 lahko izvede z nameš čenimi 
pregradnimi sistemi, če so ti sistemi vgrajeni kot del standardne opreme za dolo čen tip 
vozila. 
   Pregradni sistemi v obliki ži čne mreže, ki so nad nasloni sedežev v obi čajnem položaju 
uporabe, se preskusijo v skladu z odstavkom 2.2 Priloge 9. 
 
  Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če pregradni sistemi med preskusom ohranijo položaj. 
Vendar je deformacija pregradnih sistemov med preskusom dovoljena, če se sprednji obris 
pregrade (vklju čno z deli preskušanega naslona sedež a/naslonov sedežev in/ali naslona za 
glavo/naslonov za glavo, ki so trdnejši od Shore A 50), ne premakne naprej od pre čne 
navpične ravnine, ki poteka skozi: 
 
(a) to čko 150 mm pred to čko R zadevnega sedeža za dele naslona za glavo;
 
 
(b) to čko 100 mm pred to čko R zadevnega sedeža za dele naslona sedeža in del 
pregradnega sistema, razen naslona za glavo. 
 
 Za vgrajen naslon za glavo je meja med naslonom za glavo in naslonom sedeža 
opredeljena v odstavku 5.15.1. 
  Vse meritve se opravijo na vzdolžni sredn ji ravnini zadevnega sedeža ali sedežnega mesta 
za vsako sedežno mesto, ki tvori sprednjo mejo prtljažnika. 
 
 Po preskusu ni nobenih hrapavih ali ostrih robov, ki lahko pove čajo nevarnost ali resnost 
poškodb potnikov v vozilu. 
 
5.15.3  Zahteve iz zgornjih odsta vkov 5.13.1 in 5.13.2 ne veljaj o za sisteme za zadržanje prtljage, 
ki se v primeru tr čenja samodejno sprožijo. Proizvajalec tehni čni službi zadovoljivo 
pokaže, da je zaš čita, ki jo omogo ča tak sistem, enakovredna zaš čiti iz odstavkov 5.15.1 in 
5.15.2. 
L 373/12 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
6. PRESKUSI 
 6.1 Splošne specifikacije, ki veljajo za vse preskuse
 
 6.1.1 Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaju, ki ustreza nagibu v smeri nazaj, kar se 
da mogoče blizu kota 25º od navpi čnice referen čne črte trupa preskusne lutke, opisane v 
Prilogi 3, razen če proizvajalec ne dolo či drugače. 
 6.1.2 Če so sedež, njegov mehanizem za blokiranje in njegova namestitev enaki ali simetri čni 
glede na drug sedež v vozilu, lahko tehni čna služba preskusi samo en tak sedež. 
 
6.1.3 Pri sedežih z nastavljivimi nasloni za glavo se preskusi izvedejo z nasloni za glavo, 
nameščenimi v najbolj neugodni legi (prav iloma v najvišji legi), ki jo dopuš ča njihov sistem 
za nastavitev. 
 6.2 Preskus trdnosti naslona sedeža in njegovih sistemov za nastavitev
 
 
6.2.. Sila, ki povzro ča navor 53 daNm glede na to čko R, deluje vzdolžno in v smeri nazaj na 
zgornji del okvira naslona sedeža preko sestavnega  dela, ki tvori hrbet preskusne lutke iz 
Priloge 3 k temu pravilniku. Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vklju čno z okvirjem naslonov za glavo) skupen za ve č kot eno sedežno 
mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta sedežna mesta. 
 
6.3 Preskus trdnosti pritrdiš ča sedeža ter sistemov za nastavitev, blokiranje in premikanje
 
 6.3.1 Z vzdolžnim vodoravnim zmanjšanjem hitrosti, ki ni manjši od 20 g, se za 30 ms deluje v 
smeri naprej na celotno školjko vozila v skla du z zahtevami iz odstavka 1 Priloge 7. Na 
zahtevo proizvajalca se lahko uporabi pres kusni impulz iz dodatka Priloge 9. 
 6.3.2 V smeri nazaj se uporabi vzdolžno zmanjšanje hitrosti v skladu z zahtevami iz 
odstavka 6.3.1. 
 6.3.3 Zahteve iz zgornjih odstavkov 6.3.1 in 6. 3.2 se preverijo za vse položaje sedeža. Pri sedežih 
z nastavljivim naslonom za glavo, se preskus opravi z nasloni za glavo, nameš čenimi v 
najbolj neugoden položaj (praviloma najvišji pol ožaj), ki ga dovoljuje sistem za nastavitev. 
Med preskusom je sedež nameš čen tako, da noben zunanji dejavnik ne prepre čuje sprostitve 
sistemov za blokiranje.
 
 
 Šteje se, da so ti pogoji izpolnjeni, če je sedež preskušen v naslednjih položajih: 
  vzdolžna nastavitev je dolo čena eno stopnjo ali 10 mm v smeri nazaj od skrajnega 
sprednjega obi čajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec 
(za sedeže z neodvisno navpi čno nastavitvijo se blazina nastavi na najvišji položaj); 
 
 vzdolžna nastavitev je dolo čena eno stopnjo ali 10 mm v smeri naprej od skrajnega 
zadnjega obi čajnega položaja za vožnjo ali položaja uporabe, kot ga navaja proizvajalec (za 
sedeže z neodvisno navpi čno nastavitvijo se blazina nastavi na najnižji položaj) in, kjer je 
primerno, v skladu z zahtevami iz spodnjega odstavka 6.3.4. 
 
6.3.4 Če je razporeditev sistemov za blokiranje ta ka, da bi bila v položaju sedeža, razen v 
položajih iz zgornjega odstavka 6.3.3, porazd elitev sil na napravo za blokiranje in pritrdiš ča 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/13 
 sedežev manj ugodna, kot v katerem koli od po ložajev iz odstavka 6.3.3, se preskusi 
opravijo za manj ugoden položaj sedenja. 
 6.3.5 Šteje se, da so preskusni p ogoji iz odstavka 6.3.1 izpolnjeni, če jih na zahtevo proizvajalca 
zamenja preskus tr čenja celotnega vozila v voznem stanju ob togo oviro, kot je dolo čeno v 
odstavku 2 Priloge 7 k temu pravilniku. V te m primeru se sedež nastavi na najmanj ugodne 
pogoje porazdelitve napetosti v sistemu pritrdiš ča, kot je dolo čeno v zgornjih 
odstavkih 6.1.1, 6.3.3 in 6.3.4. 
 6.4 Preskus u činkovitosti naslona za glavo
 
 6.4.1 Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najbolj neugoden polo žaj (navadno najvišji 
položaj), ki ga dopuš ča njegov sistem za nastavitev. 
 6.4.2 Pri sedežni klopi, kjer je del podpornega okvirja ali ves podporni okvir (vklju čno z okvirjem 
naslonov za glavo) skupen za ve č kot eno sedežno mesto, se preskus opravi hkrati za vsa ta 
sedežna mesta. 
 
6.4.3 Preskus
 
 6.4.3.1 Vse črte, vključno s projekcijami referen čne črte, potekajo v navpi čni srednji ravnini 
zadevnega sedeža ali sedežnega mesta (glej Prilogo 5 k temu pravilniku). 
 
