ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta

z dne 11. novembra 1991

o opustitvi uporabe Sporazumov med Evropsko skupnostjo, njenimi državami članicami in Socialistično federativno republiko Jugoslavijo

(91/586/ESPJ, EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA SO

ker so Evropska skupnost in njene države članice s Socialistično federativno republiko Jugoslavijo sklenile Sporazum o sodelovanju, z njim povezane protokole in druge pravne akte, kot tudi Sporazum o ESPJ izdelkih;

ker so se, v svojih deklaracijah z dne 5. in 28. oktobra 1991, Evropska skupnost in njene države članice, ki so se srečale v okviru Evropskega političnega sodelovanja, seznanile s krizo v Jugoslaviji; ker je Varnostni svet Združenih narodov v resoluciji 713 (1991) izrazil skrb, da bi podaljševanje te situacije predstavljalo nevarnost mednarodnemu miru in varnosti;

ker nadaljevanje sovražnosti in njihove posledice na gospodarske in trgovinske odnose, tako med jugoslovanskimi republikami kot Skupnostjo, pomenijo veliko spremembo pogojev, pod katerimi sta bila sklenjena Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Socialistično federativno republiko Jugoslavijo [1] in njegovi protokoli, kot tudi Sporazum Evropske skupnosti za premog in jeklo; ker zbuja dvom glede izvajanja takšnih sporazumov in protokolov;

ker ugovor Evropske skupnosti in njenih držav članic, ki so se srečale v okviru evropskega političnega sodelovanja dne 6. oktobra 1991 v Haarzuilensu, ki zahteva skladnost s Sporazumom o ustavitvi ognja, sklenjenem v Haagu dne 4. oktobra 1991, ni bil upoštevan;

ker so v izjavi z dne 6. oktobra 1991 Evropska skupnost in njene države članice, ki so se srečale v okviru evropskega političnega sodelovanja, objavile svojo odločitev, da prekinejo sporazume med Skupnostjo in Jugoslavijo, če sporazum, sprejet v Haagu dne 4. oktobra 1991 med pogodbenicama v sporu, v prisotnosti predsednika Sveta Evropskih skupnosti in predsednika konference o Jugoslaviji, ne bo upoštevan;

ker je Skupnost začela z ustreznimi postopki za odpoved zgoraj navedenih sporazumov;

po priporočilu Komisije,

SKLENILI:

1. Izvajanje zgoraj navedenih sporazumov se takoj prekine.

2. Ta Sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 11. novembra 1991

Predsednik

H. J. Simons

[1] UL L 41, 14.2.1983, str. 1.

--------------------------------------------------
1.

bi bilo treba Evropski uniji in njenim državam članicam omogočiti, da izvajajo svoje pristojnosti in vlogo pri pripravi, pogajanjih in sprejemanju, med drugim, pravil, standardov in smernic Svetovne protidopinške agencije (WADA);
6.

SE STRINJAJO, da bi morale države članice in Komisija v obdobju, ki ga pokriva ta delovni načrt, tj. do konca leta 2018, glede na trenutne razmere v okviru sodelovanja na ravni EU prednostno obravnavati v nadaljevanju navedene teme. V skladu s prednostnimi nalogami iz skupnega poročila o mladih za leto 2015 so cilji krepitve mladinskega dela in medsektorskega sodelovanja: A. večja socialna vključenost vseh mladih, ob upoštevanju temeljnih evropskih vrednot; B. večja udeležba vseh mladih v demokratičnem in državljanskem življenju v Evropi; C. lažji prehod mladih iz mladosti v odraslost, zlasti pri vključevanju na trg dela; D. podpora zdravju in dobremu počutju mladih, tudi duševnemu zdravju; E. pomoč pri reševanju izzivov in izkoriščanju priložnosti, ki jih digitalna doba predstavlja za mladinsko politiko, mladinsko delo in mlade; F. pomoč pri odzivanju na priložnosti in izzive, ki se pojavljajo ob vse večjem številu mladih migrantov in beguncev v Evropski uniji.
2.

