Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 99 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v vozilih na motorni pogon

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 9 k prvotni različici Pravilnika – datum začetka veljavnosti: 10. junij 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

PRILOGE

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, iz Priloge 1, namenjene za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, v vozilih na motorni pogon.

2. UPRAVNE DOLOČBE

2.1 Opredelitev pojmov

2.1.1 Izraz „kategorija“ se v tem pravilniku uporablja za opis različnih osnovnih modelov standardiziranih svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „D2S“.

2.1.2 „Različni tipi svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu“ (1), so svetlobni viri iste kategorije, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in jih proizvaja isti proizvajalec ter se razlikujejo le po blagovnem imenu ali znamki, se lahko šteje, da so istega tipa;

za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu in imajo isto blagovno ime ali znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa;

2.2 Vloga za podelitev homologacije

2.2.1 Vlogo za homologacijo vloži lastnik blagovnega imena ali znamke ali njegov pooblaščeni zastopnik.

2.2.2 Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

2.2.3 Če se tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovnem imenu ali znamki, je dovolj, da se predloži:

2.2.4 Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

2.3 Napisi

2.3.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju ali balonu označeno:

2.3.2 Površina iz odstavka 2.3.1.4 se označi na risbah, ki so priložene vlogi za podelitev homologacije.

2.3.3. Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko na podnožje dodajo tudi drugi napisi.

2.3.4 Če predstikalna naprava ni vključena v svetlobni vir, se predstikalna naprava, ki se uporablja pri homologaciji svetlobnega vira, označi z oznako tipa in blagovno znamko ter nazivno napetostjo in močjo, kot je navedeno v podatkovnem listu za zadevno svetilko.

2.4 Homologacija

2.4.1 Če vsi vzorci tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, pri preskušanju s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4, če predstikalna naprava ni vključena v svetlobni vir, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se homologacija podeli.

2.4.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska koda. Prvi znak pomeni spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije.

Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljajo največ trije znaki. Uporabljajo se le arabske številke in velike tiskane črke, navedene v opombi (2).

Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu. Na željo vložnika se lahko enaka homologacijska koda dodeli svetlobnemu viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja belo svetlobo, ter svetlobnemu viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja selektivno rumeno svetlobo (glej odstavek 2.1.2).

2.4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in risbo, ki jo predloži vložnik vloge za podelitev homologacije v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2: 1.

2.4.4 Na vsakem svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu in je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, se poleg napisov iz odstavka 2.3.1 na mestu iz odstavka 2.3.1.4 namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

2.4.5 Če je vložnik prejel isto homologacijsko kodo za več blagovnih imen ali znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča eno ali več teh imen ali znamk.

2.4.6 Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni.

2.4.7 V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer homologacijske oznake.

3. TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1 Opredelitev pojmov

3.1.1 „Svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu“: svetlobni vir, pri katerem svetlobo proizvaja stabiliziran oblok, ki deluje na principu razelektritve.

3.1.2 „Predstikalna naprava“: posebno električno napajanje svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ki je lahko vključen v svetlobni vir.

3.1.3 „Nazivna napetost“: vhodna napetost, označena na predstikalni napravi ali na svetlobnem viru, če je predstikalna naprava vključena v svetlobni vir.

3.1.4 „Nazivna moč“: moč, označena na svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu, in na predstikalni napravi.

3.1.5 „Preskusna napetost“: napetost na vhodnih sponkah predstikalne naprave ali svetlobnega vira, če je predstikalna naprava vključena v svetlobni vir, za katero so električne in fotometrične značilnosti svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, določene ter se preskušajo.

3.1.6 „Ciljna vrednost“: konstrukcijska vrednost električne ali fotometrične značilnosti. Vrednost, ki jo je treba doseči v mejah dovoljenih odstopanj, če se svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, napaja prek predstikalne naprave, ki je lahko vključena v svetlobni vir, in deluje pri preskusni napetosti.

3.1.7 „Standardni (etalonski) svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu“: posebni svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu in se uporablja za preskušanje žarometov. Njegove zmanjšane merske, električne in fotometrične značilnosti so navedene v ustreznem podatkovnem listu.

3.1.8 „Referenčna os“: os, ki je opredeljena glede na podnožje in na katero se nanašajo nekatere mere svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

3.1.9 „Referenčna ravnina“: ravnina, ki je opredeljena glede na podnožje in za katero veljajo nekatere mere svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

3.2 Splošne specifikacije

3.2.1 Vsak predloženi vzorec mora biti pri preskušanju s predstikalno napravo, če ta ni vključena v svetlobni vir, v skladu z odstavkom 2.2.2.4 skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

3.2.2 Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti zasnovani tako, da ob običajni uporabi dobro delujejo. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi.