6.4.3.2 Prestavljena referen čna črta se dolo či tako, da se na del, ki tvori hrbet preskusne lutke iz 
Priloge 3 k temu pravilniku, deluje z za četno silo, ki povzro či navor 37,3 daNm v smeri 
nazaj okoli to čke R. 
 6.4.3.3 S pomo čjo okroglega modela glave premera 165 mm se z za četno silo, ki povzro či navor 
37,3 daNm okoli to čke R, deluje pravokot no na prestavljeno referen čno črto na razdalji 
65 mm pod vrhom naslona za glavo, pri čemer referen čna črta ostaja v prestavljenem 
položaju v skladu z odstavkom 6.4.3.2. 
 6.4.3.3.1 Če prisotnost rež prepre čuje uporabo sile iz odstavka 6.4.3.3 pri 65 mm od vrha naslona za 
glavo, se lahko razdalja zmanjša, tako da gre os sile skozi središ čnico elementa okvira, ki je 
najbliže reži. 
 6.4.3.3.2 V primerih, opisanih v zgornjih odstavkih 5.8 in 5.9, se preskus ponovi tako, da se z 
uporabo krogle s premerom 165 mm na vsako režo deluje s silo: 
 
 ki poteka skozi težiš če najmanjšega od delov reže vzdolž pre čnih ravnin, vzporednih z 
referenčno linijo, in 
  ki ustvarja navor 37,3 daNm okoli to čke R. 
 6.4.3.4 Dolo či se tangenta Y na kroglasti model gl ave, vzporedno s prestavljeno referen čno črto. 
 
6.4.3.5 Izmeri se razdalja X iz zgornjega ods tavka 5.11 med tangento Y in prestavljeno referen čno 
črto. 
 6.4.3.6 Za preverjanje u činkovitosti naslona za glavo se za četno obremenitev iz odstavkov 6.4.3.3 
in 6.4.3.3.2 pove ča na 89 daN, razen če prej pride do zloma sedeža ali naslona sedeža. 
 
L 373/14 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 6.5 Dolo čanje višine naslona za glavo  
 
6.5.1 Vse črte, vključno s projekcijo referen čne črte, se začrtajo v navpi čni srednji ravnini 
zadevnega sedeža ali sedežnega mesta, pri čemer presek take ravnine s sedežem dolo ča 
obris naslona za glavo in naslona sedeža (glej sliko 1 v Prilogi 4 k temu pravilniku). 
 6.5.2 Preskusna lutka iz Priloge 3 k temu pravilniku se postavi v obi čajen položaj na sedež. 
 
6.5.3 Projekcija referen čne črte preskusne lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku se potem na 
zadevnem sedežu zariše v ravnini iz zgornjega odstavka 6.4.3.1. 
  Pravokotno na referen čno črto se zariše tangenta S na vrh naslona za glavo. 
 
6.5.4 Razdalja „h“ od to čke R do tangente S je višina, ki jo  je treba upoštevati pri izvajanju 
zahtev iz zgornjega odstavka 5.5. 
 6.6 Dolo čanje širine naslona za glavo
 
 (glej sliko 2 v Prilogi 4 k temu pravilniku) 
 
6.6.1 Ravnina S1, ki je pravokotna na referen čno črto in je 65 mm pod tangento S iz zgornjega 
odstavka 6.5.3, dolo ča presek v naslonu za glavo, omejen z orisom C. 
 6.6.2 Širina naslona za glavo, ki jo je treb a upoštevati pri izvajanju zahtev iz zgornjega 
odstavka 5.10, je razdalja „L“, izmerjena v ravnini S1 med navpi čnima vzdolžnima 
ravninama P in P’. 
 6.6.3 Širina naslona za glavo se po potrebi dolo či tudi v ravnini, pravokotni na referen čno črto 
635 mm nad to čko R sedeža, pri čemer je ta razdalja izmerjena vzdolž referen čne črte. 
 
6.7 Dolo čitev razdalje „a“ reže pri naslonu za glavo
 
 (glej Prilogo 8 k temu pravilniku)  6.7.1 Razdalja „a“ se dolo či za vsako režo glede na sprednjo stran naslona za glavo s pomo čjo 
krogle s premerom 165 mm. 
 
6.7.2 Krogla se postavi v stik z režo v to čki na obmo čju reže, ki dopuš ča največji vdor krogle 
brez obremenitve. 
 6.7.3 Razdalja med dvema dotikališ čema krogle z režo je razdalja „a“, ki se upošteva za 
ovrednotenje izpolnjevanja dolo čb iz zgornjih odstavkov 5.8 in 5.9. 
 6.8 Preskusi za preverjanje porazdelitve ener gije na naslon sedeža in naslon za glavo
 
 6.8.1 Površine zadnjih delov sedežev, ki se prever jajo, so tiste, ki so na spodaj opredeljenih 
površinah, s katerimi lahko vstopi v stik krog la s premerom 165 mm, kadar je sedež vgrajen 
v vozilo. 
 6.8.1.1 Površina 1  6.8.1.1.1 Pri lo čenih sedežih brez naslonov za glavo ta površina vklju čuje zadnji del naslona sedeža 
med vzdolžnima navpi čnima ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki strani vzdolžne 
srednje ravnine središ čnice sedeža, in nad ravnino, pravokotno na referen čno črto, 100 mm 
pod vrhom naslona sedeža. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/15 
  
6.8.1.1.2 Pri sedežnih klopeh brez naslonov za glavo je ta površina med vzdolžnima navpi čnima 
ravninama, ki sta pri 100 mm na vsaki stra ni vzdolžne srednje ravnine vsakega dolo čenega 
zunanjega sedeža, ki ga je opredelil proizvaj alec, in nad ravnino, pravokotno na referen čno 
črto, 100 mm pod vrhom naslona sedeža. 
 6.8.1.1.3 Pri sedežih ali sedežnih klopeh z nasloni za glavo se ta površina razteza med vzdolžnima 
navpičnima ravninama na vsaki strani in 70 mm od vzdolžne srednje ravnine dolo čenega 
sedeža ali sedežnega mesta, ki sta nad ravnino, pravokotno na referen čno črto, 635 mm od 
točke R. Za preskus se naslon za glavo, če je nastavljiv, postavi v najbolj neugoden položaj 
(navadno najvišji), ki ga dopuš ča njegov sistem za nastavitev. 
 
6.8.1.2 Površina 2 
 6.8.1.2.1 Pri sedežih ali sedežnih klopeh brez n aslonov za glavo in sedežih ali sedežnih klopeh s 
snemljivimi ali lo čenimi nasloni za glavo je površina 2 nad ravnino, pravokotno na 
referenčno črto, 100 mm od vrha naslona sedeža, razen delov površine 1. 
 
