Protokol

na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji o spremembi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek

VISOKE POGODBENICE tega protokola, države članice Evropske unije, SO SE –

SKLICUJOČ na Akt Sveta Evropske unije z dne 8. maja 2003,

KER je carinsko sodelovanje v Evropski uniji pomemben sestavni del območja svobode, varnosti in pravice,

KER je izmenjava podatkov med carinskimi službami različnih držav članic bistvenega pomena za takšno sodelovanje,

IZVAJAJOČ sklepe z zasedanja Evropskega sveta 15. in 16. oktobra 1999 v Tampereju, v skladu s katerimi

- naj se največja možna korist iz sodelovanja med pristojnimi organi držav članic doseže pri preiskovanju čezmejnega kriminala (točka 43 sklepov),

- je treba doseči uravnotežen razvoj ukrepov za boj proti kriminalu na ravni celotne Unije in hkrati ščititi svobodo in ustavne pravice posameznikov kot tudi gospodarskih subjektov (točka 40 sklepov), in

- hujša dejanja gospodarskega kriminala čedalje bolj vključujejo vidike davčnih in carinskih predpisov (točka 49 sklepov),

OB UPOŠTEVANJU dejstva, da je v svoji Resoluciji z dne 30. maja 2001 o strategiji za carinsko unijo [1] Svet:

- soglašal, da mora biti glavni cilj učinkovito izboljšanje sodelovanja v boju proti goljufijam in drugim dejanjem, ki ogrožajo varnost oseb in blaga,

- poudaril, da igra carina pomembno vlogo v boju proti čezmejnemu kriminalu s preprečevanjem, odkrivanjem in, v skladu z nacionalnimi pristojnostmi carine, s preiskovanjem in pregonom kriminalnih dejavnosti na področju fiskalnih goljufij, pranja denarja kot tudi trgovanja s prepovedanimi drogami in drugim nedovoljenim blagom, in

- poudaril, da morajo zaradi raznolikosti nalog, ki so jim dodeljene, carinski organi delati tako v kontekstu Skupnosti kot v kontekstu sodelovanja v okviru naslova VI Pogodbe o Evropski uniji,

GLEDE NA TO, da Carinski informacijski sistem, vzpostavljen na podlagi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene [2], dovoljuje vpis osebnih podatkov izključno v namen opazovanja in poročanja, tajnega nadzora ali posebnih pregledov (člen 5 Konvencije), in da je treba za vse dodatne namene dopolniti pravno podlago,

ZAVEDAJOČ SE dejstva, da trenutno ni možno sistematično po elektronski poti izmenjevati informacij glede obstoja datotek o preiskovanju o tekočih ali zaključenih preiskavah med vsemi pristojnimi organi in tako ustrezno usklajevati njihovih preiskav, in da bi se moral Carinski informacijski sistem uporabljati v ta namen,

ZAVEDAJOČ SE dejstva, da ugotovitve vrednotenja podatkovnih baz III. stebra kažejo na potrebo po medsebojnem dopolnjevanju teh sistemov,

KER bi se morala, v zvezi s shranjevanjem, obdelavo in uporabo osebnih podatkov na področju carin, spoštovati načela, določena v Konvenciji Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 za zaščito posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in točke 5.5 Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope R(87)15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju,

ZAVEDAJOČ SE, da v skladu s točko 48 delovnega načrta Sveta in Komisije z dne 3. decembra 1998 o tem, kako najbolje izvajati določbe Amsterdamske pogodbe v območju svobode, varnosti in pravice [3], obstaja potreba po preučitvi, če in kako bi lahko Evropski policijski urad (Europol) imel dostop do carinskega informacijskega sistema –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Konvencija o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene [4], se spremeni na naslednji način:

1. za poglavjem V se vstavijo naslednja tri poglavja:

"POGLAVJE V A

VZPOSTAVITEV IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

Člen 12A

1. Poleg podatkov v skladu s členom 3 vsebuje Carinski informacijski sistem podatke v skladu s tem poglavjem v posebni podatkovni bazi, v nadaljevanju "identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek". Brez poseganja v določbe tega poglavja in poglavij V B in V C, se vse določbe te konvencije uporabljajo tudi za identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek.

