ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Soglasno sprejet sklep na ravni voditeljev držav ali vlad s strani vlad držav članic, ki uporabljajo evro kot plačilno sredstvo,

z dne 16. oktobra 2003

o imenovanju predsednika Evropske centralne banke

(2003/767/ES)

VODITELJI DRŽAV ALI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE SKUPNOSTI, KI UPORABLJAJO EVRO KOT PLAČILNO SREDSTVO, SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 112(2)(b) ter člena 122(4) Pogodbe, kakor tudi členov 11.2 in 43.3 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,

ob upoštevanju priporočila Sveta [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske centralne banke [3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Gospod Wim Duisenberg, predsednik Evropske centralne banke, je v pismu generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije z dne 9. januarja 2003 napovedal, da namerava 9. julija 2003 odstopiti s položaja predsednika banke.

(2) Gospod Wim Duisenberg se je v pismu predsedniku Evropskega sveta z dne 17. aprila 2003 strinjal s tem, da še naprej opravlja svoje naloge do datuma imenovanja njegovega naslednika –

SKLENILI:

Člen 1

Gospod Jean-Claude TRICHET se imenuje za predsednika Evropske centralne banke za osemletni mandat od 1. novembra 2003, odstop gospoda Wima Duisenberga pa je sprejet in začne učinkovati na ta dan.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 16. oktobra 2003

Predsednik

S. Berlusconi

[1] UL L 181, 19.7.2003, str. 45.

[2] Mnenje z dne 23. septembra 2003 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

[3] UL C 187, 7.8.2003, str. 16.

--------------------------------------------------
Uradni list C 036 , 05/02/1996 str. 0001 - 0001



Soglasni sklep predstavnikov vlad držav članic o določitvi sedeža Urada Skupnosti za rastlinske sorte (97/C 36/01) PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO, ob upoštevanju člena 216 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti [1], ker je treba določiti sedež Urada Skupnosti za rastlinske sorte, SKLENILI: Člen 1 Urad Skupnosti za rastlinske sorte ima sedež v Angersu. Člen 2 Ta sklep, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, začne veljati danes. V Bruslju, 6. decembra 1996 Za Svet Predsednik D. Spring [1] UL L 227, 1.9.1994, str. 1. --------------------------------------------------
Sklep izvršnega odbora

z dne 14. decembra 1993

o finančni uredbi o stroških postavitve in delovanja schengenskega informacijskega sistema (C. SIS)

(SCH/Com-ex (93)16)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju členov 92 in 119 zgoraj navedene konvencije,

SKLENIL:

Sprejme se Finančna uredba o stroških postavitve in stroških tehnične podpore delovanja schengenskega informacijskega sistema (C. SIS), ki je priložena temu sklepu [1].

Ta sklep začne veljati, ko vse države pogodbenice Schengenske konvencije uradno sporočijo, da je postopek, ki ga zahteva njihov pravni sistem, da bi ti sklepi postali obvezujoči na njihovem ozemlju, zaključen.

Pariz, 14. decembra 1993

Predsednik

A. Lamassoure

[1] Ažurirana različica: glej SCH/Com-ex (97)35.

--------------------------------------------------
10.

Trojka predsedstev bi morala olajšati sodelovanje predstavnikov mladinske civilne družbe v evropski usmerjevalni skupini, ki predstavlja forum za javno posvetovanje, v katerem bi bilo treba razpravljati o skupnih rešitvah in jih spodbujati. Trojka predsedstev lahko v evropsko usmerjevalno skupino vključi druge akterje, kot so mladinske organizacije, ki so reprezentativne na evropski ravni in/ali ravni držav članic, raziskovalci, strokovnjaki itd. Sodelovanje navedenih predstavnikov in akterjev v evropski usmerjevalni skupini ne posega v pristojnosti trojke predsedstev, kot so določene v Pogodbah in poslovniku Sveta.
33.

Spodbujati in zagotavljati, da programi EU za pomoč mladim, kot je Erasmus+, podpirajo: — razširjanje mladim prijaznih informacij o trenutnem političnem dogajanju, ki zadeva mlade na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, — izvedbo kampanj obveščanja med nacionalnimi in evropskimi volitvami, ki so namenjene mladim, — vzpostavitev in razvoj platform za zagovorništvo pravic mladih in mladinskih organizacij, ki zastopajo interese mladih in lobirajo zanje, — udeležbo ponudnikov operativnih informacij, kot so nacionalne strukture obveščanja o mladih in evropske platforme, kot so ERYICA (Evropska agencija za svetovanje in informiranje mladih), EYCA (Evropsko združenje za mladinske kartice), Eurodesk ter evropski mladinski portal, — nadnacionalne mladinske pobude in strukturirani dialog.
4.