ukvarjanje s telesno dejavnostjo je eden najučinkovitejših načinov za preprečevanje nenalezljivih bolezni in debelosti (6). Obstaja tudi vse več dokazov o pozitivnem sorazmerju med vadbo in duševnim zdravjem ter kognitivnimi procesi (7). Pomanjkanje telesne dejavnosti škoduje ne le zdravju ljudi, temveč tudi zdravstvenim sistemom ter gospodarstvu na splošno, saj telesna nedejavnost povzroča znatne neposredne in posredne gospodarske stroške (8). Telesna dejavnost je zaradi svojih koristi v zvezi s preventivo, zdravljenjem in rehabilitacijo koristna v vseh starostnih obdobjih ter posebej pomembna glede na starajoče se evropsko prebivalstvo in za ohranjanje visoke kakovosti življenja pri vseh starostih;
—

v okviru mehanizmov, kot so evropske in nacionalne kampanje o mladinskem delu, dajo na voljo dovolj informacij o mladinskem delu in omogočijo dostop do njih ter okrepijo sinergije in skladnost med pobudami Evropske unije, Sveta Evrope in drugih akterjev na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni,
Dogodki, za katere so bili zabeleženi podatki (5)

Od –100 km/h do +100 km/h

Od 0 do 250 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Obvezno – se ne zahteva, če je vzdolžni pospešek zabeležen pri ≥ 500 Hz z zadostnim razponom in ločljivostjo za izračun delte-V z zahtevano točnostjo

Od –100 km/h do +100 km/h

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Od 0 do 250 km/h

Od –5,0 do 0 s

Od 0 do 100 %

Od –5,0 do 0 s

Od –5,0 do 0 s

Od 0 do 60 000

Od 0 do 60 000

od 0 do 250 ms

Sprožitev čelne zračne blazine, čas do sprožitve v primeru enostopenjske zračne blazine ali čas do prve stopnje sprožitve v primeru večstopenjske zračne blazine, voznik

Od 0 do 250 ms

Sprožitev čelne zračne blazine, čas do sprožitve v primeru enostopenjske zračne blazine ali čas do prve stopnje sprožitve v primeru večstopenjske zračne blazine, sovoznik

Od 0 do 5,0 s

Čas od dogodka 1 do dogodka 2

od –50 do +50 g

Od 0 do 250 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Od –50 do +50 g

Od 0 do 250 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Od –5 g do +5 g

Od –1,0 do 5,0 s (9)

Od –100 km/h do +100 km/h

Od 0 do 250 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Obvezno – se ne zahteva, če je bočni pospešek zabeležen pri ≥ 500 Hz ter z zadostnim razponom in ločljivostjo za izračun delte-V z zahtevano točnostjo

Od –100 km/h do +100 km/h

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Čas, največja delta-V, bočna

Obvezno – se ne zahteva, če je bočni pospešek zabeležen pri ≥ 500 Hz

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

Ni relevantno

Od 0 do 300 ms ali od 0 do časa konca dogodka plus 30 ms, kar koli od tega je krajše

± 3 ms

2,5 ms
(b)

Preizkusna metoda z uporabo napajalnika z enosmernim tokom, voltmetra in ampermetra Napajalnik z enosmernim tokom, voltmeter in ampermeter so povezani z merilnimi točkami (običajno električno šasijo in električno prevodnim ohišjem / pregrado za električno zaščito). Napetost napajalnika z enosmernim tokom je nastavljena tako, da je tok najmanj 0,2 A. Izmerita se tok „I“ in napetost „U“. Upornost „R“ se izračuna z naslednjo formulo: R = U / I Upornost R je manj kot 0,1 Ω. Opomba: Če se za merjenje napetosti in toka uporabijo dovodne žice, je vsaka dovodna žica neodvisno priključena na pregrado za električno zaščito / ohišje /električno šasijo. Terminal za merjenje napetosti in toka je lahko skupen. Primer preizkusne metode z uporabo napajalnika z enosmernim tokom, voltmetra in ampermetra je prikazan v nadaljevanju.
3.3