3.3 Proizvodnja

3.3.1 Balon svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ne sme imeti nobenih brazd ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njegovo učinkovitost in optično delovanje.

3.3.2 Pri barvnem (zunanjem) balonu se površina balona po 15-urnem delovanju s predstikalno napravo ali s svetlobnim virom z vključeno predstikalno napravo pri preskusni napetosti previdno obriše z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 vol. % n-heptana in 30 vol. % toluola. Po približno petih minutah se površina vidno pregleda. Na njej ne sme biti očitnih sprememb.

3.3.3 Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladni s podatkovnimi listi za podnožja iz tretje izdaje Publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

3.3.4 Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na balon.

3.3.5 Skladnost svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, z zahtevami iz odstavkov 3.3.3 in 3.3.4 se ugotavlja z vidnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo.

3.4 Preskusi

3.4.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, se starajo v skladu z navodili iz Priloge 4.

3.4.2 Vsi vzorci se preskušajo s predstikalno napravo v skladu z odstavkom 2.2.2.4, če predstikalna naprava ni vključena v svetlobni vir.

3.4.3 Električne meritve se izvajajo z instrumenti vsaj razreda 0,2 (natančnost 0,2 obsega skale).

3.5 Položaj in mere elektrod, obloka in črt

3.5.1 Geometrijski položaj elektrod mora biti v skladu z navedbami na ustreznem podatkovnem listu. Primer metode merjenja položaja obloka in elektrod je v Prilogi 5. Uporabijo se lahko tudi druge metode.

3.5.1.1 Položaj in mere elektrod svetlobnega vira se izmerijo pred obdobjem staranja, pri čemer svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, ni prižgan in se uporabijo optične metode s steklenim ovojem.

3.5.2 Oblika in premik obloka morata biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.2.1 Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preskusni napetosti, ali s svetlobnim virom z vključeno predstikalno napravo pri preskusni napetosti.

3.5.3 Položaj, mere in prepustnost črt morajo biti v skladu z zahtevami iz ustreznega podatkovnega lista.

3.5.3.1 Meritev se opravi po staranju s svetlobnim virom, ki ga napaja predstikalna naprava pri preskusni napetosti, ali s svetlobnim virom z vključeno predstikalno napravo pri preskusni napetosti.

3.6 Značilnosti vklopa, časa do polne svetilnosti in takojšnjega ponovnega vklopa brez ohlajanja

3.6.1 Vklop

Pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 se mora svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, takoj vklopiti in ostati prižgan.

3.6.2 Čas do polne svetilnosti

3.6.2.1 Pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ki imajo ciljni svetlobni tok, ki presega 2 000 lm:

3.6.2.2 Pri svetlobnih virih, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, ki imajo ciljni svetlobni tok, ki ne presega 2 000 lm:

3.6.3 Takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja

Pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge 4 se svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, takoj po izklopu ponovno vklopi in je prižgan toliko časa, kot je navedeno na podatkovnem listu. Po eni sekundi mora svetlobni vir oddajati najmanj 80 % svojega ciljnega svetlobnega toka.

3.7 Električne značilnosti

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 morata biti napetost in moč svetlobnega vira znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu.

3.8 Svetlobni tok

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu. Kadar sta bela in selektivna rumena svetloba določeni za isti tip, se ciljna vrednost uporabi za svetlobne vire, ki oddajajo belo svetlobo, pri čemer mora svetlobni tok svetlobnega vira, ki oddaja selektivno rumeno svetlobo, znašati najmanj 68 % opredeljene vrednosti.

3.9 Barva

3.9.1 Oddajana svetloba mora biti bele ali selektivno rumene barve. Poleg tega morajo biti kolorimetične značilnosti, izražene v koordinatah kromatičnosti CIE, znotraj omejitev iz ustreznega podatkovnega lista.

3.9.2 Za ta pravilnik se uporabljajo opredelitve pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vloge za podelitev homologacije tipa.

3.9.3 Barva se izmeri v skladu s pogoji iz odstavka 10 Priloge 4.

3.9.4 Za najmanjšo vsebnost rdeče barve pri svetlobnem viru, ki deluje na principu razelektritve v plinu, mora veljati:

pri čemer je:

Ta vrednost se izračuna na osnovi intervalov po en nanometer.