v strategiji Evropa 2020 so podane tri prednostne naloge, ki se medsebojno dopolnjujejo in temeljijo na pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Kot del vodilne pobude, Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti, strategija zlasti obravnava potrebo po zagotavljanju socialne in teritorialne kohezije, kjer so koristi od rasti in delovnih mest široko razširjene, ljudje, ki se soočajo z revščino in socialno izključenostjo, pa lahko živijo dostojanstveno in se v družbi dejavno udejstvujejo. Področje mladine je v strategiji navedeno kot ključno področje; v okviru tega področja je pobuda Mladi in mobilnost namenjena izboljšanju uspešnosti izobraževalnih sistemov, tako formalnih kot neformalnih, ter lažjemu dostopu mladih do trga dela;
—

je postala Evropska unija z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (2)1. decembra 2009 pristojna na področju športa, kar pomeni, da lahko izvaja ukrepe za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic, s čimer prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge. Posledično je treba razviti evropsko razsežnost v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših med njimi. Podpirati je treba sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, predvsem Svetom Evrope.
(2)

Poluniverzalni SZO ISOFIX pomeni: — naprej obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo, — ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, opremljene s podporno nogo ali zgornjo privezo, za uporabo v vozilih s sedeži, ki so po potrebi opremljeni s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo, — ali nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje, ki so podprti z armaturno ploščo, za uporabo na sprednjem potniškem sedežu, opremljenem s pritrdilnim sistemom ISOFIX, — ali vstran obrnjene sisteme za zadrževanje, po potrebi opremljene z napravo proti vrtenju, za uporabo v vozilih s sedeži, po potrebi opremljenimi s pritrdilnim sistemom ISOFIX in pritrdiščem za zgornjo privezo.
PRILOGA 5

OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA DOLOČANJE TOČKE H (1) (NAPRAVA 3-D H)

1. HRBTNA PLOŠČA IN SEDALO

Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz armirane plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v točki H. Za merjenje dejanskega naklona trupa je na drogu trupa, vrtljivem v točki H, pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, tvori srednjico stegna in se uporablja kot osnovnica za kotomer za kot kolka.

2. ELEMENTI TRUPA IN NOG

Deli spodnjega dela noge so povezani s sedalom na drogu T, ki povezuje kolena, in je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so umerjeni za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa so nameščene v ustreznih težiščih, da se doseže ugrezanje sedeža, ki ustreza ugrezanju 76 kg težkega moškega. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer ne sme nastati omembe vredno trenje.

(1) Za podrobnosti o konstrukciji naprave 3-D H se obrnite na SAE International (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Združene države Amerike (različica SAE J826 1995). Naprava je skladna z napravo, opisano v standardu ISO 6549: 1999.
V prvi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, preostalih 200 ciklov pa se izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C.

V drugi skupini tlačnih ciklov se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), pri temperaturi ≥ +50 °C in 95 (± 2)-odstotni relativni vlažnosti, nato se 25 ciklov izvede pri tlaku, ki znaša do 80 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi ≤ –40 °C, preostalih 200 ciklov pa pri tlaku, ki znaša do 125 % nazivnega delovnega tlaka (+ 2/– 0 MPa), in temperaturi 20 (± 5) °C.
(h)

za prvo zaustavitev pospešite vozilo do začetne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod določenimi pogoji, dokler ne dosežete končne hitrosti. Nato ponovno pospešite do začetne hitrosti in to hitrost vzdržujte, dokler temperatura zavore ne pade na določeno začetno vrednost. Ko so ti pogoji doseženi, znova aktivirajte zavoro, kot je določeno. Postopek ponovite za število določenih pojemkov. Po utekanju zavore nastavite v skladu s priporočili proizvajalca.
1.1

zvočne signalne naprave (ZSN) (1), ki delujejo na enosmerni ali izmenični tok oz. stisnjen zrak in so namenjene vgradnji v motorna vozila kategorij L3 do 5, M in N, razen koles z motorjem (kategoriji L1 in L2) (2),
5.2

