SL Uradni list Evropske unije L 166/88

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopna na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 74 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo vozil kategorije L1 glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 6 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 22. julij 2009

Dodatka 7 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 18. november 2012

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitve pojmov

3. Vloga za podelitev homologacije

4. Homologacija

5. Splošne zahteve

6. Posebne zahteve

7. Registracija vozil

8. Skladnost proizvodnje

9. Kazni za neskladnost proizvodnje

10. Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

11. Dokončna prekinitev proizvodnje

12. Prehodne določbe

13. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse ter upravnih organov

PRILOGE

Priloga 1 — Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa vozila (moped) glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v skladu s Pravilnikom št. 74

Priloga 2 — Namestitev homologacijskih oznak

Priloga 3 — Površine svetilk, referenčna os in referenčno središče ter koti geometrijske vidnosti

Priloga 4 — Vidnost rdeče svetlobe od spredaj in bele svetlobe od zadaj

Priloga 5 — Nadzor skladnosti proizvodnje

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorije L1 (1) glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

2. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na število svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ter način njihove vgradnje;

2.2 „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih: 2.2.1 mere in zunanja oblika vozila; 2.2.2 število in razporeditev naprav; 2.2.3 naslednja vozila ravno tako niso „vozila drugega tipa“: 2.2.3.1 vozila, ki se razlikujejo v značilnostih iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo vrste, števila, razporeditve in geometrijske vidnosti svetilk, predpisanih za zadevni tip vozila; 2.2.3.2 vozila, na katerih so nameščene svetilke, homologirane v skladu z enim od pravilnikov, priloženih Sporazumu iz leta 1958, ali svetilke, dovoljene v državi, v kateri so vozila registrirana, oziroma niso nameščene, če njihova namestitev ni obvezna;

2.3 „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

2.4 „neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo brez voznika, sopotnika ali tovora, vendar s polnim rezervoarjem goriva in z normalnim kompletom orodja;

2.5 „svetilka“ pomeni napravo, zasnovano za osvetlitev ceste ali oddajanje svetlobnega signala drugim udeležencem v prometu. Tudi svetilke zadnje registrske tablice in odsevniki se štejejo za svetilke. 2.5.1 „enakovredne svetilke“ pomeni svetilke, ki opravljajo isto funkcijo in so odobrene v državi registracije vozila; značilnosti takih svetilk se lahko razlikujejo od značilnosti svetilk, vgrajenih na vozilo ob homologaciji, če izpolnjujejo zahteve tega pravilnika; 2.5.2 „samostojne svetilke“ pomeni naprave z ločenimi svetlečimi površinami, izvori svetlobe in ohišji; 2.5.3 „združene svetilke“ pomeni naprave z ločenimi svetlečimi površinami in izvori svetlobe, vendar s skupnim ohišjem; 2.5.4 „kombinirane svetilke“ pomeni naprave z ločenimi svetlečimi površinami, vendar s skupnim izvorom svetlobe in ohišjem; 2.5.5 „integrirane svetilke“ pomeni naprave z ločenimi izvori svetlobe ali enim izvorom svetlobe, ki deluje v različnih okoliščinah (npr. optične, mehanske ali električne razlike), v celoti ali deloma skupnimi svetlečimi površinami in skupnim ohišjem; 2.5.6 „žaromet z dolgim svetlobnim pramenom“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev ceste daleč pred vozilom; 2.5.7 „žaromet s kratkim svetlobnim pramenom“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev ceste pred vozilom, ne da bi zaslepljevala nasproti vozeče voznike ali druge udeležence v prometu ali jim povzročala neugodje; 2.5.8 „prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko za označevanje prisotnosti vozila od spredaj; 2.5.9 „odsevnik“ pomeni napravo, ki označuje prisotnost vozila z odbojem svetlobe iz izvora svetlobe, ki ni povezan z vozilom, opazovalec pa je blizu tega izvora. V tem pravilniku se odbojne registrske tablice ne štejejo za odsevnike; 2.5.10 „smerna svetilka“ pomeni svetilko za nakazovanje voznikove namere drugim udeležencem v prometu, da bo spremenil smer vožnje v levo ali desno. Smerna svetilka ali smerne svetilke se lahko uporabljajo tudi v skladu z določbami Pravilnika št. 97; 2.5.11 „zavorna svetilka“ pomeni svetilko za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da njegov voznik uporablja delovno zavoro; 2.5.12 „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko za označevanje prisotnosti vozila od zadaj; 2.5.13 „svetlobna naprava zadnje registrske tablice“ pomeni napravo za osvetlitev prostora, namenjenega za namestitev zadnje registrske tablice; takšna naprava je lahko sestavljena iz več optičnih elementov;

2.6 „površina sevanja“„svetlobne naprave“, „svetlobno-signalne naprave“ ali odsevnika pomeni celotno ali delno zunanjo površino prosojnega materiala, kot jo proizvajalec naprave navede na risbi v vlogi za podelitev homologacije, glej Prilogo 3;