3.10 Ultravijolično sevanje

UV sevanje svetlobnega vira na načelu razelektritve v plinu mora biti takšno, da ima svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, nizko UV sevanje, ki je skladno z:

pri čemer je:

(opredelitve drugih simbolov so v odstavku 3.9.4).

Ta vrednost se izračuna na osnovi intervalov po en nanometer.

Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz spodnje tabele.

Izbrane valovne dolžine so reprezentativne; vnesti je treba druge vrednosti.

Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“.

3.11 Standardni svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu

Standardni (etalonski) svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, morajo biti v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za homologacijo svetlobnih virov, in posebnimi zahtevami, kot so navedene v ustreznem podatkovnem listu. Pri tipu, ki oddaja belo in selektivno rumeno svetlobo, mora standardni svetlobni vir oddajati belo svetlobo.

4. SKLADNOST PROIZVODNJE

4.1 Svetlobni viri, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker so opremljeni s predpisanimi napisi in izpolnjujejo tehnične zahteve iz odstavka 3 ter prilog 1 in 3 k temu pravilniku.

4.2 Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 4.1 se izvede primeren nadzor proizvodnje.

4.3 Imetnik homologacije mora zlasti:

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so s tem povezani dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo;

4.4 Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

4.4.1 Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

4.4.2 Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevega lastnega preverjanja.

4.4.3. Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

4.4.4 Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus, predpisan v tem pravilniku. Ti preskusi se izvedejo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave v skladu z merili iz Priloge 8.

4.4.5 Pristojni organ si mora prizadevati, da se pregled opravi enkrat na dve leti. Vendar o tem odloči pristojni organ glede na zanesljivost zagotavljanja učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

5.1 Homologacija, podeljena za svetlobni vir, ki deluje na principu razelektritve v plinu, v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve za skladnost proizvodnje.

5.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti ostale pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki sporočila o homologaciji, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu in za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo obrazci, izdani v drugih državah o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončni prekinitvi proizvodnje.

(1) Selektivno rumeni balon ali dodaten zunanji selektivno rumeni balon, namenjen izključno spremembi barve in ne spremembi drugih značilnosti svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu in oddaja belo svetlobo, ne pomeni spremembe tipa svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

(2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3) Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

PRILOGA 1

LISTI ZA SVETLOBNE VIRE, KI DELUJEJO NA PRINCIPU RAZELEKTRITVE V PLINU

Seznam kategorij svetlobnih virov, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, in številke lista:

Kategorija svetlobnega vira Številka lista D1R DxR/1 do 7 D1S DxS/1 do 6 D2R DxR/1 do 7 D2S DxS/1 do 6 D3R DxR/1 do 7 D3S DxS/1 do 6 D4R DxR/1 do 7 D4S DxS/1 do 6 D5S D5S/1 do 5 D6S D6S/1 do 5 D8S D8S/1 do 5

Seznam listov za svetlobne vire, ki delujejo na principu razelektritve v plinu, in njihovo zaporedje v tej prilogi:

Številka lista DxR/1 do 7 (list DxR/6: dve strani) DxS/1 do 6 D5S/1 do 5 D6S/1 do 5 D8S/1 do 5

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/1

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Slika 1

Kategorija D1R – Tip s kabli – Podnožje PK32d-3

Slika 2

Kategorija D2R – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-3

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list DxR/3.

(3) Ekscentričnost zunanjega balona glede na referenčno os pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine je manjša od ± 0,5 mm v smeri C in manjša od – 1 mm/+ 0,5 mm v smeri A.

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/2

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Slika 3

Kategorija D3R – Tip z zaganjalnikom – Podnožje PK32d-6

Slika 4

Kategorija D4R – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-6

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list DxR/3.

(3) Ekscentričnost zunanjega balona glede na referenčno os pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine je manjša od ± 0,5 mm v smeri C in manjša od – 1 mm/+ 0,5 mm v smeri A.