Natančnost opreme za merjenje hitrosti se preverja po naslednjem postopku: 5.2.1 uporabljene pnevmatike morajo ustrezati tipom pnevmatik, s katerimi je vozilo običajno opremljeno, v skladu z odstavkom 2.3 tega pravilnika. Preskus se opravi za vsak tip merilnika hitrosti, ki ga je proizvajalec predvidel za vgradnjo; 5.2.2 preskus se opravi na neobremenjenem vozilu. Za namene meritev se lahko uporabi dodatna masa. Masa vozila in njena porazdelitev na osi morata biti navedeni v sporočilu o homologaciji (glej odstavek 6 Priloge 1); 5.2.3 referenčna temperatura na merilniku hitrosti mora znašati 23 ± 5 °C; 5.2.4 pri vsakem preskusu mora biti tlak v pnevmatikah običajni delovni tlak, kot je opredeljen v odstavku 2.4; 5.2.5 vozilo se preskuša pri naslednjih hitrostih: Največja konstrukcijsko določena hitrost vozila, kot jo je določil proizvajalec (Vmax) (km/h) Hitrost pri preskusu (V1) (km/h) Vmax ≤ 45 80 % Vmax 45 < Vmax ≤ 100 40 km/h in 80 % Vmax (če je končna preskusna hitrost ≥ 55 km/h) 100 < Vmax ≤ 150 40 km/h, 80 km/h in 80 % Vmax (če je končna preskusna hitrost ≥ 100 km/h) 150 < Vmax 40 km/h, 80 km/h in 120 km/h 5.2.6 dopustno odstopanje preskusne naprave, ki se uporablja za merjenje dejanske hitrosti vozila, sme znašati največ ± 0,5 %; 5.2.6.1 če se preskusi opravljajo na preskusni stezi, mora biti njena površina ravna, suha in dovolj oprijemljiva; 5.2.6.2 če se za preskus uporablja dinamometer z valji, morajo imeti valji premer najmanj 0,4 m.
(a)

poudarjanje evropske razsežnosti pravosodnih funkcij, zlasti tako, da se: (a) v začetni nacionalni program usposabljanja, če obstaja, ter v nadaljevalni program in učne vsebine vključi tudi evropsko pravo, pri čemer se ustrezno upoštevajo smernice, ki jih bo v ta namen pripravilo EJTN, ob polni uporabi izkušenj sedanjih ustanov za usposabljanje; (b) program izmenjav iz odstavka (3)(c) po potrebi razširi na pravosodno osebje; (c) pri sodnikih in tožilcih ter pravosodnem osebju spodbudi znanje vsaj še enega uradnega jezika Evropske unije, zlasti s programi usposabljanja, ter da se znanje jezikov obravnava kot prednost, če in kadar je to ustrezno, npr. pri zaposlovanju sodnikov, tožilcev in pravosodnega osebja ter pri ocenjevanju, ob upoštevanju posebnosti pravnega in pravosodnega sistema zadevne države članice; (d) spodbudi poznavanje pravnih sistemov in prava drugih držav članic; (e) podpira poznavanje orodij evropskega e-pravosodja; (f) spodbuja e-učenje in uporabljajo sodobne metode.
1.

morajo enake možnosti za participacijo v družbi pomeniti, da imajo vsi mladi pravico do dostopa do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, nastanitve, „dobre zaposlitve“ ter do vseh ustreznih področij sistemov socialne varnosti in/ali zaposlovanja v skladu z nacionalnimi zakoni in prakso ter zakonodajo Skupnosti, pa tudi do participacije v družbenih in političnih razpravah ter procesih sprejemanja odločitev, ki jih zadevajo, nenazadnje pa tudi pravico do zdravega in neodvisnega načina življenja s prostim časom, v katerem lahko uresničujejo svoje interese;
(n)

razvoj sinergij z ukrepi na področju izobraževanja. Na evropski ravni je to mogoče doseči prek tesnejše povezanosti z odprto metodo koordinacije na področju izobraževanja in usposabljanja. V državah članicah je treba razviti ustrezne ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, na primer pobude za dejavno državljanstvo v okviru šol;
(2)

Predlagano je bilo, da se podaljša mandat sodnikov Sodišča Alexandra ARABADJIEVA, Jeana-Clauda BONICHOTA, Thomasa VON DANWITZA, Carla Gustava FERNLUNDA, Egilsa LEVITSA, Constantinosa LYCOURGOSA, Jiříja MALENOVSKÝJA in Alexandre PRECHAL. Prav tako je bilo predlagano, da se podaljša mandat generalnih pravobranilcev Sodišča Yvesa BOTA in Macieja SZPUNARA. Poleg tega je bilo predlagano imenovanje Lucie Serene ROSSI na mesto sodnice Sodišča in imenovanje Giovannija PITRUZZELLE na mesto generalnega pravobranilca Sodišča.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa Georgea ARESTISA, ki začne učinkovati 6. oktobra 2014, bi bilo treba za preostanek njegovega mandata, to je do 6. oktobra 2018, imenovati sodnika Sodišča.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa g. Christiaana TIMMERMANSA je treba imenovati sodnika Sodišča za preostanek njegovega mandata, torej do 6. oktobra 2012.
SL Uradni list Evropske unije L 104/37