2.7 „svetleča površina“ (glej Prilogo 3); 2.7.1 „svetleča površina svetlobne naprave“ (odstavka 2.5.6 in 2.5.7) pomeni pravokotno projekcijo celotne odprtine reflektorja ali pri sprednjih žarometih z elipsoidnim reflektorjem „projekcijske leče“ na prečno ravnino. Če svetlobna naprava nima reflektorja, se uporablja opredelitev iz odstavka 2.7.2. Če površina oddajanja svetlobe svetilke pokriva le del celotne odprtine reflektorja, se upošteva samo ta del. Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom je svetleča površina omejena z navidezno projekcijo meje svetlo-temno na lečo. Če sta reflektor in leča medsebojno nastavljiva, se uporablja srednja nastavitev; 2.7.2 „svetleča površina svetlobno-signalne naprave, ki ni odsevnik“ (odstavki 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 in 2.5.12), pomeni pravokotno projekcijo svetilke na ravnino, pravokotno na njeno referenčno os in dotikajočo se zunanje površine oddajanja oziroma odbijanja svetlobe svetilke, pri čemer to projekcijo omejujejo robovi zaslonov na tej ravnini, od katerih vsak dopušča ohranitev le 98 % celotne svetlobne jakosti v smeri referenčne osi. Za določitev zgornje, spodnje in stranskih meja svetleče površine se smejo uporabljati le zasloni z vodoravnimi oziroma navpičnimi robovi; 2.7.3 „svetleča površina odsevnika“ (odstavek 2.5.9) pomeni pravokotno projekcijo odsevnika na ravnino, pravokotno na njegovo referenčno os in omejeno z ravninami, ki potekajo ob zunanjih robovih optičnega sistema odsevnika in ležijo vzporedno s to osjo. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih robov naprave se upoštevajo le vodoravne in navpične ravnine;

2.8 „vidna svetleča površina“ v določeni smeri opazovanja pomeni, na zahtevo proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika, pravokotno projekcijo bodisi: meje svetleče površine, projicirane na zunanjo površino leče (a–b), ali površine, ki oddaja oziroma odbija svetlobo (c–d), na ravnino, pravokotno na smer opazovanja in tangencialno na skrajno zunanjo točko leče (glej Prilogo 3 k temu pravilniku);

2.9 „referenčna os“ pomeni značilno os svetilke, ki jo določi proizvajalec (svetilke) kot referenčno smer (H = 0°, V = 0°) za kote polja pri fotometričnih meritvah in vgradnji svetilke na vozilo;

2.10 „referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi z zunanjo površino oddajanja oziroma odbijanja svetlobe; določi ga proizvajalec svetilke;

2.11 „koti geometrijske vidnosti“ pomeni kote, ki določajo polje najmanjšega ostrega kota, v katerem mora biti vidna svetleča površina svetilke v smeri referenčne osi. To polje določajo odseki krogle, katere središče sovpada z referenčnim središčem svetilke in katere ekvator je vzporeden s tlemi. Ti odseki se določajo glede na referenčno os. Koti v vodoravni smeri β ustrezajo zemljepisni dolžini, koti v navpični smeri α pa zemljepisni širini. V območju kotov geometrijske vidnosti ne sme biti nobene ovire za širjenje svetlobe s katerega koli dela svetleče površine svetilke v smeri referenčne osi, opazovanega z neskončno oddaljenega opazovališča. Če se meritve opravijo bliže svetilki, mora biti smer opazovanja vzporedna, da se doseže enaka točnost. Če so bile kake ovire v območju kotov geometrijske vidnosti že ob homologaciji svetilke, se ne upoštevajo. Če se z vgradnjo svetilke kateri koli del vidne svetleče površine svetilke zakrije s katerim koli dodatnim sestavnim delom vozila, se predloži dokaz, da tisti del svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno izpolnjuje fotometrične vrednosti, predpisane za homologacijo naprave kot optične enote (glej Prilogo 3 k temu pravilniku). Kadar pa je mogoče navpični kot geometrijske vidnosti pod vodoravno ravnino zmanjšati na 5° (svetilka je vsaj 750 mm nad tlemi), se lahko fotometrično območje meritev vgrajene optične enote zmanjša na 5° pod vodoravno ravnino;

2.12 „skrajni zunanji rob“ na vsaki strani vozila pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in se dotika njegovega stranskega zunanjega roba, pri čemer se ne upoštevajo vzvratna ogledala, smerne svetilke, pozicijske luči in odsevniki;

2.13 „skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama iz odstavka 2.12;

2.14 „posamična svetilka“ pomeni napravo ali del naprave, ki ima eno funkcijo in eno vidno svetlečo površino v smeri referenčne osi (glej odstavek 2.8 tega pravilnika) ter enega ali več izvirov svetlobe. Z vidika vgradnje na vozilo pomeni „posamična svetilka“ tudi vsak sklop dveh samostojnih ali združenih svetilk, enakih ali ne, ki imata isto funkcijo, če sta vgrajeni tako, da projekcija njunih vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi zavzema najmanj 60 % ploščine najmanjšega pravokotnika, očrtanega s projekcijama teh vidnih svetlečih površin v smeri referenčne osi. V takem primeru se vsaka od teh svetilk homologira kot svetilka tipa „D“, kadar se zahteva homologacija. Ta možna kombinacija ne velja za žaromete z dolgim svetlobnim pramenom in žaromete s kratkim svetlobnim pramenom.