V vlogi so navedeni številka tipa ali homologacijska številka žarometov ali oblike in mere žarometov, za katere je čistilnik predviden, priložijo pa se ji spodaj navedeni dokumenti ali vzorci v treh izvodih, ki vsebujejo naslednje elemente: 3.3.1 risbe, ki dovolj podrobno prikazujejo vgradnjo v vozilo, pritrditev brisalcev, šob ali ustreznih delov glede na žaromete, položaj homologacijske oznake in uporabljeni način čiščenja; če je ustrezno, je na risbah prikazan tudi del svetleče površine žarometa, pomemben za čistilnik; 3.3.2 specifikacijo tipov ali homologacijske številke žarometov, za katere je čistilnik predviden, če se čisti samo del leče, ali specifikacijo glavnih mer (premera in polmera ukrivljenosti leče), če se čisti celotna leča; 3.3.3 seznam delov, ki sestavljajo čistilnik za žaromete, in njihovih risb (npr. črpalke, šobe, ventili, motorji in brisalci); 3.3.4 kratek tehnični opis, v katerem so navedeni trajanje obdobja čiščenja, poraba čistilne tekočine v obdobju čiščenja in najmanjša prostornina zagotovljene posode; 3.3.5 za vsak tip žarometa en vzorec, namenjen vgraditvi na levo stran vozila, in en vzorec, namenjen vgraditvi na desno stran vozila, skupaj z ustreznimi žarometi, ki so v skladu z opisom iz odstavka 3.3.1 nameščeni na ustrezne vpenjalne naprave, namenjene za preizkus, ali na vzorčna vozila tipov, ki jih je treba homologirati, tako da lahko čistilnik in žarometi normalno delujejo. Pri žarometih za vožnjo po desni strani cestišča in žarometih za vožnjo po levi strani cestišča zadostuje, da se preizkusi samo en komplet žarometov za vožnjo po eni strani cestišča, ne za obe strani vožnje; 3.3.6 ločena cela naprava za čiščenje žarometov; 3.3.7 navodila za namestitev v primeru homologacije čistilnika za žaromete; 3.3.8 na zahtevo tehnične službe, pristojne za izvajanje homologacijskih preizkusov, tehnično dokumentacijo in dodatne vzorce; 3.3.9 če se tip čistilnika za žaromete razlikuje od že homologiranega tipa le po blagovnem imenu ali znamki, zadošča, da se predložijo: 3.3.9.1 izjava proizvajalca čistilnika za žaromete, da je predloženi tip enak tipu, ki je bil že homologiran (drugo je le blagovno ime ali znamka), da ga je izdelal isti proizvajalec in je označen z njegovo homologacijsko kodo; 3.3.9.2 dva vzorca z novim blagovnim imenom ali znamko ali enakovredna dokumentacija.
SL Uradni list Evropske unije L 45/1

Obvestilo o začetku veljavnosti Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije

Postopek iz člena 14(1) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1), se je zaključil 29. januarja 2015, zato bo ta sporazum začel veljati 1. marca 2015.

(1) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.
2.5

V tem pravilniku „matično vozilo“ v zvezi s sistemom za UNP in sistemom za SZP pomeni vozilo, izbrano za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz tega pravilnika in na katerega se sklicujejo člani družine. 2.5.1 V skladu s tem pravilnikom je „član družine“ vozilo, ki ima s svojim matičnim vozilom skupne naslednje bistvene značilnosti: Opredelitev družine temelji na značilnostih originalnega vozila. 2.5.1.1 (a) Proizvaja ga isti proizvajalec vozil. (b) Uvrščeno je v isto kategorijo M1, M2, M3, N1, N2 ali N3. Vozila kategorij M1 in N1 razreda I lahko spadajo v isto družino. (c) Zanj veljajo enake mejne vrednosti emisij ali tiste, navedene v prejšnjih spremembah pravilnika, ki se uporablja. (d) Če ima sistem za dovajanje plina osrednjo enoto za odmerjanje za celoten motor, ima homologirano izhodno moč med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila. Če ima sistem za dovajanje plina ločeno enoto za odmerjanje za vsak valj, ima homologirano izhodno moč na valj med 0,7- in 1,15-kratnikom moči motorja matičnega vozila. (e) Napajanje z gorivom in proces zgorevanja (vbrizgavanje: neposredno ali posredno, enotočkovno ali večtočkovno). (f) Ima enak sistem za uravnavanje onesnaževanja: (i) enak tip katalizatorja, če je vgrajen (tristezni, oksidacijski, DeNOx); (ii) vpihavanje zraka (z ali brez); (iii) vračanje izpušnih plinov (EGR) (z ali brez). Če preskušeno vozilo ni bilo opremljeno z vpihavanjem zraka ali sistemom EGR, so dovoljeni motorji s temi napravami. 2.5.1.2 V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(a) lahko družina vozil vključuje tudi vozila, ki jih proizvajajo drugi proizvajalci vozil, če se lahko homologacijskemu organu dokaže, da sta uporabljena enak tip motorja in enaka strategija za uravnavanje emisij. 2.5.1.3 V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(d): (a) če je vgrajena osrednja enota za odmerjanje za celotno vozilo in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2; (b) če je vgrajena ločena enota za odmerjanje za vsak valj in predstavitev pokaže, da sta lahko dve vozili, ki za gorivo uporabljata plin, člana iste družine, vendar imata različno homologirano izhodno moč P1 in P2 (P1 < P2), in sta obe vozili preskušeni, kot da sta matični vozili, se družinska vez šteje za veljavno za vsako vozilo, ki ima homologirano izhodno moč med 0,7*P1 in 1,15*P2. 2.5.1.4 V zvezi z zahtevo iz odstavka 2.5.1.1(f) se v primeru sistema „nadrejeno-podrejeno“ iz odstavka 2.1.6 družinska vez šteje za veljavno ne glede na prisotnost vpihavanja zraka ali sistema EGR.
1.5

