Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta

z dne 26. februarja 2001

o krepitvi sposobnosti Evropske unije na področju civilne zaščite

(2001/C82/01)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

1. PREPRIČANI, da je zaradi neprekinjene vrste nesreč, ki jih je povzročil človek, ter tehnoloških in naravnih nesreč, ki prizadevajo Evropsko unijo in države nečlanice, potrebna krepitev in večja učinkovitost Evropske unije in držav članic na področju civilne zaščite;

2. S PREPRIČANJEM, da bi morala brez poseganja v odgovornosti držav članic Skupnost spodbujati pripravljenost in preprečevanje, učinkovito zbiranje in kroženje informacij in izkušenj, usklajevanje sredstev, ki so zagotovljene na ravni držav članic in Skupnosti, in sodelovanje med državami članicami, zlasti kadar so te takšnih razsežnosti, da presegajo sposobnost posameznih držav članic za posredovanje;

OB POUDARJANJU dejstva, da akcijski načrti Skupnosti na področju civilne zaščite, vzpostavljeni z Odločbo Sveta 98/22/ES [1] in Odločbo Sveta 1999/847/ES [2], prispevajo k boljši uporabi in povezovanju virov držav članic ter dopolnjujejo ukrepe, sprejete na podlagi prejšnje resolucije Sveta in držav članic [3];

4. OB UPOŠTEVANJU, da je primerno dopolniti prejšnje resolucije s to resolucijo ob upoštevanju nedavnih dogajanj, vključno s tistimi na področju nevojaškega kriznega upravljanja v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP);

5. POUDARJAJO, da bi morala prožnost, ki jo ponujajo akcijski programi Skupnosti, olajšati prilagoditev ukrepov, predvidenih na ravni Skupnosti in držav članic, novo nastalim prednostnim nalogam na področju civilne zaščite, med drugim z boljšo vključitvijo ciljev civilne zaščite v druge politike in ukrepe, kot je na primer varstvo okolja, in da bi morala povečati vlogo sredstev civilne zaščite glede tistih nevojaških vidikov kriznega upravljanja;

6. INFORMIRANJE/IZOBRAŽEVANJE/OBVEŠČANJE

OPOZARJAJO v tej zvezi:

(a) na priročnik civilne zaščite v Evropski uniji, ki med drugim vsebuje opis nacionalne organizacije civilne zaščite, ustrezna pravna besedila in metodologijo načrtovanja za primer izrednih dogodkov, pri čemer OPAŽAJO, da ga je treba v več pogledih posodobiti in dopolniti;

(b) da Skupnost v svojem okviru nudi pomoč pri navezovanju stikov med nacionalnimi informatorji;

(c) da je treba razširiti obseg uporabe modernih informacijskih in telekomunikacijskih sistemov pri zagotavljanju najnovejših informacij v zvezi z nesrečami;

(d) na pomen priprave pobud, kot so akcije za informiranje o civilni zaščiti in pobude za informiranje, izobraževanje in ozaveščanje, katerih cilj je javnost in še zlasti mladina, da bi dvignili raven samozaščite državljanov,

(e) na koristi, ki jih prinašata izmenjava oseb, odgovornih za civilno zaščito kot del programov usposabljanja, še zlasti med simulacijskimi vajami, in lažja izmenjava izkušenj med tistimi, ki delajo na področju civilne zaščite;

(f) da bi moralo sodelovanje med šolami in nacionalnimi centri za usposabljanje, ki so dejavni na področju civilne zaščite, hitreje napredovati;

(g) na koristnost ocenjevanja izkušenj v prostovoljnem sektorju nevladnih in drugih zasebnih organizacij, vključenih v civilno zaščito, da bi bolje uporabili njihove vire in povečali njihov prispevek k dejavnostim, povezanim s civilno zaščito;

7. OPERATIVNE DEJAVNOSTI IN INSTRUMENTI

POUDARJAJO:

(a) napredek pri dogovorih o pomoči med državami članicami in organizacijami za civilno zaščito;

(b) koristnost operativnega priročnika Skupnosti, v katerem so za posamezne države in za Skupnost navedene kontaktne točke, možnosti pridobitve strokovnega mnenja na nekaterih področjih posredovanja in registri virov, ki so na voljo v vsaki državi članici, ter postopki in dogovori, ki omogočajo razpolaganje s takšnimi viri, kar vse prispeva k boljšemu usklajevanju med državami članicami;

(c) koristnost 24-urne operativne službe v stanju pripravljenosti, ki jo zagotavlja Komisija, in dogovorov s Komisijo v zvezi z začasnim dodeljevanjem strokovnjakov;

(d) koristnost skupne telefonske številke 112 za klic v sili, ustanovljene s Sklepom Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 o uvedbi enotne evropske telefonske številke za klic v sili [4];

(e) vlogo stalne mreže nacionalnih informatorjev pri zagotavljanju doslednega sodelovanja Skupnosti in pri zbiranju informacij o pomoči, ki je na razpolago v vsaki državi članici v primeru nesreče;

(f) pomembno vlogo, ki jo lahko igrajo generalni direktorji civilne zaščite ali njihovi sogovorniki pri določanju ključnih prednostnih nalog in skupnih ciljev ter pri zagotavljanju visoke stopnje usklajevanja, zlasti še na njihovih rednih sestankih.