2.15 „razdalja med dvema svetilkama“, ki sta usmerjeni v isto smer, pomeni najkrajšo razdaljo med dvema vidnima svetlečima površinama v smeri referenčne osi. Če razdalja med svetilkama očitno izpolnjuje zahteve Pravilnika, točnih robov vidnih svetlečih površin ni treba določiti;

2.16 „opozorilna naprava za delovanje“ pomeni vidni ali zvočni signal (ali drug enakovreden signal), ki nakazuje, da je bila naprava vklopljena, ter tudi, ali deluje pravilno;

2.17 „opozorilna naprava za sklenjen tokokrog“ pomeni vidni signal (ali drug enakovreden signal), ki nakazuje, da je bila naprava vklopljena, ne prikazuje pa, ali deluje pravilno ali ne;

2.18 „neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca;

2.19 „tla“ pomeni vodoravno površino, na kateri stoji vozilo;

2.20 „naprava“ pomeni sestavni del ali sklop sestavnih delov, ki se uporabljajo za opravljanje ene ali več funkcij;

2.21 „barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za podelitev homologacije tipa.

3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in podatki: 3.2.1 opis tipa vozila glede na točke iz zgornjih odstavkov 2.2.1 in 2.2.2; opredeli se tip vozila; 3.2.2 seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav: seznam lahko vključuje več tipov naprave za vsako funkcijo; vsak tip je ustrezno opredeljen (nacionalna ali mednarodna homologacijska oznaka, če je homologiran, ime proizvajalca itd.); poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“; 3.2.3 pregledna risba celotne svetlobne in svetlobno-signalne opreme, ki prikazuje razporeditev različnih naprav na vozilu; 3.2.4 če je potrebno zaradi ugotavljanja skladnosti s predpisi tega pravilnika, pregledna risba ali risbe vsake posamezne svetilke, ki prikazujejo svetlečo površino iz zgornjega odstavka 2.7.1, površino sevanja, iz odstavka 2.6, referenčno os iz odstavka 2.9 in referenčno središče iz odstavka 2.10. Ti podatki niso potrebni za svetilko zadnje registrske tablice (odstavek 2.5.13); 3.2.5 Vloga vključuje izjavo o metodi, uporabljeni za opredelitev vidne svetleče površine (glej odstavek 2.8).

3.3 Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži neobremenjeno vozilo z vgrajeno celotno svetlobno in svetlobno-signalno opremo iz odstavka 3.2.2, ki je vzorčni tip vozila v homologacijskem postopku.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede vseh naprav, navedenih na seznamu, se homologacija tega tipa vozila podeli.

4.2 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 01 za Pravilnik v seriji sprememb 01) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli te številke drugemu tipu vozila ali istemu tipu vozila, predloženemu z opremo, ki ni navedena na seznamu iz odstavka 3.2.2, v skladu z določbami iz odstavka 7 tega pravilnika.

4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4 Na vsako vozilo, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 4.4.1 krog, ki obkroža črko „E“, in številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); 4.4.2 številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5 Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številke pravilnika in homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku.

4.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7 Homologacijska oznaka se namesti blizu tablice s podatki o vozilu, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.8 V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak.

5. SPLOŠNE ZAHTEVE

5.1 Svetlobne in svetlobno-signalne naprave morajo biti vgrajene tako, da pri običajnih pogojih uporabe ter kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, ohranijo značilnosti, določene v tem pravilniku, in da vozilo izpolnjuje zahteve tega pravilnika. Zlasti ne sme biti mogoče nenamerno spreminjati nastavitve svetilk.

5.2 Žarometi morajo biti vgrajeni tako, da jih je mogoče preprosto pravilno usmeriti.

5.3 Pri vseh svetlobno-signalnih napravah, vključno s tistimi, ki so vgrajene v stranske stene, mora biti referenčna os svetilke, ko je ta vgrajena v vozilo, vzporedna z ravnino stika med vozilom in cestiščem; poleg tega mora biti pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila pri bočnih odsevnikih ter vzporedna s to ravnino pri vseh drugih napravah.

V vsaki smeri je dovoljena toleranca ± 3°.

Poleg tega je treba upoštevati morebitne zahteve za vgradnjo, ki jih določi proizvajalec.

5.4 Kadar ni posebnih navodil, se višina in usmeritev svetilk preverita pri vozilu, ki neobremenjeno stoji na ravni vodoravni površini, pri čemer je vzdolžna srednja ravnina vozila navpična, krmilna ročica pa je obrnjena naravnost naprej.

5.5 Kadar ni posebnih navodil:

5.5.1 posamične svetilke ali odsevniki se vgradijo tako, da njihovo referenčno središče leži v vzdolžni srednji ravnini vozila;

5.5.2 svetilki, ki sestavljata par in imata isto funkcijo, morata: 5.5.2.1 biti vgrajeni na vozilo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino; 5.5.2.2 biti med seboj simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino; 5.5.2.3 izpolnjevati iste zahteve glede barve svetlobe; 5.5.2.4 imeti iste nazivne fotometrične značilnosti; in 5.5.2.5 hkrati zasvetiti in ugasniti.