6.8.1.2.2 Pri sedežih ali sedežnih klopeh z vgraj enimi nasloni za glavo se površina 2 širi nad 
ravnino, pravokotno na referen čno črto, 440 mm oddaljeno od to čke R zadevnega sedeža 
ali sedežnega mesta, razen delov površine 1. 
 6.8.1.3 Površina 3 
 
6.8.1.3.1 Površina 3 je opredeljena kot del n aslona sedeža ali sedežne klopi, ki je nad vodoravno 
ravnino iz zgornjega odstavka 5.1.4.1.3, brez del ov, ki so na površini 1 in površini 2. 
 6.9 Enakovredne preskusne metode
 
 
 Če se uporablja preskusna metoda, ki se razlikuje od tistih iz zgornjih odstavkov 6.2, 6.3, 
6.4 in v Prilogi 6, se dokaže njena enakovrednost. 
 7. SKLADNOST PROIZVODNJE  
Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-
E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah: 
 7.1 Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, se izdela tako, da izpolnjuje 
zahteve iz zgornjega odstavka 5, da je sk laden s homologiranim tipom. Vendar pri naslonih 
za glavo, kot so opredeljeni v zgornjih odstavkih 2.12.2 in 2.12.3, ni č ne prepre čuje 
skladnosti vozila s homologiranim tipom vozila, tudi če se trži s sedeži, ki niso opremljeni 
z nasloni za glavo. 
 7.2 Pristojni organ, ki je podelil homologacijo , lahko kadar koli preveri metode preverjanja 
skladnosti za vsako proizvodno enoto.  Organ lahko izvede tudi naklju čne preglede serijsko 
proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz zgornjega odstavka 5. 
 8. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE  8.1 Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekli če, če 
niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7.1 ali če vozila uspešno ne opravijo 
preskusov iz zgornjega odstavka 7. 
 
L 373/16 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 8.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekli če homologacijo, ki jo je prej 
podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice,  ki uporabljajo ta pravilnik, s sporo čilom v 
obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. 
 9. SPREMEMBE TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE GLEDE NA 
SEDEŽE, NJIHOVA PRITDIŠ ČA IN/ALI NJIHOVE NASLONE ZA GLAVO 
 
9.1 Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s sedeži, njihovimi pritrdiš či in/ali nasloni za glavo se 
sporoči upravnemu organu, ki je pode lil homologacijo. Organ lahko potem: 
 9.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo imel e znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v 
vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali 
 
9.1.2 meni, da spremembe niso tako pomembne za rezu ltate iz zgornjih odstavkov 6.2, 6.3 in 6.4, 
da bi jih bilo treba preveriti z izra čuni, ki temeljijo na rezultatih homologacijskega preskusa; 
ali 
 9.1.3 od tehni čne službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poro čilo. 
 
9.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se sporo či pogodbenicam 
Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v sk ladu s postopkom iz zgornjega odstavka 4.3. 
 9.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homol ogacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o 
tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz le ta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s 
sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. 
 10. DOKON ČNA PREKINITEV PROIZVODNJE 
 
10.1 Če imetnik homologacije povsem preneha proi zvajati napravo, homologirano v skladu s 
tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je  podelil homologacijo. Ko ta organ prejme 
ustrezno sporo čilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki 
uporabljajo ta pravilnik, s sporo čilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu 
pravilniku. 
 
11. NAVODILA ZA UPORABO 
 11.1 Za sedeže, opremljene z nastavljivimi nasl oni za glavo, proizvajalec zagotovi navodila, 
kako upravljati, nastaviti, blokirati in, kjer je primerno, odstraniti naslone za glavo. 
 
12. IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE 
PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV 
  Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov 
sporočijo imena in naslove tehni čnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter 
upravnih organov, ki podelijo homologacijo in  se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih 
državah, ki potrjujejo podelitev, razšir itev, zavrnitev ali preklic homologacije. 
 13.  PREHODNE DOLO ČBE 
 13.1  Od uradnega datuma za četka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja 
ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil 
spremenjen s spremembami 06. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/17 
 13.2  Od 1. oktobra 1999 pogodbenice, ki uporab ljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE 
le, če so izpolnjene zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06. 
 13.3  Od 1. oktobra 2001 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje 
homologacij, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 06 tega pravilnika. 
 
13.4  Od uradnega datuma veljavnosti spreme mb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta 
pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil 
spremenjen s spremembami 07. 
 13.5  Po 24 mesecih od datuma veljavnosti spre memb 07 pogodbenice, ki uporabljajo ta 
pravilnik, podelijo homologacijo ECE le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, 
izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. 
 13.6 Po 48 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 07 prenehajo veljati obstoje če 
homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 07. 
__________ 
L 373/18 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 
 Priloga 1  
 
 SPORO ČILO 
  (najve čji format: A4 (210 x 297 mm)) 
 
Izdal: Ime homologacijskega organa:
 
....................... ....................... ....................... 
  
 
o (
2) PODELJENI HOMOLOGACIJI  
RAZŠIRJENI HOMOLOGACIJI ZAVRNJENI HOMOLOGACIJI PREKLICANI HOMOLOGACIJI DOKONČNI PREKINITVI PROIZVODNJE 
 
tipa vozila glede na trdnost sedežev in njihovih pritrdiš č, pri sedežih, ki so opremljeni z nasloni za glavo ali 
ki se jih z njimi lahko opremi, ali pri sedežih, ki jih ni mogo če opremiti s takšnimi napravami, ter 
značilnosti naslonov za glavo v skladu s Pravilnikom št. 17 
 
Št. homologacije ...............        Št. razširitve .................
 
 
1.  Tovarniška ali blagovna znamka  motornega vozila ................................ 
 
2. Tip vozila ........................................................... 
 3. Ime in naslov proizvajalca ........................................  4. Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca  
 ......................................................................... 
 5. Opis sedežev ...................................................  6. Število sedežev, opremljenih z nasloni za glavo,  nastavljivimi ali ne, ali ki se jih z njimi lahko 
opremi ........................................... 
  .........................................................................  7. Opis sistemov za nastavitev, premikanje ali blokiranje sedeža ali njegovih delov in opis sistema za 
zaščito potnikov v vozilu pred naletom prtljage .................................................................................... . 
 
 .............................................................................................................................. .................................. 
8. Opis pritrdiš ča sedeža ........................................... 
 9. Vzdolžna postavitev sedežev med preskusi ..................... 
 
10. Vozilo, predloženo v homologacijo dne ...............................................  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/19 
 11. Tehni čna služba, ki izvaja hom ologacijske preskuse ............. 
 
12. Datum poro čila, ki ga je izdala ta služba .......................... 
 13. Številka poro čila, ki ga je izdala ta služba .......................... 
 14. Opombe ................................................................. 
 
15. Podeljena/zavrnjena/razširj ena/preklicana homologacija (
2) .......................... 
 16. Razlog/razlogi za razširitev (po potrebi) ....................  
17. Mesto homologacijske ozna ke na vozilu .................................. 
 18. Kraj ...................................................................  19. Datum ....................................................................  
20. Podpis ............................................................... 
 21. Temu sporo čilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno številko homologacije: 
  ... risbe, skice in na črti sedežev, njihovih pritrdiš č v vozilu, sistemov za nastavitev in 
premikanje sedežev in njihovih delov ter naprav za blokiranje; 
  ... fotografije sedežev, njihovih pritrdiš č, sistemov za nastavitev in premikanje sedežev in 
njihovih delov ter naprav za blokiranje in dodatnega sistema za zaš čito potnikov v vozilu 
pred naletom prtljage. 
 