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/3

Slika 5

Opredelitev referenčne osi (1)

Slika 6

Največji obris žarnice (2)

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/4

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod list DxR/5 Položaj in oblika obloka list DxR/6 Položaj črnih črt list DxR/7 a1 (3) 45° ± 5° a2 (3) najmanj 45° D1R: podnožje PK32d-3 D2R: podnožje P32d-3 D3R: podnožje PK32d-6 D4R: podnožje P32d-6 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-4) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI D1R/D2R D3R/D4R D1R/D2R D3R/D4R Nazivna napetost predstikalne naprave V 12 (4) 12 Nazivna moč W 35 35 Preskusna napetost V 13,5 13,5 Napetost svetilke Cilj V 85 42 85 42 Dovoljeno odstopanje ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Moč svetilke Cilj W 35 35 Dovoljeno odstopanje ± 3 ± 0,5 Svetlobni tok Cilj lm 2 800 2 800 Dovoljeno odstopanje ± 450 ± 150 Koordinate kromatičnosti v primeru bele svetlobe Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (5) Meje x = 0,345 x = 0,405 Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/5

Položaj elektrod

S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 d + 0,5 d + 0,2 a2 d + 0,7 d + 0,35 b1 0,4 0,15 b2 0,8 0,3 c 4,2 4,2 d = premer elektrode; d < 0,3 za D1R in D2R; d < 0,4 za D3R in D4R.

Konica elektrode, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Konica elektrode, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2.

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/6 (stran 1 od 2)

Položaj in oblika obloka

S tem preskusom se ugotavljata oblika in ostrina obloka ter njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev z merjenjem osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu D, pri čemer je LmaxC največja osvetljenost obloka, izmerjena iz smeri pogleda C; glej list DxR/2.

Pri merjenju relativne porazdelitve osvetljenosti v osrednjem prečnem prerezu D, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost LmaxC znotraj razdalje r od referenčne osi. Točke 20-odstotnega LmaxC so na razdalji s, kot prikazuje spodnja risba.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri D1R/D2R D3R/D4R r (upogibanje obloka) 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,20 s (razpršitev obloka) 1,10 ± 0,25 1,10 + 0,25/– 0,40 1,10 ± 0,25

Kategorije D1R, D2R, D3R in D4R – List DxR/6 (stran 2 od 2)

Razpršena svetloba

Ta preskus se uporablja za določanje nezaželene odbite razpršene svetlobe z merjenjem osvetlitve v območju A ter na črtah B in C, pri čemer je LmaxB največja osvetljenost obloka, izmerjena iz smeri pogleda B; glej list DxR/2.

Pri merjenju osvetljenosti iz smeri merjenja B, kot je določena na listu DxR/7, s postavitvijo iz Priloge 5, vendar s krožnim poljem premera 0,2 M mm mora biti relativna osvetljenost, izražena v odstotkih LmaxB (v prečnem prerezu D):

Območje A ≤ 4,5 % Črta B ≤ 15 % Črta C ≤ 5,0 %

Območje A je določeno s črnim premazom, zunanjim balonom in ravnino, ki je 24,5 mm oddaljena od referenčne ravnine.

Kategorije D1R, D2R, D3R IN D4R – List DxR/7

Položaj črnih črt

S tem preskusom se ugotavlja, ali so črne črte v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Pri merjenju porazdelitve osvetljenosti obloka v osrednjem prečnem prerezu, kot je določeno na listu DxR/6, ko je svetlobni vir obrnjen tako, da črna črta prekriva oblok, mora biti izmerjena osvetljenost ≤ 0,5 % Lmax.

V območju, ki ga določata a1 in a3, se lahko črni premaz nadomesti s katerim koli drugim sredstvom, ki preprečuje svetlobno prepustnost skozi določeno območje.

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 45° ± 5° a3 najmanj 70° a4 najmanj 65° b1/24, b1/30, b2/24, b2/30 25° ± 5° f1/24, f2/24 (6) 0,15 ± 0,25 0,15 ± 0,20 f1/30 (6) f1/24 mv ± 0,15 (7) f1/24 mv ± 0,1 f2/30 (6) f2/24 mv ± 0,15 (7) f2/24 mv ± 0,1 f1/24 mv – f2/24 mv največ ± 0,3 največ ± 0,2 d 9 ± 1

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/1

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Slika 1

Kategorija D1S – Tip s kabli – Podnožje PK32d-2

Slika 2

Kategorija D2S – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-2

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list DxS/3.

(3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm.

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/2

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Slika 3

Kategorija D3S – Tip z zaganjalnikom – Podnožje PK32d-5

Slika 4

Kategorija D4S – Tip s konektorjem – Podnožje P32d-5

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list DxS/3.

(3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm.