5.6 Svetilke se lahko združujejo, kombinirajo ali integrirajo, če so izpolnjene vse zahteve glede barve, namestitve, usmeritve, geometrijske vidnosti, električne vezave in morebitne druge zahteve za vsako svetilko.

5.7 Največja oddaljenost od tal se meri od najvišje točke vidne svetleče površine, najmanjša oddaljenost pa od najnižje točke vidne svetleče površine v smeri referenčne osi. Pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom se najmanjša oddaljenost od tal meri od najnižje točke odprtine optičnega sistema (npr. reflektorja, leče, projekcijske leče) ne glede na njegovo uporabo.

Če (največja in najmanjša) oddaljenost od tal očitno izpolnjuje zahteve Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

Pri razdalji med svetilkama se položaj glede na širino določi od notranjih robov vidne svetleče površine v smeri referenčne osi.

Kadar položaj glede na širino očitno izpolnjuje zahteve Pravilnika, točnih robov katerih koli površin ni treba določiti.

5.8 Kadar ni posebnih navodil, ne sme utripati nobena druga svetilka, razen smernih svetilk in varnostnih utripalk.

5.9 Rdeča svetloba ne sme biti vidna od spredaj, prav tako ne sme biti vidna bela svetloba od zadaj. Skladnost s to zahtevo se preverja, kot je prikazano spodaj (glej risbo v Prilogi 4):

5.9.1 vidnost rdeče svetlobe od spredaj: rdeča svetloba ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 prečne ravnine, ki se nahaja 25 m pred vozilom;

5.9.2 vidnost bele svetlobe od zadaj: bela svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 prečne ravnine, ki se nahaja 25 m za vozilom;

5.9.3 območji 1 in 2 sta z vidika opazovalca omejeni vsaka s svojimi ravninami: 5.9.3.1 po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m ali 2,2 m nad tlemi; 5.9.3.2 po širini z navpičnima ravninama, ki spredaj ali zadaj oklepata kot 15° navzven od vzdolžne srednje ravnine vozila in potekata skozi točko ali točke stika navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta skupno širino vozila; če je točk stika več, skrajna sprednja velja za sprednjo ravnino in skrajna zadnja za zadnjo ravnino.

5.10 Električna vezava mora biti taka, da je sprednjo pozicijsko svetilko oziroma, če ta ni vgrajena, žaromet s kratkim svetlobnim pramenom in zadnjo pozicijsko svetilko ter svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice mogoče vklopiti oziroma izklopiti le sočasno.

5.11 Kadar ni posebnih navodil, mora biti električna vezana taka, da žarometa z dolgim svetlobnim pramenom in žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ni mogoče vklopiti, če niso hkrati vklopljene tudi svetilke iz zgornjega odstavka 5.10. Te zahteve pa ni treba izpolniti pri žarometih za dolgi ali kratki svetlobni pramen, kadar njihovo svetlobno opozarjanje sestoji iz prekinjenega vklapljanja žarometa s kratkim svetlobnim pramenom v kratkih presledkih ali iz izmeničnega vklapljanja žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in žarometa za dolgi svetlobni pramen v kratkih presledkih.

5.11.1 Žaromet se mora med delovanjem motorja samodejno vklopiti.

5.12 Opozorilne svetilke

5.12.1 Vse opozorilne svetilke morajo biti jasno vidne vozniku v njegovem normalnem voznem položaju.

5.12.2 Kadar ta pravilnik določa opozorilno napravo za „sklenjen tokokrog“, jo lahko nadomesti opozorilna naprava za „delovanje“.

5.13 Barve svetlobe (3)

Barve svetlobe iz tega pravilnika so:

žaromet z dolgim svetlobnim pramenom : bela žaromet s kratkim svetlobnim pramenom : bela prednja pozicijska svetilka : bela prednji odsevnik, netrikotni : bela bočni odsevnik, netrikotni : oranžna spredaj oranžna ali rdeča zadaj odsevnik na stopalkah : oranžna zadnji odsevnik, netrikotni : rdeča smerna svetilka : oranžna zavorna svetilka : rdeča zadnja pozicijska svetilka : rdeča svetilka zadnje registrske tablice : bela

5.14 Vsako vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, mora biti opremljeno z naslednjimi svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami:

5.14.1 žaromet s kratkim svetlobnim pramenom (odstavek 6.2);

5.14.2 zadnja pozicijska svetilka (odstavek 6.10);

5.14.3 bočni odsevnik, netrikotni (odstavek 6.5);

5.14.4 zadnji odsevnik, netrikotni (odstavek 6.7);

5.14.5 odsevniki na stopalkah (odstavek 6.6), če je moped opremljen s stopalkami;

5.14.6 zavorna svetilka (odstavek 6.9);

5.14.7 svetlobna naprava zadnje registrske tablice, kjer se zahteva registrska tablica (odstavek 6.11).