Opomba
: Pri sedežih, opremljenih z nasloni za glavo, kot so  opredeljeni v odstavkih 2.12.2 in 2.12.3 tega 
pravilnika, je naslon za glavo prikazan na  vseh risbah, skicah in fotografijah.  
___________________ 
 (1) Števil čna oznaka države, ki je podelila/razširila /zavrnila/preklicala homologacijo (glej 
določbe o homologaciji v Pravilniku). 
 
 (2) Neustrezno pre črtati. 
L 373/20 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 2  
 
NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK 
 
Vzorec A  
 
(glej odstavke 4.4, 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 tega pravilnika) 
 
Vozilo z najmanj enim sedežem, opremljenim z na slonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi 
   
 
 
 
a = najmanj 8 mm 
 
  Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila, glede na 
trdnost sedežev, opremljenih z nasloni za glavo ali ki se jih z njimi lahko opremi, in zna čilnosti naslonov 
za glavo, homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 17 pod številko 
homologacije 072439. Prvi dve števki številke homol ogacije pomenita, da je Pravilnik že ob podelitvi 
homologacije vklju čeval spremembe 07. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, da je bil tip vozila 
homologiran v skladu s Pravilnikom št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti.
 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/21 
  Vzorec B  
 
 (glej odstavke 4.4, 4.4.1 in 4.4.2 tega pravilnika)   Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti 
  
 
 
 
a = najmanj 8 mm 
   Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso 
opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti, in da je bil tip vozila, glede na trdnost 
sedežev in njihovih pritrdiš č, homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 17 pod 
številko homologacije 072439. Prvi dve števki štev ilke homologacije pomenita, da je Pravilnik že ob 
podelitvi homologacije vklju čeval spremembe 07. 
   
L 373/22 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  Vzorec C  
 
 (glej odstavek 4.5 tega pravilnika)   Vozilo z najmanj enim sedežem, opremljenim z naslonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi 
  
 
 
 
a = najmanj 8 mm 
   Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila vsaj en sedež, 
opremljen z naslonom za glavo ali ki se ga z njim lahko opremi, in je bil homologiran na Nizozemskem 
(E4) v skladu s Pravilnikoma št. 17 in 33 (
1).  
 
 Številke homologacije pomenijo, da je na da n podelitve homologacije Pravilnik št. 17 že vklju čeval 
spremembe 07, Pravilnik št. 33 pa je ohranil prvotno obliko. Zgornja homologacijska oznaka pomeni tudi, 
da je bil tip vozila homologiran v skladu s Prav ilnikom št. 17 glede na trdnost katerih koli sedežev v 
vozilu, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/23 
  Vzorec D  
 
 (glej odstavek 4.5 tega pravilnika)   Vozila s sedeži, ki niso opremljeni z nasloni za glavo ali jih z njimi ni mogo če opremiti 
  
 
 
 
a = najmanj 8 mm 
    Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da ima tip vozila sedeže, ki niso 
opremljeni z naslonom za glavo ali ki jih z njimi ni mogo če opremiti, in je bil homologiran na 
Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 17 in 33. 
 (
1) Številke homologacije pomenijo, da je na da n podelitve homologacije Pravilnik št. 17 že vklju čeval 
spremembe 07, Pravilnik št. 33 pa je ohranil prvotno obliko.  
______________ 
 
 
____________________  (
1) Druga številka je navedena le kot primer. 
 
___________ 
  
L 373/24 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 3  
 
POSTOPEK ZA DOLO ČANJE TO ČKE H IN DEJANSKEGA 
NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽNA MESTA V MOTORNIH VOZILIH 
 
1. NAMEN  
 Postopek iz te priloge se uporablja za dolo čanje točke H in dejanskega naklona trupa za 
enega ali ve č sedežnih mest v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi 
vrednostmi in konstrukcijsko dolo čenimi vrednostmi po navedbi proizvajalca vozila1
/. 
 2. OPREDELITVE POJMOV 
 
 V tej prilogi:  2.1 „referen čni podatki“ pomenijo eno ali ve č naslednjih zna čilnosti sedežnega mesta: 
 2.1.1 to čka H in to čka R ter razmerje med njima, 
 
2.1.2 dejanski naklon trupa in konstrukcijsko dolo čen naklon trupa ter razmerje med njima; 
 2.2 „tridimenzionalna naprava za dolo čanje točke H“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se 
uporablja za dolo čanje točk H in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v 
Dodatku 1 k tej prilogi; 
 2.3 „to čka H“ pomeni vrtiš če med trupom in stegni naprave 3-D H, nameš čene na sedež v 
vozilu v skladu s spodnjim odstavkom 4. To čka H je v središ ču središčne osi naprave, ki 
poteka med vizirnima gumboma to čke H na obeh straneh naprave 3-D H. To čka H 
teoretično ustreza to čki R (za dovoljena odstopanja glej spodnji odstavek 3.2.2). Ko je to čka 
H po postopku iz odstavka 4. dolo čena, se šteje, da je fiksna glede na konstrukcijo 
oblazinjenja sedeža, in se premika s kupaj s sedežem, ko se ta nastavlja;
 
 
2.4 „to čka R“ ali „referen čna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko dolo čeno točko, ki jo dolo či 
proizvajalec vozila za vsako sedežno mesto glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; 
 
2.5 „linija trupa“ pomeni središ čnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi; 
 2.6 „dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpi čnico skozi to čko H in linijo trupa, izmerjen s 
kotomerom za kot naklona naslona na napr avi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoreti čno 
ustreza konstrukcijsko dolo čenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej spodnji 
odstavek 3.2.2); 
 2.7 „konstrukcijsko dolo čen naklon trupa“ pomeni kot med navpi čnico skozi to čko R in linijo 
trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko dolo čeni legi naslona sedeža, kakor jo je dolo čil 
proizvajalec vozila; 
 
2.8 „srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni sre dnjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na 
vsako konstrukcijsko dolo čeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato to čke H na osi 
                         
(1) V primeru katerega koli sedežnega me sta, razen sprednjih sedežev, kjer to čke H ni mogo če določiti s 
tridimenzionalno napravo za to čko H ali postopki, se to čka R, ki jo je ozna čil proizvajalec, lahko upošteva kot 
referenca po presoji pristojnega organa.  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/25 
 Y. Pri posameznih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih 
sedežih srednjo ravnino potnika dolo či proizvajalec;  
 
2.9 „tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni si stem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge; 
 2.10 „izhodiš čne oznake“ so fizi čne točke (odprtine, površine, ozna ke ali vdolbine) na karoseriji 
vozila, kakor jih je dolo čil proizvajalec; 
 
2.11 „postavitev vozila za me ritve“ pomeni lego vozila, dolo čeno s koordinatami izhodiš čnih 
oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu. 
 3. ZAHTEVE 
 
3.1 Navajanje podatkov
 
  Za vsako sedežno mesto, za katero so potrebni referen čni podatki zaradi dokazovanja 
skladnosti z dolo čbami tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 te priloge predložijo vsi 
ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni: 
 
3.1.1 koordinate to čke R glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; 
 3.1.2 konstrukcijsko dolo čen naklon trupa; 
 
3.1.3 vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža ( če je nastavljiv) v položaj za merjenje iz 
spodnjega odstavka 4.3. 
 3.2 Razmerje med izmerjenimi vr ednostmi in konstrukcijsko dolo čenimi vrednostmi
 
 
3.2.1 Koordinate to čke H in vrednost dejans kega naklona trupa, do bljena po postopku iz 
spodnjega odstavka 4, se primerjajo s koordinatami to čke R in vrednostjo konstrukcijsko 
določenega naklona trupa, ki jo je dolo čil proizvajalec vozila. 
 3.2.2 Relativni položaji to čke R in to čke H ter razmerje me d konstrukcijsko dolo čenim naklonom 
trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, 
če točka H, kakor je dolo čena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, 
katerega stranice potekajo v vodoravni in navpi čni smeri ter katerega diagonali se sekata v 
točki R, in če je dejanski naklon trupa v obmo čju 5 stopinj glede na konstrukcijsko dolo čen 
naklon trupa. 
 