2. Cilj identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek je omogočiti nacionalnim organom, imenovanim v skladu s členom 7, ki so pristojni za izvajanje carinskih preiskav, da pri odpiranju datoteke o ali preiskovanju ene ali več oseb ali podjetij, prepoznajo pristojne organe drugih držav članic, ki preiskujejo ali so preiskovali te osebe ali podjetja, da bi, preko informacij o obstoju datotek o preiskovanju, dosegli cilje, navedene v členu 2(2).

3. Za namen identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pošlje vsaka država članica drugim in odboru, navedenem v členu 16, seznam hujših kršitev njene nacionalne zakonodaje.

Ta seznam vsebuje samo kršitve, ki se kaznujejo:

- z odvzemom prostosti ali varnostnim ukrepom najmanj 12 mesecev, ali

- z denarno kaznijo najmanj 15000 EUR.

4. Če država članica, ki pridobiva podatke iz identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek, zahteva nadaljnje informacije o shranjeni datoteki o preiskovanju osebe ali podjetja, zaprosi za pomoč državo članico vpisnico na podlagi veljavnih predpisov o medsebojni pomoči.

POGLAVJE V B

DELOVANJE IN UPORABA IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

Člen 12B

1. Pristojni organi vnesejo podatke iz datotek o preiskovanju v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek za namene, določene v členu 12A(2). Podatki pokrivajo samo naslednje kategorije:

(i) osebo ali podjetje, ki je ali je bila predmet datoteke o preiskovanju pristojnega organa države članice, in:

- za katero se v skladu z nacionalno zakonodajo države članice sumi, da izvršuje ali je izvršila ali sodeluje ali je sodelovala pri izvršitvi hujše kršitve nacionalne zakonodaje, ali

- je predmet poročila, ki ugotavlja, da je prišlo do kršitve, ali

- ji je bila za kršitev izrečena sankcija v upravnem ali sodnem postopku;

(ii) področje, ki ga pokriva datoteka o preiskovanju;

(iii) ime, državljanstvo in naslov organa države članice, ki vodi primer, skupaj s številko datoteke.

Podatki iz točk (i) do (iii) se vnesejo v zapise podatkov ločeno za vsako osebo ali podjetje. Povezave med zapisi podatkov niso dovoljene.

2. Osebni podatki iz odstavka 1(i) lahko obsegajo samo:

(i) za osebe: ime, priimek, dekliški priimek, vzdevke, datum in kraj rojstva, državljanstvo in spol;

(ii) za podjetja: naziv podjetja, naziv, pod katerim se vodijo posli, registrirani sedež in številka zavezanca za DDV.

3. Podatki se v skladu s členom 12E vnesejo za omejeno obdobje.

Člen 12C

Državi članici ni potrebno v posameznem primeru vnašati podatkov v skladu s členom 12B, ko in dokler bi to škodovalo javnemu redu ali drugim bistvenim interesom države članice, zlasti v zvezi z varstvom podatkov.

Člen 12D

1. Vnos podatkov v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek in njihovo iskanje je v izključni pristojnosti organov iz člena 12A(2).

2. Vsako iskanje v identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek zajema naslednje osebne podatke:

(i) za osebe: ime in/ali priimek in/ali dekliški priimek in/ali vzdevki in/ali datum rojstva;

(ii) za podjetja: naziv podjetja in/ali naziv, pod katerim se vodijo posli, in/ali številka zavezanca za DDV.

POGLAVJE V C

OBDOBJE HRAMBE PODATKOV V IDENTIFIKACIJSKI PODATKOVNI BAZI CARINSKIH DATOTEK

Člen 12E

1. Roki hrambe se določajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi države članice, ki vnaša podatke. Vendar pa se naslednji roki, ki začnejo teči z dnem, ko so bili podatki vneseni v datoteko, nikakor ne smejo prekoračiti:

(i) podatki, ki se nanašajo na trenutne datoteke o preiskovanju, se ne hranijo dlje kot tri leta, če v tem času ni bilo ugotovljeno, da je prišlo do kršitve; podatki se izbrišejo pred potekom tega roka, če je preteklo eno leto od zadnjega preiskovalnega dejanja;

(ii) podatki o datotekah o preiskovanju, s katerimi se ugotavlja, da je do kršitve prišlo, a še ni bila izrečena obsodba ali denarna kazen, se ne hranijo dlje kot šest let;

(iii) podatki o datotekah o preiskovanju, ki so pripeljali do izreka obsodbe ali denarne kazni, se hranijo največ 10 let.