5.15 Poleg tega je lahko vozilo opremljeno z naslednjimi svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami:

5.15.1 žaromet z dolgim svetlobnim pramenom (odstavek 6.1);

5.15.2 prednja pozicijska svetilka (odstavek 6.3);

5.15.3 prednji odsevnik, netrikotni (odstavek 6.4);

5.15.4 smerne svetilke (odstavek 6.8);

5.16 Vse svetlobne in svetlobno-signalne naprave iz odstavkov 5.14 in 5.15 se vgradijo v skladu z ustreznimi zahtevami iz odstavka 6 tega pravilnika.

5.17 Prepovedana je vgradnja vseh svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, ki niso navedene v odstavkih 5.14 in 5.15, razen ustrezne svetlobne naprave za zadnjo registrsko tablico, če ta obstaja in mora biti osvetljena.

5.18 Na mopede je dovoljeno vgraditi tudi svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki so homologirane za motocikle in navedene v odstavkih 5.16 in 5.17.

6. POSEBNE ZAHTEVE

6.1 ŽAROMET Z DOLGIM SVETLOBNIM PRAMENOM

6.1.1 Število

Eden ali dva homologiranega tipa v skladu s:

(a) Pravilnikom št. 113;

(b) razredom A Pravilnika št. 112;

(c) Pravilnikom št. 1;

(d) Pravilnikom št. 57;

(e) Pravilnikom št. 72;

(f) Pravilnikom št. 76.

6.1.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.1.3 Razporeditev

6.1.3.1 Po širini

6.1.3.1.1 samostojni žaromet z dolgim svetlobnim pramenom je lahko vgrajen nad, pod ali ob kateri koli drugi sprednji svetilki: če sta ti dve svetilki druga nad drugo, mora referenčno središče žarometa z dolgim svetlobnim pramenom ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta svetilki druga ob drugi, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.1.3.1.2 žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, ki je integriran z drugo sprednjo svetilko, mora biti vgrajen tako, da leži njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa z dolgim svetlobnim pramenom opremljeno tudi s samostojnim žarometom s kratkim svetlobnim pramenom ali žarometom s kratkim svetlobnim pramenom, ki je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.1.3.1.3 dva žarometa z dolgim svetlobnim pramenom, od katerih sta eden ali oba integrirana z drugo sprednjo svetilko, morata biti vgrajena tako, da njuni referenčni središči ležita simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.1.3.2 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

6.1.3.3 Razdalja med robom svetleče površine žarometa z dolgim svetlobnim pramenom in robom svetleče površine žarometa s kratkim svetlobnim pramenom nikakor ne sme presegati 200 mm pri nobenem od parov žarometov.

6.1.3.4 Razdalja med svetlečima površinama dveh žarometov z dolgim svetlobnim pramenom ne sme presegati 200 mm.

6.1.4 Geometrijska vidnost

Vidnost svetleče površine, tudi na območjih, ki niso osvetljena v smeri opazovanja, mora biti zagotovljena v stožčastem prostoru, ki ga določajo črte, izhajajoče iz oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5°.

6.1.5 Usmeritev

Naprej. Usmeritev svetilk se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.1.6 Ne smejo biti „kombinirane“ z nobeno drugo svetilko.

6.1.7 Električna vezava

Žarometi s kratkim svetlobnim pramenom lahko svetijo skupaj z žarometi z dolgim svetlobnim pramenom.

6.1.8 Opozorilna naprava za „sklenjen tokokrog“

Obvezna, neutripajoča modra opozorilna svetilka.

6.2 ŽAROMET S KRATKIM SVETLOBNIM PRAMENOM

6.2.1 Število

Eden ali dva homologiranega tipa v skladu s:

(a) Pravilnikom št. 113 (4);

(b) razredom A Pravilnika št. 112;

(c) Pravilnikom št. 1;

(d) Pravilnikom št. 56;

(e) Pravilnikom št. 57;

(f) Pravilnikom št. 72;

(g) Pravilnikom št. 76;

(h) Pravilnikom št. 82.

6.2.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.2.3 Razporeditev

6.2.3.1 Po širini

6.2.3.1.1 samostojni žaromet s kratkim svetlobnim pramenom je lahko vgrajen nad, pod ali ob kateri koli drugi sprednji svetilki: če sta ti dve svetilki druga nad drugo, mora referenčno središče žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta svetilki druga ob drugi, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.2.3.1.2 žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ki je integriran z drugim sprednjim žarometom, mora biti vgrajen tako, da leži njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa s kratkim svetlobnim pramenom opremljeno tudi s samostojnim žarometom z dolgim svetlobnim pramenom ali žarometom z dolgim svetlobnim pramenom, ki je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.2.3.1.3 dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, od katerih sta eden ali oba integrirana z drugo sprednjo svetilko, morata biti vgrajena tako, da njuni referenčni središči ležita simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.2.3.2 Po višini: najmanj 500 mm in največ 1 200 mm od tal.

6.2.3.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

6.2.3.4 Če sta vgrajena dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, razdalja med njunima svetlečima površinama ne sme presegati 200 mm.