3.2.3 Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z dolo čbami tega pravilnika 
uporabita to čka R in konstrukcijsko dolo čen naklon trupa. 
 3.2.4 Če točka H ali dejanski naklon trupa ne ustreza zahtevam iz zgornjega odstavka 3.2.2, se 
točka H in dejanski naklon trupa dolo čita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od 
treh meritev izpolnjujejo zahteve, velja jo pogoji iz zgornjega odstavka 3.2.3. 
 
3.2.5 Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz z gornjega odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev 
iz zgornjega odstavka 3.2.2, ali če ni mogo če opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni 
predložil podatkov o legi to čke R ali konstrukcijsko dolo čenem naklonu trupa, se uporabi 
srednja vrednost treh izmerjenih to čk ali povpre čna vrednost treh izmerjenih naklonov in se 
ti dve vrednosti štejeta za veljavni v vseh prim erih, v katerih se ta pravilnik sklicuje na 
točko R ali konstrukcijsko dolo čen naklon trupa. 
 
L 373/26 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 4. POSTOPEK ZA DOLO ČANJE TO ČKE H IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA 
 
4.1 Po presoji proizvajalca se vozilo predkondici onira na temperaturi 20 ± 10 ºC, da material 
oblazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil 
uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obreme ni z osebo ali napravo z maso od 70 do 
80 kg, da bi blazinjenje sedeža postalo prožno. Na zahtevo proizvajalca ostanejo vsi sklopi 
sedeža vsaj 30 minut pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni.  
 4.2 Vozilo je v postavitvi za mer itve iz zgornjega odstavka 2.11. 
 4.3 Če je sedež nastavljiv, se najprej n astavi v skrajno zadnjo lego za obi čajno uporabo med 
vožnjo, kakor je dolo čil proizvajalec vozila, pri tem pa se upoštevajo izklju čno vzdolžne 
nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti 
nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu itd .), se uporabi nastavitev, kakor jo je dolo čil 
proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpi čna lega togo fiksira za obi čajno uporabo 
med vožnjo, kakor jo je dolo čil proizvajalec.
 
 
4.4 Površina sedežnega mesta, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z 
bombažno tkanino, ki je dovolj velika in s primerno teksturo, opisano kot čista bombažna 
tkanina z 18,9 vlakna na cm2 in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z 
enakovrednimi zna čilnostmi. 
  Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila , imajo tla, na katerih je sedež, enake 
značilnosti (
2) kakor tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen. 
 4.5 Sedalo in hrbtiš če naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) 
sovpada s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti 
tako, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H. 
 4.6 Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala, posami čno ali z uporabo droga T in 
sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe to čke H, je vzporedna s 
tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. 
 
4.7 Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji na čin: 
 4.7.1 predvideno sedežno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem sprednjem sedežu. 
 4.7.1.1 Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v na ravni legi na tleh, po 
potrebi med pedali. Če je mogo če, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba 
srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno st opalo od desnega roba. Libela za namestitev 
prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali 
sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe to čke H, se ohrani 
pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.
 
 
4.7.1.2 Če leve noge ni mogo če obdržati vzporedno z desno nogo in  levega stopala oprtega na 
vozilo, se levo stopalo premika, dokler ni  oprto. Lega vizirnih gumbov ostane 
nespremenjena. 
 4.7.2 Predvideno sedežno mesto: zadnje zunanje 
 
                         
(2) Kot naklona, razlika v višini pri vg radnji sedeža, struktura površine itd. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/27 
  Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so 
stopala naslonjena na dele tal z razli čnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s 
sprednjim sedežem, referen čno, drugo stopalo pa se namesti tako, da pre čna libela sedala 
naprave kaže vodoravni položaj. 
 4.7.3 Druga predvidena sedežna mesta:  
 Uporabi se splošni postopek iz zgornjega ods tavka 4.7.1, razen da se stopala postavijo, 
kakor je dolo čil proizvajalec vozila. 
 4.8 Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna. 
 
4.9 Hrbtna ploš ča se nagne naprej do sprednjega omejevalnika in naprava 3-D H se z drogom T 
odmakne od naslona sedeža. Potem se naprav a 3-D H znova postavi na sedež po enem od 
naslednjih postopkov: 
 4.9.1 Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti drseti 
nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena om ejevalna obremenitev na drogu T ni ve č 
potrebna, tj., dokler se sedalo ne dotakne n aslona sedeža. Po potrebi se ponovno namesti 
spodnji del noge.
 
 4.9.2 Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z 
delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obrem enitve na drog T premakne nazaj, dokler se 
sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). 
 4.10 S silo 100  10 N se deluje na hrbet in sedalo naprave 3-D H v prese čišču kotomera za kot 
kolka in ohišja droga T. Delovanje sile se obdrži v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega 
presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 v Dodatku 1 te 
priloge). Potem se hrbtna ploš ča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju 
postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej.
 
 4.11 Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmeni čno osem uteži trupa. Naprava 3-D H 
ostane poravnana. 
 
4.12 Hrbtna ploš ča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se 
trikrat premakne z ene strani na dru go v loku 10º (5º na vsako stran od navpi čne srednje 
ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, nastalega med napravo 3-D H in sedežem. 
  Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane 
vodoravne in navpi čne lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s 
primerno bo čno obremenitvijo. Pri zadrževanju drog a T in premikanju naprave 3-D H se 
pazi, da ne nastanejo naklju čne zunanje obremenitve v navpi čni smeri ali v smeri naprej in 
nazaj.
 
  Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo ovirati ali zadrževati. Če stopala 
spremenijo lego, jih je treba za kratek čas pustiti v tej legi. 
  Hrbtna ploš ča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in preveri se, ali sta obe libeli na 
ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, jih je treba vrniti v 
prvotno lego po naslednjem postopku: 
 
 vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj tako visoko, da ga ni ve č mogoče premakniti. 
Med tem dvigovanjem mora biti mogo če stopala prosto obra čati; ne sme se uporabiti 
L 373/28 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 sprednja ali bo čna obremenitev. Ko se vsako stopalo vr ne v prvotno lego, se morajo pete 
dotikati za to predvidene ga dela konstrukcije.  
 