Na zahtevo proizvajalca ter če se strinjata tehnična služba in homologacijski organ pogodbenice, se lahko homologacija podeli za vozila kategorije M3 (razreda III ali B), katerih največja tehnično dovoljena masa je večja od 10 ton, z vstran obrnjenimi sedeži, pod pogojem, da so ti vstran obrnjeni sedeži postavljeni skupaj v zadnjem delu vozila in tvorijo sedišče z največ deset sedeži. Takšni vstran obrnjeni sedeži so opremljeni vsaj z naslonom za glavo in dvotočkovnim varnostnim pasom z zategovalnikom, homologiranim v skladu s Pravilnikom št. 16. Poleg tega pritrdišča za varnostne pasove izpolnjujejo zahteve glede mer in trdnosti, ki temeljijo na zahtevah iz Pravilnika št. 14. Upošteva se tudi, da je sedež obrnjen vstran in ne naprej ter da se preskusi in pregledi na tej podlagi ne opustijo. V sporočilu (Priloga 2) je opomba, v kateri je navedeno, da so bili vstran obrnjeni sedeži dovoljeni v skladu s tem odstavkom. Takšne homologacije se prenehajo podeljevati s 1. novembrom 2014 ali z datumom sprejetja enotnih določb o preskusih za vstran obrnjene sedeže (tj. tega pravilnika), določb v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov za takšne sedeže (tj. Pravilnika št. 14) ter vozila, opremljena z varnostnimi pasovi (tj. Pravilnika št. 16), kateri koli od teh datumov nastopi prej.
2.7

„Skrajni zunanji rob“ vozila pomeni, glede na bočne strani vozila, ravnino, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino vozila in poteka skozi skrajni bočni rob vozila, ter glede na prednji in zadnji del vozila ravnino, ki je pravokotna na ravnino in poteka skozi prednje in zadnje robove vozila, pri čemer se ne upošteva štrlečih delov: 2.7.1 pnevmatik blizu dotikališča s tlemi in priključki za ugotavljanje tlaka v pnevmatikah; 2.7.2 kakršnih koli naprav za preprečevanje zdrsa koles, ki so lahko nameščene na kolesih; 2.7.3 vzvratnih ogledal; 2.7.4 bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter parkirnih svetilk; 2.7.5 delov, nameščenih na odbijače, vlečnih naprav in izpušnih cevi, glede na prednji in zadnji del vozila.
7.1