6.2.4 Geometrijska vidnost

Določata jo kota α in β iz odstavka 2.11:

α = 15° in 10° navzdol; β = 45° v levo in desno za posamezno svetilko; β = 45° navzven in 10° navznoter za vsak par svetilk.

Pregrade ali drugi deli opreme, vgrajeni blizu žarometa, ne smejo povzročati sekundarnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu.

6.2.5 Usmeritev

Naprej. Usmeritev svetilk se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.2.6 Ne smejo biti „kombinirane“ z nobeno drugo svetilko.

6.2.7 Električna vezava

Naprava za preklop na kratki svetlobni pramen mora hkrati izklopiti vse žaromete z dolgim svetlobnim pramenom.

6.2.8 Opozorilna naprava

Neobvezna, sklenjen tokokrog, zelena, neutripajoča.

6.3 PREDNJA POZICIJSKA SVETILKA

6.3.1 Število

Ena ali dve.

6.3.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.3.3 Razporeditev

6.3.3.1 Po širini: samostojna sprednja pozicijska svetilka je lahko vgrajena nad, pod ali ob kateri koli drugi sprednji svetilki: če sta ti svetilki druga nad drugo, mora referenčno središče sprednje pozicijske svetilke ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta svetilki druga ob drugi, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila; prednja pozicijska svetilka, ki je integrirana z drugo sprednjo svetilko, mora biti vgrajena tako, da leži njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če pa je na vozilu poleg sprednje pozicijske svetilke vgrajena še kakšna svetilka, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Dve sprednji pozicijski svetilki, od katerih sta ena ali obe integrirani z drugo svetilko, morata biti vgrajeni tako, da njuni referenčni središči ležita simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

6.3.3.2 Po višini: najmanj 350 in največ 1 200 mm nad tlemi;

6.3.3.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila.

6.3.4 Geometrijska vidnost

navpični kot : 15° navzgor in navzdol;

vendar pa se lahko navpični kot pod vodoravno ravnino zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm

vodoravni kot : 80° v levo in desno za posamezno svetilko;

vodoravni kot je lahko 80° navzven in 45° navznoter za vsak par svetilk.

6.3.5 Usmeritev

Naprej. Usmeritev svetilk se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.3.6 Opozorilna naprava

Bodisi neobvezna, zelena, neutripajoča opozorilna naprava za sklenjen tokokrog ali osvetljenost instrumentov.

6.3.7 Druge zahteve

Jih ni.

6.4 PREDNJI ODSEVNIK, NETRIKOTNI

6.4.1 Število

Eden.

6.4.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.4.3 Razporeditev

Po višini: najmanj 400 in največ 1 200 mm nad tlemi;

6.4.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 30° v levo in desno. Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina odsevnika manj kot 750 mm.

6.4.5 Usmeritev

Naprej. Usmeritev odsevnika se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.4.6 Druge zahteve

Jih ni.

6.5 BOČNI ODSEVNIK, NETRIKOTNI

6.5.1 Število na vsaki strani:

Eden ali dva.

6.5.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.5.3 Razporeditev

6.5.3.1 na bočni strani vozila.

6.5.3.2 Po višini: najmanj 300 in največ 1 000 mm nad tlemi;

6.5.3.3 Po dolžini: namesti se tako, da ga v običajnih pogojih ne prekrivajo oblačila voznika ali sopotnika.

6.5.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 30° naprej in nazaj. Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm.

6.5.5 Usmeritev

Referenčna os odsevnika mora biti pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila ter usmerjena navzven. Odsevniki na sprednji strani se lahko premikajo skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.6 ODSEVNIKI NA STOPALKAH

6.6.1 Število

Štirje odsevniki ali skupine odsevnikov.

6.6.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.6.3 Druge zahteve

Zunanje strani svetleče površine odsevnikov morajo biti umaknjene v stopalko.

Odsevniki morajo biti vgrajeni na stopalko tako, da so jasno vidni od spredaj in zadaj. Referenčna os takšnih odsevnikov, katerih oblika mora biti prilagojena stopalki, mora ležati pravokotno na os stopalke.

Odsevniki morajo biti vgrajeni le na tiste stopalke, ki se lahko uporabljajo kot pogonske stopalke za pogon vozila namesto motorja.

Ni jih treba vgrajevati na stopalke, ki se uporabljajo za upravljanje ali samo kot naslon za nogo voznika ali sopotnika.

Vidni morajo biti od spredaj in zadaj.

6.7 ZADNJI ODSEVNIK, NETRIKOTNI

6.7.1 Število

Eden ali dva.

6.7.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.7.3 Razporeditev

6.7.3.1 Po višini: najmanj 250 in največ 900 mm nad tlemi.

6.7.3.2 Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.7.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 30° levo in desno za posamezni odsevnik; 30° navzven in 10° navznoter za vsak par odsevnikov; Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm.

6.7.5 Usmeritev

Nazaj.

6.8 SMERNA SVETILKA

6.8.1 Število

Dve na vsaki strani.

6.8.2 Namestitev

Dve sprednji smerni svetilki (kategorija 11 (5).;

Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 12 (5)).