8. MEDNARODNO SODELOVANJE

(a) OB POUDARJANJU, da je treba usklajevanje ukrepov, sprejetih na mednarodni ravni, na primer v okviru ZN, OVSE in Zveze NATO, še razširiti, da bi racionalizirali uporabo virov sredstev, ki jih zajemajo takšni ukrepi; ob OPAŽANJU namere držav članic in Komisije, da ukrepajo z namenom, da bi se izognile podvajanju in da bi povečale čim bolj učinkovito uporabo strokovnega znanja;

(b) OPAŽAJO, da države EFTA sodelujejo v različnih dejavnostih v okviru akcijskega programa Skupnosti;

(c) POZDRAVLJAJO dejstvo, da je 19. aprila 2000 začela veljati Konvencija Gospodarske komisije OZN za Evropo o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč;

(d) VZTRAJAJO, da se nemudoma začne izvajati Resolucija sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 9. decembra 1999 o sodelovanju s srednje- in vzhodnoevropskimi državami kandidatkami in Ciprom na področju civilne zaščite [5], še zlasti v zvezi z izmenjavo informacij med njimi, vključno z operativnimi priročniki. So Mnenja, da bi bilo treba enako obravnavati druge države, ki so kandidatke za pristop k Evropski uniji;

(e) POZIVAJO Komisijo in države članice, naj nadaljujejo s pilotnimi projekti o civilni zaščiti, ki potekajo v okviru Evrosredozemske strategije, in raziščejo načine in sredstva za krepitev sodelovanja po tej strategiji;

(f) POZIVAJO TUDI Komisijo in države članice, naj raziščejo načine in sredstva za izvedbo podobne akcije preko Evrobaltskega programa za sodelovanje na področju civilne zaščite v Baltski in Barentsovi regiji.

9. VIRI SREDSTEV CIVILNE ZAŠČITE V OKVIRU KRIZNEGA UPRAVLJANJA

(a) OB OPAŽANJU, da bo pri izvajanju akcijskega načrta za nevojaško krizno upravljanje, ki ga je začrtal Helsinški Evropski svet v decembru 1999, morda treba uporabiti sredstva civilne zaščite in da bi bilo treba kot posledico tega zagotoviti povezanost med stebri;

(b) POZDRAVLJAJO prednost, ki je bila dana civilni zaščiti v raziskavi, predloženi Evropskemu Svetu v Feiri 19. in 20. junija 2000, o konkretnih ciljih glede nevojaških vidikov kriznega upravljanja;

(c) SO SEZNANJENI S TEM, da je bil s Sklepom Sveta, sprejetim 22. maja 2000, ustanovljen Odbor za nevojaške vidike obvladovanja kriznih razmer [6];

(d) PRIPOROČAJO, da se potem, ko jih pregledajo ustrezni organi, viri ali sredstva držav članic za civilno zaščito lahko uporabljajo v okviru kriznega upravljanja v podporo SZVP.

[1] UL L 8, 14.1.1998, str. 20.

[2] UL L 327, 21.12.1999, str. 53.

[3] Resolucije z dne:

- 25. junija 1987 o uvedbi sodelovanja Skupnosti pri civilni zaščiti (UL C 176, 4.7.1987, str. 1),

- 13. februarja 1989 o novih dogajanjih v sodelovanju Skupnosti pri civilni zaščiti (UL C 44, 23.2.1989, str. 3),

- 23. novembra 1990 o sodelovanju Skupnosti pri civilni zaščiti (UL C 315, 14.12.1990, str. 1),

- 23. novembra 1990 o izboljšanju medsebojne pomoči med državami članicami v primeru naravne nesreče ali nesreče, ki jo povzroči človek (UL C 315, 14.12.1990, str. 3),

- 8. julija 1991 o izboljšanju medsebojne pomoči med državami članicami v primeru naravne nesreče ali tehnološke nesreče (UL C 198, 27.7.1991, str. 1),

- 31. oktobra 1994 o krepitvi sodelovanja Skupnosti pri civilni zaščiti (UL C 313, 10.11.1994, str. 1.

[4] UL L 217, 6.8.1991, str. 31.

[5] UL C 373, 23.12.1999, str. 2.

[6] UL L 127, 27.5.2000, str. 1.

--------------------------------------------------