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/3

Slika 5

Opredelitev referenčne osi (8)

Slika 6

Največji obris žarnice (9)

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/4

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod list DxS/5 Položaj in oblika obloka list DxS/6 a1, a2 (10) najmanj 55° najmanj 55° D1S: podnožje PK32d-2 D2S: podnožje P32d-2 D3S: podnožje PK32d-5 D4S: podnožje P32d-5 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-4) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI D1S/D2S D3S/D4S D1S/D2S D3S/D4S Nazivna napetost predstikalne naprave V 12 (11) 12 Nazivna moč W 35 35 Preskusna napetost V 13,5 13,5 Napetost svetilke Cilj V 85 42 85 42 Dovoljeno odstopanje ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Moč svetilke Cilj W 35 35 Dovoljeno odstopanje ± 3 ± 0,5 Svetlobni tok Cilj lm 3 200 3 200 Dovoljeno odstopanje ± 450 ± 150 Koordinate kromatičnosti Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (12) Meje x = 0,345 x = 0,405 Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/5

Položaj elektrod

S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 d + 0,2 d + 0,1 a2 d + 0,5 d + 0,25 b1 0,3 0,15 b2 0,6 0,3 c 4,2 4,2 d = premer elektrode; d < 0,3 za D1S in D2S; d < 0,4 za D3S in D4S.

Konica elektrode, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Konica elektrode, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2.

Kategorije D1S, D2S, D3S IN D4S – List DxS/6

Položaj in oblika obloka

S tem preskusom se ugotavlja oblika obloka in njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev v prečnem prerezu pri razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine.

Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost znotraj razdalje r od referenčne osi. Točka 20 % največje vrednosti mora biti znotraj s:

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri r (upogibanje obloka) 0,50 ± 0,40 0,50 ± 0,20 s (razpršitev obloka) 1,10 ± 0,40 1,10 ± 0,25

Kategorija D5S – List DxS/1

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu.

Slika 1

Kategorija D5S – Podnožje PK32d-7

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list D5S/2.

(3) Pri merjenju na razdalji 18,0 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm.

(4) Opcijski pin.

Kategorija D5S – List D5S/2

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (13)

Slika 3

Največji obris žarnice (14)

Kategorija D5S – List D5S/3

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod list D5S/4 Položaj in oblika obloka list D5S/5 a1, a2 (15) najmanj 55° najmanj 55° D5S: podnožje PK32d-7 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-4) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI Nazivna napetost V 12/24 12/24 Nazivna moč W 25 25 Preskusna napetost V 13,2/28 13,2/28 Ciljna moč svetilke (16) W največ 31 največ 31 Koordinate kromatičnosti Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (17) Meje x = 0,345 x = 0,405 Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Ciljni svetlobni tok lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10

Kategorija D5S – List D5S/4

Položaj elektrod

S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Pogled od zgoraj (shematsko):

Pogled od strani (shematsko):

Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani in od zgoraj

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2.

Kategorija D5S – List D5S/5

Položaj in oblika obloka

S tem preskusom se ugotavlja oblika obloka in njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev v prečnem prerezu pri razdalji 18,0 mm od referenčne ravnine.

Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost znotraj razdalje r od referenčne osi. Točka 20 % največje vrednosti mora biti znotraj s.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri r (upogibanje obloka) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (razpršitev obloka) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

Kategorija D6S – List D6S/1

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira, ki deluje na principu razelektritve v plinu

Slika 1

Kategorija D6S – Podnožje P32d-1

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list D6S/2.

(3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm.

Kategorija D6S – List D6S/2

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (18)

Slika 3

Največji obris žarnice (19)

Kategorija D6S – List D6S/3

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod list D6S/4 Položaj in oblika obloka list D6S/5 a1, a2 (20) najmanj 55° najmanj 55° D6S: podnožje P32d-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-4) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI Nazivna napetost predstikalne naprave V 12 (21) 12 Nazivna moč W 25 25 Preskusna napetost V 13,2 13,2 Ciljna napetost svetilke V 42 ± 9 42 ± 4 Ciljna moč svetilke W 25± 3 25± 0,5 Ciljni svetlobni tok lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Koordinate kromatičnosti Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (22) Meje x = 0,345 x = 0,405 Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10

Kategorija D6S – List D6S/4

Položaj elektrod

S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Pogled od zgoraj (shematsko):

Pogled od strani (shematsko):

Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani in od zgoraj

Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2.

Kategorija D6S – List D6S/5

Položaj in oblika obloka

S tem preskusom se ugotavlja oblika obloka in njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev v prečnem prerezu pri razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine.

Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost znotraj razdalje r od referenčne osi. Točka 20 % največje vrednosti mora biti znotraj s.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri r (upogibanje obloka) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (razpršitev obloka) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

Kategorija D8S – List D8S/1

Risbe so namenjene le prikazu osnovnih mer (v mm)

Slika 1

Kategorija D8S – Podnožje PK32d-1

(1) Referenčno ravnino določajo točke na površini nosilca, na katerih ležijo tri nosilne izbokline na obroču podnožja žarnice.