6.8.3 Razporeditev

6.8.3.1 Po širini: 6.8.3.1.1 Za sprednji smerni svetilki morajo biti izpolnjene naslednje zahteve: (1) med svetlečima površinama mora biti razdalja najmanj 240 mm; (2) smerni svetilki morata biti vgrajeni zunaj navpičnih vzdolžnih ravnin, tangencialnih na zunanje robove svetlečih površin žarometov; (3) med svetlečo površino najbližje smerne svetilke in svetlečo površino žarometa s kratkim svetlobnim pramenom mora biti najmanj naslednja najmanjša razdalja: Najmanjša jakost svetlobe (v cd) Najmanjša razdalja (v mm) 90 75 175 40 250 20 400 ≤ 20 6.8.3.1.2 Pri zadnjih smernih svetilkah mora biti razdalja med notranjimi robovi dveh vidnih svetlečih površin najmanj 160 mm.

6.8.3.2 Po višini: najmanj 350 in največ 1 200 mm nad tlemi.

6.8.3.3 Po dolžini: referenčno središče zadnje smerne svetilke ne sme ležati več kot 300 mm pred prečno ravnino, ki poteka skozi zadnjo točko na vozilu.

6.8.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 20° navznoter in 80° navzven. Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm.

6.8.5 Usmeritev

Usmeritev sprednje smerne svetilke se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa.

6.8.6 Ne sme biti „kombinirana“ z nobeno drugo svetilko.

6.8.7 Ne sme biti „integrirana“ z nobeno drugo svetilko.

6.8.8 Električna vezava

Smerne svetilke se vklapljajo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na eni strani vozila se morajo vklapljati in izklapljati z eno napravo za upravljanje.

6.8.9 Druge zahteve

Spodaj naštete značilnosti se merijo le z obremenitvijo, ki je nujna za delovanje motorja in svetlobnih naprav, brez drugih obremenitev električnega sistema.

6.8.9.1 Pri vseh vozilih, pri katerih napaja smerne svetilke enosmerni tok, mora biti frekvenca utripanja smernih svetilk 90 ± 30 utripov na minuto.

6.8.9.1.1 Utripanje smernih svetilk na isti strani vozila je lahko sinhrono ali izmenično.

6.8.9.1.2 Svetilke prvič zasvetijo najkasneje eno sekundo po vklopu naprave za upravljanje smernih svetilk in prvič ugasnejo najpozneje eno sekundo in pol po tem vklopu.

6.8.9.2 Če je vozilo opremljeno s smernimi svetilkami, ki jih napaja izmenični tok, morajo pri vrtljajih motorja, ki ustrezajo hitrosti vozila med 50 in 100 % največje hitrosti vozila, smerne svetilke utripati s frekvenco 90 ± 30 utripov na minuto.

6.8.9.2.1 Utripanje smernih svetilk na isti strani vozila je lahko sinhrono ali izmenično.

6.8.9.2.2 Svetilke prvič zasvetijo najkasneje eno sekundo po vklopu naprave za upravljanje smernih svetilk in prvič ugasnejo najpozneje eno sekundo in pol po tem vklopu.

6.8.9.3 Če je vozilo opremljeno s smernimi svetilkami, ki jih napaja izmenični tok, morajo pri vrtljajih motorja od praznega teka, kakršnega navaja proizvajalec, do vrtljajev, ki ustrezajo 50 % največje hitrosti vozila, smerne svetilke utripati s frekvenco med 90 + 30 in 90 – 45 utripov na minuto.

6.8.9.3.1 Utripanje smernih svetilk na isti strani vozila je lahko sinhrono ali izmenično.

6.8.9.3.2 Svetilka prvič zasveti najkasneje eno sekundo po vklopu naprave za upravljanje smernih svetilk in prvič ugasne najpozneje eno sekundo in pol po izklopu smernih svetilk.

6.8.10 Pri okvari ene smerne svetilke, razen pri kratkem stiku, morajo druge smerne svetilke še naprej utripati ali ostati prižgane, vendar se mora frekvenca v teh okoliščinah razlikovati od predpisane, razen če je vozilo opremljeno z opozorilno napravo.

6.8.11 Opozorilna naprava

Obvezna, če smerne svetilke niso vidne vozniku: delujoča, zelena, utripajoča in/ali slišna. Ob okvari katere od smernih svetilk opozorilna naprava ugasne, ostane vklopljena ali spremeni frekvenco.

6.9 ZAVORNA SVETILKA

6.9.1 Število

Ena ali dve.

6.9.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.9.3 Razporeditev

6.9.3.1 Po višini: najmanj 250 ali največ 1 500 mm nad tlemi;

6.9.3.2 Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.9.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 45° levo in desno za posamezno svetilko: 45° navzven in 10° navznoter za vsak par svetilk; Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm.

6.9.5 Usmeritev

Nazaj.

6.9.6 Električna vezava

Zasveti mora vselej, kadar deluje vsaj ena od delovnih zavor.

6.9.7 Druge zahteve

Svetilnost zavornih svetilk mora biti občutno večja od svetilnosti zadnje pozicijske svetilke.

6.9.8 Opozorilna naprava

Prepovedana.