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 6. aprila 2006

o imenovanju sodnika Sodišča Evropskih skupnosti

(2006/279/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 223 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 139 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča in ker je odstopil g. Antonio LA PERGOLĄ je treba imenovati sodnika za preostanek njegovega mandata, torej do 6. oktobra 2006 –

SKLENILI:

Člen 1

Za sodnika Sodišča Evropskih skupnosti je imenovan g. Antonio TIZZANO, od dneva njegove zaprisege do 6. oktobra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 28. aprila 1999

o proračunu službe za pomoč uporabnikom za leto 1999

(SCH/Com-ex (99)3)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, v nadaljevanju "Schengenska konvencija",

ob upoštevanju člena 119 zgoraj navedene konvencije,

SKLENIL:

1. Predlog proračuna za leto 1999 za službo za pomoč uporabnikom znaša 1880000 BEF za leto 1999.

2. Prispevki pogodbenic se izračunajo po delitvenem ključu, določenem v členu 119 Schengenske konvencije in v skladu s sklepom Izvršnega odbora z dne 7. oktobra 1997 (dokument SCH/Com-ex (97) 18).

3. Ta sklep pomeni pooblastilo za Gospodarsko unijo Beneluks, ki je podpisnica te pogodbe, da začne z zahtevki za prispevke pogodbenic.

Luxembourg, 28. aprila 1999

Predsednik

C. H. Schapper

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 16. decembra 1998

o Priročniku o čezmejnem policijskem sodelovanju

(SCH/Com-ex (98)52)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju členov 2(3), 3, 7, 39, 40, 41, 46, 47 in 92 zgoraj navedene konvencije,

SKLENIL:

1. Sprejme se schengenski Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju (Doc. SCH/I (98)90 [1], priložen k temu sporazumu. Hkrati se razveljavi izjava Izvršnega odbora z dne 29. junija 1995 (Doc. SCH/Com-ex (95) Decl. 2).

2. Schengenski Priročnik o policijskem sodelovanju pri ohranjanju javnega reda in varnosti (Doc. SCH/I (97)36 Rev. 5) je bil vključen v Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju. Sklep Izvršnega odbora z dne 24. junija 1997 (Doc. SCH/Com-ex (97)6 Rev. 2) se razveljavi.

3. Pogodbenice vključijo Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju v svoj nacionalni pravni red in ga posredujejo svojim policijskim službam v izvajanje.

4. Schengenski sekretariat je odgovoren za stalno dopolnjevanje Priročnika v obliki fascikla. V ta namen pogodbenice sproti obveščajo generalni sekretariat o vseh spremembah svojih kontrolnih seznamov.

5. Vsakih šest mesecev se predsedstvo posvetuje z državami članicami glede potrebe po dopolnitvi splošnega dela in dopolni Priročnik.

6. Predsedstvo posreduje Priročnik v vednost Evropski uniji.

Berlin, 16. decembra 1998

Predsednik,

C. H. Schapper

[1] Zaupni dokument

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 16. decembra 1998

o čezmejnem policijskem sodelovanju pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj

(SCH/Com-ex (98)51 Rev. 3)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju členov 39 in 132 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma,

ob poudarjanju tega, da morajo schengenske države nadalje izboljšati preprečevanje in odkrivanje kaznivih dejanj s pomočjo tesnejšega sodelovanja,

ob potrditvi pomena medsebojne policijske pomoči v skladu s členom 39 schengenske konvencije zaradi doseganja tega cilja,

prepričan, da je lahko v določenih primerih, pri katerih niso potrebni prisilni ukrepi, potreba po policijskem sodelovanju — pod izvršno oblastjo sodnih organov — potrebna takoj, da zamuda pri obravnavanju prošnje ne bi negativno vplivala na izid preiskave,

ker je treba zaradi operativne varnosti in pravne varnosti sestaviti skupen seznam z opredelitvijo obsega policijskega sodelovanja in določitvijo ustreznih poti za pošiljanje policijskih prošenj,

SKLENIL:

1. V skladu s cilji iz člena 39 schengenske konvencije si schengenske države prizadevajo za dvig policijskega sodelovanja v boju proti kriminalu na raven, ki ustreza potrebam po hitrem in učinkovitem ukrepanju proti storilcem kaznivih dejanj, ki delujejo mednarodno. V ta namen je zlasti pomembno sestaviti skupen seznam dejavnosti, za katere se lahko zaprosi in se jih izvede po pravu schengenskih držav, kadar predhodna odobritev sodnih oziroma upravnih organov ni obvezna in brez vpliva na nadzor, ki ga v takšnih zadevah izvajajo sodni organi. Če se doseže dogovor o takšnem seznamu, sprejme končno odločitev Centralna skupina.