(2) Glej list D8S/2.

(3) Pri merjenju na razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine in glede na središčno točko notranjega balona, mora ekscentričnost zunanjega balona znašati največ 1 mm.

Kategorija D8S – List D8S/2

Slika 2

Opredelitev referenčne osi (23)

Slika 3

Največji obris žarnice (24)

Kategorija D8S – List D8S/3

Mere Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri Položaj elektrod list D8S/4 Položaj in oblika obloka list D8S/5 a1, a2 (25) najmanj 55° najmanj 55° D8S: podnožje PK32d-1 v skladu s Publikacijo IEC 60061 (list 7004-111-4) ELEKTRIČNE IN FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI Nazivna napetost predstikalne naprave V 12 (26) 12 Nazivna moč W 25 25 Preskusna napetost V 13,2 13,2 Ciljna napetost svetilke V 42 ± 9 42 ± 4 Ciljna moč svetilke W 25 ± 3 25 ± 0,5 Ciljni svetlobni tok lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Koordinate kromatičnosti Cilj x = 0,375 y = 0,375 Območje dovoljenega odstopanja (27) Meje x = 0,345 x = 0,405 Točke presečišča x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Čas izklopa pri takojšnjem ponovnem vklopu brez ohlajanja s 10 10

Kategorija D8S – List D8S/4

Položaj elektrod

S tem preskusom se ugotavlja, ali so elektrode v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Pogled od zgoraj (shematsko):

Pogled od strani (shematsko):

Smer merjenja: pogled na svetlobni vir od strani in od zgoraj

Mera v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbližje referenčni ravnini, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a1 in b1. Stična točka obloka z elektrodo, ki je najbolj oddaljena od referenčne ravnine, mora biti v območju, ki ga opredeljujeta a2 in b2.

Kategorija D8S – List D8S/5

Položaj in oblika obloka

S tem preskusom se ugotavlja oblika obloka in njegov položaj glede na referenčno os in referenčno ravnino, pri čemer se izmerita njegovo upogibanje in razpršitev v prečnem prerezu pri razdalji 27,1 mm od referenčne ravnine.

Pri merjenju relativne razporeditve osvetlitve v osrednjem prečnem prerezu, kot je prikazano na zgornji risbi, mora biti največja vrednost znotraj razdalje r od referenčne osi. Točka 20 % največje vrednosti mora biti znotraj s.

Mere v mm Proizvodni svetlobni viri Standardni svetlobni viri r (upogibanje obloka) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (razpršitev obloka) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

(1) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 5.

(2) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 6. Ovoj je koncentričen glede na referenčno os.

(3) Del balona med kotoma a1 in a2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma a1 in a2, razen za črne črte.

(4) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V.

(5) Glej Prilogo 4.

(6) „f1/..“ pomeni mero f1, ki se meri na oddaljenosti od referenčne ravnine, ki je navedena v mm za poševnico.

(7) „../24 mv“ pomeni vrednost, izmerjeno na oddaljenosti 24 mm od referenčne ravnine.

(8) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 5.

(9) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 6. Ovoj je koncentričen glede na referenčno os.

(10) Del balona med kotoma a1 in a2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma a1 in a2.

(11) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V.

(12) Glej Prilogo 4.

(13) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 2.

(14) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 3. Ovoj je koncentričen z referenčno osjo.

(15) Del balona med kotoma a1 in a2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma a1 in a2.

(16) Moč svetilke z vključeno predstikalno napravo.

(17) Glej Prilogo 4.

(18) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 2.

(19) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 3. Ovoj je koncentričen z referenčno osjo.

(20) Del balona med kotoma a1 in a2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma a1 in a2.

(21) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V.

(22) Glej prilogo 4.

(23) Referenčna os je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi presečišče obeh vzporednic, kot je prikazano na sliki 2.

(24) Stekleni balon in nosilci ne smejo segati čez ovoj, kot je prikazano na sliki 3. Ovoj je koncentričen z referenčno osjo.

(25) Del balona med kotoma a1 in a2 mora biti del, ki oddaja svetlobo. Ta del mora imeti čim bolj enakomerno obliko in biti brez optičnih popačenj. To velja za celoten obseg balona med kotoma a1 in a2.

(26) Uporabljene napetosti predstikalnih naprav so lahko drugačne kot 12 V.

(27) Glej Prilogo 4.