6.10 ZADNJA POZICIJSKA SVETILKA

6.10.1 Število

Ena ali dve.

6.10.2 Namestitev

Ni posebnih zahtev.

6.10.3 Razporeditev

6.10.3.1 Po višini: najmanj 250 in največ 1 500 mm nad tlemi;

6.10.3.2 Po dolžini: na zadnjem delu vozila.

6.10.4 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot : 80° levo in desno za posamezno svetilko: vodoravni kot je lahko 80° navzven in 45° navznoter za vsak par svetilk: Navpični kot : 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm.

6.10.5 Usmeritev

Nazaj.

6.10.6 Opozorilna naprava

Neobvezna, kombinirana z opozorilno napravo sprednje pozicijske svetilke.

6.10.7 Druge zahteve

Jih ni.

6.11 SVETLOBNA NAPRAVA ZADNJE REGISTRSKE TABLICE

6.11.1 Število

Ena. Naprava je lahko sestavljena iz več optičnih elementov, zasnovanih za osvetlitev prostora, namenjenega registrski tablici.

6.11.2 Namestitev Tako, da naprava osvetljuje prostor, namenjen registrski tablici. 6.11.3 Razporeditev 6.11.3.1 Po širini: 6.11.3.2 Po višini: 6.11.3.3 Po dolžini: 6.11.4 Geometrijska vidnost 6.11.5 Usmeritev

6.11.6 Opozorilna naprava

Neobvezna: njeno funkcijo opravlja opozorilna naprava, predpisana za pozicijsko svetilko.

6.11.7 Druge zahteve

Če je svetilka zadnje registrske tablice kombinirana z zadnjo pozicijsko svetilko, ki je integrirana v zavorno svetilko, se lahko fotometrične značilnosti svetilke zadnje registrske tablice med delovanjem zavorne svetilke spremenijo.

7. REGISTRACIJA VOZIL

Vlada lahko zahteva ali prepove prisotnost žarometa z dolgim svetlobnim pramenom iz odstavka 5.15.1 na vozilih, registriranih na njenem ozemlju, pod pogojem, da o tem obvesti generalnega sekretarja Združenih narodov v sporočilu o izvajanju tega pravilnika.

8. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) ob naslednjih zahtevah:

8.1 mopedi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5 in 6;

8.2 izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje, določene v Prilogi 5 k temu pravilniku;

8.3 organ, ki je podelil homologacijo za tip vozila, lahko kadar koli preveri skladnost kontrolnih postopkov, uporabljenih v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na leto.

9. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1 Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgoraj navedene zahteve niso izpolnjene.

9.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA GLEDE NA VGRADNJO SVETLOBNIH IN SVETLOBNO-SIGNALNIH NAPRAV

10.1 Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Organ lahko potem: 10.1.1 oceni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali 10.1.2 od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

10.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom o podeljeni homologaciji, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12. PREHODNE DOLOČBE

12.1 Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

12.2 V obdobju 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti, navedenem v odstavku 12.1, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila v zvezi s številom in načinom vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav izpolnjuje zahteve iz sprememb 01 tega pravilnika.

12.3 Obstoječe homologacije, podeljene v skladu s tem pravilnikom pred datumom iz odstavka 12.2, ostanejo veljavne. V primeru vozil, ki so bila prvič registrirana več kot štiri leta po datumu začetka veljavnosti iz odstavka 12.1, lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo tip vozila v zvezi s številom in načinom vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

13. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

(1) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(2) Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(3) Merjenje kromatskih koordinat svetlobe, ki jo oddajajo svetilke, ni sestavni del tega pravilnika.

(4) Žarometi razreda A Pravilnika št. 113 z moduli LED le na vozilih, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 km/h.

(5) Lahko se nadomestita s smernima svetilkama kategorije 1 oziroma 2 iz Pravilnika št. 6.

PRILOGA 1 SPOROČILO (največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK VZOREC A (Glej odstavek 4.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na moped, pomeni, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 74 pod številko homologacije 012439. Prvi dve števki homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 74, kakor je bil spremenjen s spremembami 01. VZOREC B (Glej odstavek 4.5 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na moped, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 74 in št. 78 (1). Števke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 74 vključeval serijo sprememb 01, Pravilnik št. 78 pa je že vključeval serijo sprememb 02. (1) Navedeno le kot primer.

PRILOGA 3 POVRŠINE SVETILK, REFERENČNA OS IN REFERENČNO SREDIŠČE TER KOTI GEOMETRIJSKE VIDNOSTI SVETLEČA POVRŠINA V PRIMERJAVI S POVRŠINO SEVANJA (Glej odstavka 2.9 in 2.8 tega pravilnika.) RISBA A Svetleča površina Površina sevanja Robova sta a in b c in d RISBA B Svetleča površina Površina sevanja svetlobo Robova sta a in b c in d

PRILOGA 4 VIDNOST RDEČE SVETLOBE OD SPREDAJ IN BELE SVETLOBE OD ZADAJ (Glej odstavek 5.9 tega pravilnika) Slika 1 Vidnost rdeče svetlobe od spredaj Slika 2 Vidnost bele svetlobe od zadaj