 Bo čna libela mora kazati ni člo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne ploš če uporabi bo čna 
obremenitev, ki zadoš ča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. 
 4.13 Med držanjem droga T, s čimer se prepre či drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se 
ravna na naslednji na čin: 
  (a) hrbtna ploš ča se nasloni na naslon sedeža; 
  (b) izmeni čno vodoravna nazaj usmerjena sila, ki  ne presega 25 N, deluje na drog 
naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne 
pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, 
da na napravo 3-D H ne deluje zuna nja obremenitev v smeri navzdol ali bo čna 
obremenitev. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna ploš ča 
obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12.
 
 
4.14 Opravijo se vse meritve: 
 4.14.1 Izmerijo se koordinate to čke H glede na tridimenzionalni koordinatni sistem. 
 4.14.2 Na kotomeru za kot naklona naslona na napravi 3-D H se od čita dejanski kot naklona trupa, 
pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi. 
 4.15 Če se želi ponovno postaviti napravo 3-D H, mo ra sklop sedeža ostati neobremenjen vsaj 
30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sedežu dlje, kakor je 
potrebno za opravljanje preskusa. 
 
4.16 Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži itd.), se za 
vsako vrsto sedežev dolo čita le ena to čka H in en dejanski naklon trupa tako, da se naprava 
3-D H iz Dodatka 1 te priloge, postavi na prostor, ki se šteje za zna čilnega za to vrsto. Ta 
prostor je: 
 
4.16.1 v sprednji vrsti voznikov sedež; 
 4.16.2 v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež.  
__________ 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/29 
 Priloga 3  
Dodatek 1  
 
 OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TO ČKO H ( ∗) 
 
 (Naprava 3-D H) 
 1. Hrbtna ploš ča in sedalo
 
  Hrbtna ploš ča in sedalo sta izdelana iz armirane plast ike in kovine; ponazarjata trup in stegno 
človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v to čki H. Za merjenje dejans kega kota trupa je na drogu 
trupa, vrtljivem v to čki H, pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, dolo ča 
središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica za kotomer za kot kolka.
 
 
2. Elementi trupa in nog  
 
 Segmenti spodnjega dela noge so povezani s sedal om na drogu T, ki povezuje kolena in je bo čni 
podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajeni kotomeri za merjenje 
kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so umerjeni za mer itev kota stopala. Dve libeli se uporabljata 
za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameš čene v ustreznih težiš čih, da na 
sedež deluje pritisk, ki ustreza pritisku 76 kg težkeg a moškega. Preveriti je treba gibljivost vseh 
sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje zanemarljivo.  
 
                         
(∗) Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se obrnite na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 
Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylv ania 15096, United St ates of America. 
 
 Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980. 
 
L 373/30 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 1  – oznaka delov naprave 3-D H 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/31 
 Slika 2  – mere delov naprave 3-D H in razporeditev obremenitve 
(mere v milimetrih) 

L 373/32 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 3  
Dodatek 2  
  TRIDIMENZIONALNI KOORDINATNI SISTEM  1. Tridimenzionalni koordinatni sistem je dolo čen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je dolo čil 
proizvajalec vozila (glej sliko). (
∗) 
 
2. Pri meritvah se vozilo postavi na povr šino podlage tako, da koordinate izhodiš čnih oznak ustrezajo 
vrednostim po navedbi proizvajalca. 
 
3. Koordinate to čke R in to čke H se dolo čijo glede na izhodiš čne oznake, kakor jih je dolo čil 
proizvajalec vozila. 
 
 
Slika – Tridimenzionalni koordinatni sistem 
 
                         
(∗) Koordinatni sistem ustr eza standardu ISO 4130:1978. ničelna ravnina X (navpi čna 
prečna ravnina) 
ničelna ravnina Z (ni čelna 
vodoravna ravnina)  
površina podlage ničelna ravnina Y (ni čelna 
navpična vzdolžna ravnina) 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/33 
 Priloga 3  
Dodatek 3  
 
REFEREN ČNI PODATKI ZA SEDEŽNA MESTA 
 1. Kodiranje referen čnih podatkov 
 
 Referen čni podatki so navedeni zaporedno za vsako sedežno mesto. Sedežna mesta so ozna čena z 
dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska številka in ozna čuje vrsto sedežev, ki se šteje od 
sprednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki ozna čuje 
položaj sedežnega mesta v vrsti, gledano v smeri vožnje naprej; uporabijo se naslednje črke:
 
 
     L  =  l e v i  
     C = sredinski      R = desni  2. Opis postavitve vozila za meritve  
2.1 Koordinate izhodiš čnih oznak 
 X ............................  Y ............................  Z ............................  
3. Seznam referen čnih podatkov 
 3.1 Sedežno mesto: ......................................  3.1.1 Koordinate to čke R 
 X ........................... 
 Y ...........................  Z ...........................  3.1.2 Konstrukcijsko dolo čen naklon trupa: .................................... 
 
3.1.3 Specifikacije za nastavitev sedeža ( ∗) 
 vodoravno: .......................  navpi čno: ......................... 
 naklon sedeža: .......................... 
 naklon trupa: ...................... 
 Opomba
: Referenčni podatki za nadaljnja sedežna mesta se navedejo v odstavkih 3.2, 3.3 itd.  
 
___________ 
 
                         
(∗) Neustrezno pre črtati. 
L 373/34 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 4  
 
DOLOČANJE VIŠINE IN ŠIRINE NASLONOV ZA GLAVO 
 
Slika 1  
   VIŠINA 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/35 
  
 
 
Slika 2  
   
 

L 373/36 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 5  
 
PODROBNOSTI O ČRTAH IN MERITVAH, OPRAVLJENIH MED PRESKUSI 
  
 
 
1. Prvotni neobremenjeni položaj. 
2a.  Prestavljeni položaj po delovanju na hrbet preskusne lutke z navorom 373 Nm 
  okoli to čke R, ki opredeljuje položaj premaknjene referen čne črte r 1. 
2b. Prestavljeni položaj po delovanju na kroglo s premerom 165 mm s silo F, ki povzro či navor 373 Nm 
v smeri okoli to čke R, ob ohranjeni premaknjeni referen čni črti r 1. 
3.   Prestavljeni položaj po delovanju s pove čano silo F = 890 N. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/37 
  
 
  
 
tangent Y – tangenta Y 
_________ 
 
L 373/38 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Priloga 6  
 
PRESKUSNI POSTOPEK ZA PREVER JANJE PORAZDELITVE ENERGIJE 
 1. Namestitev, preskusna napr ava, naprave za beleženje merilnih rezultatov in postopek
 
 
1.1 Namestitev  
  Ko se sedež vgradi v vozilo, se trdno pritrdi na  napravo za preskušanje z deli za pritrditev, 
ki jih zagotovi proizvajalec, da se pri udarcu ne premakne. 
 
 Naslon sedeža, če je nastavljiv, se blokira v položaj iz odstavka 6.1.1 tega pravilnika. 
  Če je sedež opremljen z naslonom za glavo, se naslon za glavo pritrdi na naslon za sedež, 
kot v vozilu. Pri lo čenem naslonu za glavo se ta pritrdi  na del konstrukcije vozila, na 
katerega se obi čajno pritrdi. 
 
 Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastav i v najbolj neugoden položaj, ki ga omogo ča 
naprava za nastavitev. 
 1.2 Preskusna naprava
 
 
1.2.1 Napravo sestavlja nihalo, ka terega os je vpeta v krogli čni ležaj in katerega zmanjšana masa 
(∗) v središču udarca je 6,8 kg. Spodnji konec nihala je toga udarna glava s premerom 
165 mm, katere središ če je enako središ ču udarca nihala. 
 1.2.2 Udarna glava je opremljena z dvema merilcem a pospeška in z merilcem hitrosti, s katerimi 
je mogoče izmeriti vrednosti v smeri udarca. 
 1.3 Naprave za beleženje merilnih rezultatov
 
  Uporabljene naprave za beleženje meri lnih rezultatov so takšne, da omogo čajo meritve z 
naslednjo to čnostjo: 
1.3.1  Pospešek: 
   to čnost = ± 5 % dejanske vrednosti 
   frekven čni razred podatkovnega kanala : razred 600 ustreza standardu 
ISO 6487 (1980); 
   pre čna občutljivost = < 5 % najnižje to čke na skali. 
 1.3.2 Hitrost:  
  to čnost = ± 2,5 % dejanske vrednosti; 
 
                         
(∗) Razmerje med zmanjšano maso „mr“ nihala in skupno maso „m“ nihala na razdalji „a“ med središ čem udarca 
in osjo vrtenja in na razdalji „l“ med težiš čem in osjo vrtenja je izraženo s formulo: 
mml
ar=  
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/39 
   ob čutljivost = 0,5 km/h. 
 
1.3.3 Beleženje časa: 
  naprava omogo ča beleženje poteka celotnega preskusa in to čnost odčitavanja na tiso činko 
sekunde; 
 
 v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preskusa, se zabeleži za četek udarca v 
trenutku prvega stika med udarno gl avo in preskušanim elementom. 
 1.4 Preskusni postopek
 
 
1.4.1 Preskusi naslona sedeža 
  Pri sedežu, vgrajenem v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, poteka smer udarca od zadnjega 
proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45º na navpi čno ravnino. 
  To čke udarca na površini 1, kot je opredeljena  v odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, ali, po 
potrebi, na površini 2, kot je opredeljena v odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, izbere 
preskusni laboratorij na površinah, kate rih krivinski polmeri so manjši od 5 mm. 
 1.4.2 Preskusi naslona za glavo  
 Naslon za glavo se namesti in nastavi, kot je navedeno v odstavku 1.1 te priloge. Udarci se 
izvedejo na to čkah, ki jih izbere preskusni laborator ij na površini 1, kot je opredeljena v 
odstavku 6.8.1.1 tega pravilnika, in po možnos ti na površini 2, kot je opredeljena v 
odstavku 6.8.1.2 tega pravilnika, na površinah, katerih krivinski polmeri so manjši od 5 mm. 
 
1.4.2.1 Na zadnji površini je smer udarca od zadnjeg a proti sprednjemu delu v vzdolžni ravnini pod 
kotom 45º na navpi čno ravnino. 
 1.4.2.2 Na sprednji površini je smer udarca od sp rednjega proti zadnjemu delu v vzdolžni ravnini 
vodoravna.  
 
1.4.2.3 Sprednje in zadnje mesto udarca sta omejen a z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh 
naslona za glavo, kot je dolo čeno v odstavku 6.5 tega pravilnika. 
 1.4.3 Udarna glava udari v preskušani element s hitrostjo 24,1 km/h; ta hitrost se doseže s samo 
energijo pogona ali dodatno pogonsko napravo. 
 
2. Rezultati
 
  Za izmerjeno vrednost zmanj šanja hitrosti se upošteva povpre čje odčitanih vrednosti obeh 
naprav za merjenje zmanjšanja hitrosti. 
 
3. Enakovredni postopki
 (glej odstavek 6.9 tega pravilnika). 
  
_________
 
 
 
 
L 373/40 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Priloga 7  
 
METODA PRESKUŠANJA TRDNOSTI PRITRDIŠ Č SEDEŽEV 
IN NJIHOVIH SISTEMOV ZA NASTAVITEV, BLOKIRANJE IN PREMIKANJE 
 1. Preskus odpornosti na u činke vztrajnosti
 
 
1.1 Sedeži, ki se preskušajo, se pritrdijo na karoserijo vozila, za katero so na črtovani. Karoserija 
vozila se trdno pritrdi na preskusni vozi ček, kot je dolo čeno v naslednjih odstavkih. 
 1.2 Postopek za pritrditev karoser ije vozila na preskusni vozi ček ne povzro či okrepitve pritrdiš č 
sedežev. 
 
1.3 Sedeži in njihovi deli se nastavijo in blok irajo, kot je predpisano v odstavku 6.1.1, in v 
enem od položajev iz odstavka 6.3.3 ali 6.3.4 tega pravilnika. 
 1.4 Če sedeži neke skupine ne kažejo bistvenih raz lik v smislu odstavka 2.2 tega pravilnika, se 
preskusi iz odstavkov 6.3.1 in 6.3.2 tega pravilnika, lahko izvedejo z enim sedežem, 
nastavljenim v skrajno sprednjo lego, in z dr ugim sedežem, nastavljenim v skrajno zadnjo 
lego. 
 1.5 Zmanjšanje hitrosti vozi čka se meri s podatkovnimi kanali frekven čnega razreda (CFC) 60, 
ki ustrezajo tehni čnim značilnostim mednarodnega standarda ISO 6487 (1980). 
 
2. Preskus tr čenja celotnega vozila ob togo oviro
 
 2.1 Oviro sestavlja blok iz armiranega betona s širino najmanj 3 m, višino najmanj 1,5 m in 
debelino najmanj 0,6 m. Sprednja stena je pravokot na na zadnji del zaletne steze in prekrita 
z lesenimi vezanimi ploš čami, debelimi 19 ± 1 mm. Za be tonskim blokom je vsaj 90 ton 
nabite zemlje. 
 
 Oviro iz armiranega be tona in zemlje je mogo če nadomestiti z ovirami, ki imajo enako 
čelno površino, če dajo enakovredne rezultate.  
 
2.2 V času udarca se vozilo prosto premika. Vozilo doseže oviro v smeri, ki je pravokotna na 
steno trčenja; najve čji sprejemljiv stranski odmik med navpi čno srednjo linijo sprednjega 
dela vozila in navpi čno srednjo linijo stene tr čenja je ±30 cm; v času trčenja na vozilo ne 
sme več delovati dodatna krmilna ali p ogonska naprava. Hitrost ob tr čenju je med 
48,3 km/h in 53,1 km/h.  
 
2.3 Sistem za napajanje z gorivom se napol ni do najmanj 90 % prostornine z gorivom ali 
enakovredno teko čino. 
 
___________ 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/41 
 Priloga 8  
 
DOLOČANJE MERE „a“ REŽE PRI NASLONU ZA GLAVO 
 
Slika 1 : primer vodoravnih rež  
 
 
Opomba:  Presek A–A je v to čki območja reže, ki omogo ča največji vdor krogle, brez kakršne koli 
obremenitve.  
 