2. V vseh fazah preiskave, navedenih v odstavku 1(i), (ii) in (iii), se takoj izbrišejo vsi podatki, ki se nanašajo na osebo ali podjetje, ko se na podlagi zakonov in drugih predpisov države članice vpisnice to osebo ali podjetje v smislu člena 12B izloči iz preiskave.

3. Podatki se samodejno izbrišejo iz identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek na dan, ko je prekoračen najdaljši rok hrambe podatkov, določen v odstavku 1."

;

2. v členu 20 se besede "Člen 12(1) in (2)" nadomestijo s "Člena 12(1) in (2) in 12E".

Člen 2

1. Države članice sprejmejo ta protokol v skladu s svojimi ustavnimi pravili.

2. Države članice depozitarja uradno obvestijo o zaključku postopkov, ki so po njihovih ustavnih pravilih potrebni za sprejetje tega protokola.

3. Ta protokol začne za osem držav članic veljati 90 dni po tem, ko uradno obvestilo iz odstavka 2 pošlje tista država, ki kot članica Evropske unije v času, ko Svet sprejme akt o sestavi tega protokola, kot osma izpolni to formalnost. Če Konvencija do tega dne še ni začela veljati, začne ta protokol za osem držav članic veljati z dnem začetka veljavnosti Konvencije.

4. Vsako uradno obvestilo, ki ga država članica pošlje po prejemu osmega uradnega obvestila na podlagi odstavka 2, ima za posledico, da začne med to državo članico in tistimi državami članicami, za katere je ta protokol že začel veljati, ta protokol veljati 90 dni po takšnem uradnem obvestilu.

5. Države članice v identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek vnesejo samo podatke, ki so zbrani v preiskavah po začetku veljavnosti tega protokola.

Člen 3

1. K temu protokolu lahko pristopi vsaka država, ki postane članica Evropske unije in ki pristopi h Konvenciji.

2. Besedilo tega protokola je v jeziku pristopne države, ki ga sestavi Svet Evropske unije enako verodostojno.

3. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju.

4. Ta protokol začne veljati za vsako državo, ki pristopi k njemu, 90 dni po deponiranju njenih pristopnih listin ali z dnem začetka veljavnosti tega protokola, če Protokol še ni začel veljati v času navedenega roka 90 dni, pa pod pogojem, da Konvencija za državo velja.

Člen 4

Za vsako državo, ki postane članica Evropske unije in pristopi h Konvenciji v skladu s členom 25 po začetku veljavnosti tega protokola, se šteje, da je pristopila h Konvenciji, kakor je bila spremenjena s tem protokolom.

Člen 5

Depozitar tega protokola je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

Depozitar v Uradnem listu Evropske unije objavi informacije o poteku sprejemanja in pristopih, izjave ter vsa druga uradna obvestila v zvezi s tem protokolom.

V Bruslju, dne osmega maja dva tisoč tri, v edinem izvirniku v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, izvirnik pa je deponiran v arhivih generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

Pour le Royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien

+++++ TIFF +++++

På Kongeriget Danmarks vegne

+++++ TIFF +++++

Für die Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Ελληνική Δημοκρατία

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de España

+++++ TIFF +++++

Pour la République française

+++++ TIFF +++++

Thar cheann Na hÉireannFor Ireland

+++++ TIFF +++++

Per la Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

Für die Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Pela República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Suomen tasavallan puolestaFör Republiken Finland

+++++ TIFF +++++

För Konungariket Sverige

+++++ TIFF +++++

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

[1] UL C 171, 15.6.2001, str. 1.

[2] UL C 316, 27.11.1995, str. 34.

[3] UL C 19, 23.1.1999, str. 1.

[4] UL C 316, 27.11.1995, str. 34.

--------------------------------------------------