2. Brez vpliva na skupni seznam, sprejet v skladu s točko 1, navedejo schengenske države zaradi vključitve v nacionalne kontrolne sezname Priročnikov o čezmejnem policijskem sodelovanju dejavnosti v smislu člena 39(1) Konvencije, za katere lahko zaprosijo in jih izvajajo njihovi policijski organi v skladu z nacionalnim pravom in pod pogoji iz odstavka 1.

3. Če nacionalni pravni red to dopušča, lahko schengenske države okrepijo policijsko sodelovanje pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj s sklepanjem dvostranskih sporazumov in podrobno navedejo ukrepe, ki bi jih lahko poleg tistih iz seznama iz točke 1, uporabili v okviru policijskega sodelovanja brez poseganja sodnih oziroma upravnih organov. Ti dvostranski sporazumi naj bi tudi podrobno opredelili način pošiljanja policijskih prošenj pristojnim organom in način poenostavitve uporabe poslanih informacij kot dokaznega gradiva v kazenskih postopkih.

4. Delovna skupina I predloži v dogovoru z delovno skupino III Centralni skupini letno poročilo, ki temelji na izkušnjah pogodbenic glede napredka pri izboljšanju policijskega sodelovanja pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj.

Berlin, 16. december 1998

Predsednik

C. H. Schapper

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega odbora

z dne 25. aprila 1997

o sklenitvi pogodbe o izvedbi predhodne študije za SIS II

(SCH/Com-ex (97)2 Rev. 2)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju sklepa, sprejetega 19. decembra 1996 na sestanku v Luxembourgu o uvedbi druge generacije SIS, to je SIS II, ki naj ne bi omogočal le povezave vseh schengenskih držav, marveč naj bi vseboval tudi nove funkcije,

ker je za uvedbo SIS II potrebna izvedba predhodne študije zaradi opredelitve arhitekture novega sistema in ker je v ta namen treba začeti postopek v skladu z Direktivo 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev,

SKLENIL:

1. Portugalski se daje navodilo, da tesno sodeluje z drugimi schengenskimi državami zaradi sklenitve pogodbe o oddaji javnega naročila za izvedbo predhodne študije za SIS II na podlagi postopka v skladu z Direktivo 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev in v skladu z veljavno portugalsko zakonodajo.

2. Portugalski se zaupata usklajevanje in finančno vodenje tega projekta ob tesnem sodelovanju z drugimi schengenskimi državami.

3. Pripravi se finančna uredba, ki bodo urejala vsa proračunska vprašanja v zvezi s predhodno študijo za SIS II; pravila naj bi Portugalski zagotovila vsa pravna in finančna jamstva.

4. Pripravijo se tudi upravna pravila, ki bodo jasno opredelila pristojnosti in obveznosti vseh strank, t.j. naročnika, schengenskih držav in Schengenskega sekretariata.

5. Schengenski sekretariat usklajuje projekt, skupaj z upravnim vodenjem in usklajevanjem med različnimi schengenskimi delovnimi skupinami, v tesnem sodelovanju z vodjo projekta in proračunskim vodjo.

6. Izvršni odbor dodeli Centralni skupini pooblastilo za nadziranje postopka, zlasti glede:

(a) specifikacij predhodne študije za SIS II in objave javnega razpisa;

(b) finančne uredbe in upravnih pravil.

V Lizboni, 25. aprila 1997

Predsednik

Francesco Seixas da Costa

--------------------------------------------------
Sklep

Predstavnikov Vlad Držav članic

z dne 24. marca 1994

o vpogledu v arhivske dokumente in odprtju arhivskih dokumentov o pogajanjih v zvezi z rimskima pogodbama, o pogajanjih za Evropsko politično skupnost in o Začasnem odboru za skupni trg in Euratom

(94/271/ES, Euratom)

Člen 1

Vpogled v arhivske dokumente in odprtje arhivskih dokumentov o pogajanjih v zvezi z rimskima pogodbama, o pogajanjih za Evropsko politično skupnost in o Začasnem odboru za skupni trg in Euratom, ki so jih države članice vložile v arhiv Skupnosti, se dovoli pod pogoji, določenimi v Uredbi Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 [1].

Člen 2

Ta sklep začne veljati z današnjim dnem.

V Bruslju, 24. marca 1994

Predsednik

A. Zaphriou

[1] UL L 43, 15.2.1983, str. 1.

--------------------------------------------------