Odsevne naprave morajo izpolnjevati zahteve glede mer in oblike ter tudi kolorimetrične, fotometrične, fizične in mehanske zahteve iz prilog 5 do 11 in 13 k temu pravilniku. Preskusna postopka sta opisana v Prilogi 4 (razreda IA in IIIA), Prilogi 14 (razred IVA) in Prilogi 16 (razreda IB in IIIB).
(10)

sredstev in ciljev, o katerih so v Evropski uniji v zadnjih letih že dosegli dogovor v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, ter odprte metode koordinacije za socialno zaščito in socialno vključenost, ki so za boljše usklajevanje družinskega, zasebnega in poklicnega življenja ter za politične odzive na demografske spremembe zelo pomembni, in sicer: — cilja, dogovorjenega na Evropskem svetu leta 2000 v Lizboni, da se do leta 2010 doseže nad 60-odstotni delež zaposlenosti pri ženskah; — poziva Evropskega sveta leta 2001 v Stockholmu k oblikovanju kazalnikov o zagotavljanju varstva otrok in oskrbe za druge vzdrževane člane ter o sistemu družinskih dajatev; — zaveze Evropskega sveta leta 2002 v Barceloni, da se do leta 2010 zagotovi otroško varstvo za najmanj 90 % otrok, starih od 3 do 6 let, in za najmanj 33 % otrok, starih manj kot tri leta; — poziva državam članicam v okviru Evropskega sveta spomladi leta 2006 (8), ponovljenega marca leta 2007 (9), naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za hitro in bistveno zmanjšanje revščine otrok, pri čemer bodo imeli vsi otroci enake možnosti ne glede na njihovo socialno okolje;
1.

Razvoj spretnosti in veščin je ključni element strategij za vseživljenjsko učenje. Te morajo vključevati pridobivanje ključnih veščin in temeljiti na učinkovitih splošnih sistemih izobraževanja in usposabljanja, iz katerih izhajajo posamezniki, ki si vse življenje želijo obnavljati in razvijati svoje spretnosti in veščine. Treba je poskrbeti, da bosta poklicno izobraževanje in usposabljanje ter splošno izobraževanje enako cenjena, ter spodbujati povezave med njima. Pri spodbujanju posameznikov, da ti razvijajo in obnavljajo svoje spretnosti in veščine, igra pomembno vlogo tudi vseživljensko usmerjanje.
2.

Da bodo informacije iz točk C in D, druge alineje tretjega pododstavka točk E, in točke F, G, H in I Priloge I k resoluciji z dne 23. junija 1981 na razpolago v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovenskem in slovaškem jeziku, v skladu z določbami omenjene resolucije glede drugih uradnih jezikov držav članic Evropske unije. Države članice bodo upoštevale to spremembo pri tiskanju novih zalog potnih listov, najkasneje pa do 1. januarja 2007.
(1)

V skladu s členom 7 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi imenovanja Petra Georga XUEREBA za sodnika Sodišča bi bilo treba za preostanek njegovega mandata na Splošnem sodišču, to je do 31. avgusta 2019, imenovati sodnika Splošnega sodišča.
(6)

Zoltána CSEHIJA, Constantinos IILIOPOULOSA, Anno MARCOULLI in Deana SPIELMANNA bi bilo treba na novo imenovati za sodnike Splošnega sodišča za obdobje od 1. septembra 2016 do 31. avgusta 2022. Ker so namreč ti štirje sodniki že opravljali naloge sodnika Splošnega sodišča do 31. avgusta 2016 in jih še naprej opravljajo do sprejetja tega sklepa, bi jih bilo treba imenovati za nov mandat z učinkom na dan po datumu prenehanju prejšnjega mandata –
(1)

Mandati gospodov Petra JANNA, Christiaana TIMMERMANSA, Konrada SCHIEMANNA, Jiříja MALENOVSKEGA, Jean-Pierra PUISSOCHETA, gospe Ninon COLNERIC ter gospodov Stiga VON BAHRA, Antonia TIZZANA, Joséja Narcisa DA CUNHA RODRIGUESA, Pranasa KŪRISA, George-a ARESTISA, Anthonyja BORGA BARTHETA in Egilsa LEVITSA, sodnikov in sodnice Sodišča Evropskih skupnosti, kakor tudi mandati gospe Christine STIX-HACKL ter gospodov Philippa LÉGERA, Leenderta GEELHOEDA in Paola MENGOZZIJA, generalnih pravobranilcev Sodišča Evropskih skupnosti, se iztečejo 6. oktobra 2006.
SL Uradni list Evropske unije L 169/23

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE

z dne 1. maja 2004

o imenovanju sodnikov Sodišča prve stopnje

(2004/490/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 224 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 140,

ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija („Akt o pristopu iz leta 2003“), zlasti člena 46(1) in (2)(b),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 46(1) in (2)(b) Akta o pristopu iz leta 2003 predvideva imenovanje desetih sodnikov Sodišča prve stopnje. Petim od teh sodnikov se mandat izteče 31. avgusta 2004. Ti sodniki so določeni z žrebom. Drugim sodnikom se mandat izteče 31. avgusta 2007.