L 373/42 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 
     
 
    
 
     
 
    
 
    
 
  
   
 
  
Slika 2
: primer navpi čnih rež  
 
 
Opomba:  Presek A–A je v to čki območja reže, ki omogo ča največji vdor krogle, brez kakršne koli 
obremenitve.  
 
_________

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/43 
 Priloga 9  
 
PRESKUSNI POSTOPEK ZA NAPRAVE, NAMENJENE ZAŠ ČITI OSEB 
PRED NALETOM PRTLJAGE 
 1.  Preskusni bloki  
Togi bloki s središ čem vztrajnosti v geometrijskem središ ču. 
 
Tip 1
 
 
Mere:  300 mm x 300 mm x 300 mm  
Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. 
 
Masa:   18 kg  
 
Tip 2  
 
Mere:  500 mm x 350 mm x 125 mm  
Vsi robovi in koti so zaobljeni na 20 mm. 
 
Masa:   10 kg  
 
2.  Priprava preskusa 
 2.1  Preskus naslonov sedežev (glej sliko 1)  2.1.1  Splošne zahteve 
 
2.1.1.1  Po izbiri proizvajalca vozila se lahko de li, katerih trdnost je manjša od Shore A 50, med 
preskusom odstranijo iz preskušan ega sedeža in naslona za glavo. 
 2.1.1.2  Dva preskusna bloka tipa 1 se postavita v prtljažnik. Za dolo čitev mesta preskusnih 
blokov v vzdolžni smeri se bloka najprej posta vita tako, da se njuna sprednja stran dotika 
dela vozila, ki tvori sprednjo mejo prtljažnik a, in da je njuna spodnja stran na tleh 
prtljažnika. Potem se pomikata nazaj in vzporedno z vzdolžno sr ednjo ravnino vozila, 
dokler njuno geometri čno središče ne prepotuje vodoravne razdalje 200 mm. Če mere 
prtljažnika ne omogo čajo razdalje 200 mm in če so zadnji sedeži nastavljivi v vodoravni 
smeri, se ti sedeži premaknejo naprej do meje obmo čja nastavitve, namenjeni za obi čajno 
uporabo potnika, ali v položaj z razdaljo 200 mm, kar koli je manj. V drugih primerih se 
preskusna bloka postavita čim bolj za zadnje sedeže. Razdalja med vzdolžno srednjo 
ravnino vozila in stranjo posameznega pres kusnega bloka, usmerj eno navznoter, je 
25 mm, da se med obema preskusnima blokoma doseže razdalja 50 mm.
 
 2.1.1.3 Med preskusom morajo biti sedeži nastavljeni  tako, da se zagotovi, da sistema za blokiranje ne 
morejo sprostiti zunanji dejavniki. Po potr ebi, se sedeži nastavijo na naslednji na čin: 
 
Vzdolžna nastavitev se dolo či eno stopnjo ali 10 mm pred skrajnim zadnjim položajem za 
uporabo, kot ga navaja proizvajalec (za sedeže z neodvisno navpi čno nastavitvijo se 
blazina nastavi na najnižji možni položaj). Preskus se izvede z nasloni sedežev v 
običajnem položaju uporabe.
 
 
L 373/44 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.1.1.4 Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus izvesti z 
naslonom za glavo v najvišjem položaju. 
 2.1.1.5 Če se naslon/nasloni zadnjega sedeža/zadnjih sed ežev lahko sklopi/sklopijo, se nastavi/nastavijo 
v običajen pokon čen položaj s standardnim mehanizmom za blokiranje. 
 2.1.1.6 Sedeži, za katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 1 ni mogo ča, so izvzeti iz tega preskusa. 
 
 
 
 
Slika 1 : Položaj preskusnih blokov pred preskusom zadnjih naslonov sedežev 
 
2.1.2  Vozila z ve č kot dvema vrstama sedežev 
 2.1.2.1 Če je skrajna zadnja vrsta sedežev odstranljiva in/ali jo uporabnik lahko sklopi v skladu z 
navodili proizvajalca, da se pove ča prostornina prtljažnika, se vrsta sedežev takoj pred 
skrajno zadnjo vrsto prav tako preskusi. 
 2.1.2.2 Vendar se v tem primeru tehni čna služba po posvetovanju s proizvajalcem lahko odlo či, da ne 
bo preskusila ene od dveh skrajno zadnjih vrst sedežev, če imajo sedeži in njihova 
pritrdišča podobno konstrukcijo in če se upošteva zahteva o razdalji 200 mm. 
 
2.1.3  Če obstaja odprtina, ki omogo ča drsenje enega preskusnega bloka tipa 1 mimo sedežev, 
se preskusna obremenitev (dva bloka tipa 1) pritrdi za sedeži, po dogovoru med tehni čno 
službo in proizvajalcem. 
 2.1.4  Natan čna razporeditev pri pr eskusu se navede v poro čilu o preskusu. 
 
2.2  Preskus pregradnih sistemov  
Za preskus pregradnih sistemov nad nasloni sedežev se vozilo opremi s pritrjenim dvignjenim preskusnim dnom, ki ima prostor za tovor, ki dolo ča lego težiš ča preskusnega 
bloka na sredini med zgornjim robom naslona  sedeža, na katerega meji (brez upoštevanja 
naslonov za glavo), in spodnjim robom podlage strehe. Preskusni blok tipa 2 se postavi na dvignjeno preskusno dno z najve čjo površino 500 x 350 mm na sredini glede na 
vzdolžno os vozila in s površino 500 x 125 mm, obrnjeno naprej. Pregradni sistemi, za 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/45 
 katerimi vgradnja preskusnih blokov tipa 2 ni mogo ča, so izvzeti iz tega preskusa. 
Preskusni blok se postavi tako, da je v ne posrednem stiku s pregradnim sistemom. Razen 
tega se dva preskusna bloka tipa 1 postav ita v skladu z odstavkom 2.1, da se isto časno 
izvede preskus na naslonih sedežev (glej sliko 2).  
L 373/46 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 
     
 
    
 
     
 
Slika 2
: Preskus pregradnega sistema nad nasloni sedežev  
  2.2.1  Če je naslon sedeža opremljen z naslonom za glavo, ki je nastavljiv, je treba preskus 
izvesti z naslonom za glavo v najvišjem položaju. 
 3.  Dinami čno preskušanje naslonov sedežev in pregradnih sistemov, ki se uporabljajo kot 
sistemi za zadržanje prtljage 
 
3.1  Karoserija osebnega avtomobila se trdno  pritrdi na preskusne sani in to pritrdiš če nima 
vloge ojačevalca naslonov sedežev in pregradnega sistema. Po namestitvi preskusnih 
blokov, kot je opisano v odstavku 2.1 ali 2. 2, se karoserija osebnega avtomobila 
pospešuje, kot je prikazano v do datku Priloge 9, da je v času trčenja hitrost vožnje 
50 +0/-2 km/h. S soglasjem proizvajalca se zgoraj opisani razpon preskusnega impulza 
lahko uporabi za izvedbo preskusa trdnosti sedeža v skladu z odstavkom 6.3.1.
 
 
__________ 
 

27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/47 
 
Priloga 9  
Dodatek  
 
RAZPON POJEMANJA HITROSTI SANI KOT FUNKCIJA ČASA 
(Čelno trčenje)