(2) Zato je treba v skladu z omenjenim členom in po opravljenem žrebu, določenem v tem členu, imenovati deset dodatnih sodnikov Sodišča prve stopnje.

(3) Desetega sodnika bo možno imenovati šele pozneje —

SKLENEJO:

Člen 1

Za sodnike Sodišča prve stopnje so za obdobje od 1. maja 2004 do 31. avgusta 2004 imenovani:

Küllike JÜRIMÄE

Savvas S. PAPASAVVAS

Ottó CZÚCZ

Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA

Daniel ŠVÁBY.

Člen 2

Za sodnike Sodišča prve stopnje so za obdobje od 1. maja 2004 do 31. avgusta 2007 imenovani:

Irena PELIKÁNOVÁ

Ingrīda LABUCKA

Vilenas VADAPALAS

Ena CREMONA.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. maja 2004.

Člen 4

Ta sklep je objavljen v Uradnem listu Evropske unije.
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 16. septembra 1998

o posredovanju Skupnega priročnika državam kandidatkam za vstop v EU

(SCH/Com-ex (98) 35 rev.2)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ker mora biti schengenski pravni red vključen v pravni red Evropske unije v skladu z ustreznim protokolom Amsterdamske pogodbe;

ker morajo v skladu s členom 8 tega protokola schengenski pravni red v celoti sprejeti in biti nanj ustrezno pripravljene vse države kandidatke;

ker predstavlja Skupni priročnik o kontrolah na zunanjih mejah pomemben sestavni del schengenskega pravnega reda, morajo biti države, s katerimi potekajo konkretna pogajanja o pristopu, z njim že sedaj seznanjene, da se lahko pripravijo na sprejem tega pravnega reda;

ker je treba v ta namen državam kandidatkam poslati Skupni priročnik o kontrolah na zunanjih mejah, razen določenih prilog, kakor tudi druge dokumente, kljub dejstvu, da so to zaupni dokumenti;

ker bo tem državam morda treba posredovati tudi javne sklepe in izjave Izvršnega odbora,

SKLENIL:

1. Sedanje predsedstvo lahko državam kandidatkam, s katerimi potekajo konkretna pogajanja o pristopu k Evropski uniji, pošlje Skupni priročnik o kontrolah na zunanjih mejah brez prilog 6b, 6c in 14b.

2. Centralno skupino se pooblasti, da v vsakem posameznem primeru odloči, ali se državam, s katerimi potekajo konkretna pogajanja o pristopu k Evropski uniji, pošljejo tudi drugi zaupni dokumenti.

3. Glede posredovanja priročnika, kakor je opredeljeno v prvi in drugi točki, je treba poudariti, da je to zaupni dokument. Država, ki sprejme Skupni priročnik o kontrolah na zunanjih mejah ali katerikoli drug zaupni dokument, se zavezuje, da bo z njim ravnala kot z zaupnim dokumentom.

4. Poleg tega sedanje predsedstvo lahko javne sklepe in izjave Izvršnega odbora ter druge dokumente, ki niso zaupni, pošlje državam in službam v službeno uporabo, če za to obstaja upravičen interes.

V Königswintru, 16. septembra 1998

Predsednik

M. Kanther

--------------------------------------------------
SL Uradni list Evropske unije L 57/38

Popravek Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma med državami AKP in ES

( Uradni list Evropskih skupnosti L 317 z dne 15. decembra 2000 )

(Slovenska posebna izdaja, poglavje 11, zvezek 35, str. 399)

Naslov Notranjega sporazuma na naslovni strani in strani 399 se spremeni:

besedilo:

se glasi: