L 373/128 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Po mednarodnem javnem pravu imajo samo  izvorna besedila UN/ECE pravni u činek. Status in 
datum začetka veljavnosti tega pravilnika je  treba preveriti v najnovejši razli čici dokumenta 
UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: 
http://www.unece.org/trans/main/w p29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Pravilnik št. 107 Ekonomske komisije Zdru ženih narodov za Evropo (UN/ECE) – 
Enotni predpisi o homologaciji vozil kategorije M 2 ali M 3 glede na splošno konstrukcijo 
 
Dopolnilo 106: Pravilnik št. 107 
 
Revizija 1 
 
ki vključuje: 
Spremembe 01 Pravilnika – datum veljavnosti: 12. avgust 2004 
Popravek 1 – 19. 10. 2004 Popravek 2 – 25. 1. 2006 
 
 1. PODRO ČJE UPORABE
 
1.1 Ta pravilnik velja za vsako enoni vojsko, dvonivojsko, togo ali zgibno vozilo 
kategorije M2 ali M3 1 / 
1.2 Zahteve tega pravilnika ne veljajo za naslednja vozila: 1.2.1 vozila za varovani prev oz potnikov, npr. zapornikov; 
1.2.2 vozila, posebej zasnovana za pre voz poškodovanih a li bolnih oseb 
(reševalna vozila); 
1.2.3 terenska vozila; 1.2.4 vozila, posebej zasnovana za prevoz šolskih otrok. 
1.3 Za naslednja vozila veljajo zahteve iz  tega pravilnika le toliko, da so v 
skladu s predvideno upo rabo in delovanjem: 
1.3.1 vozila, zasnovana za uporabo polic ije, varnostnih in oboroženih sil; 
1.3.2 vozila s sediš či, namenjenimi le za uporabo pri mirujo čem vozilu, vendar 
niso zasnovana za prevoz ve č kot osmih oseb (brez voznika), kadar se 
premikajo. Takšna vozila so na primer potujo če knjižnice, cerkve in 
ambulante. Sedeži, ki se uporabljajo v teh vozilih med vožnjo, morajo biti za uporabnike jasno razpoznavni.
 
2. OPREDELITVE 
                                                 
1/  Kot je dolo čeno v Prilogi 7 h Konsolidirani re soluciji o proizvodnj i vozil (R.E.3) 
(TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/129 
  V tem pravilniku: 
2.1 „vozilo “ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3 na podro čju uporabe, 
določenem v zgornjem odstavku 1. 
2.1.1 Vozila za ve č kot 22 potnikov, brez  voznika, se delijo  v tri razrede: 
2.1.1.1 „razred I “: vozila s prostori za stoje če potnike, da je omogo čeno pogosto 
premikanje potnikov v vozilu; 
2.1.1.2 „razred II “: vozila, izdelana predvsem za prevoz sede čih potnikov, z 
možnostjo prevoza stoje čih potnikov v prehodu in/ali na površini, ki ne 
presega površine dveh dvojnih sedežev; 
2.1.1.3 „razred III “: vozila, izdelana izklju čno za prevoz sede čih potnikov. 
2.1.1.4 Vozilo lahko spada v ve č razredov. V takem primer u se lahko homologira za 
vsak razred, v katerega spada. 
2.1.2 Vozila za prevoz do najve č 22 potnikov, brez voznika,  se delijo v dva razreda: 
2.1.2.1 „razred A “: vozila za prevoz stoje čih potnikov; vozilo tega razreda ima 
sedeže in prostor za prevoz stoje čih potnikov; 
2.1.2.2 „razred B “: vozila, ki niso izdelana za prevoz stoje čih potnikov; vozilo tega 
razreda nima prostora za prevoz stoje čih potnikov. 
2.1.3 „Zgibno vozilo “ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali ve č togih delov, ki so 
med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani, tako da lahko potniki prehajajo iz enega v drug del; togi deli so 
trajno povezani tako, da se lahko lo čijo le z napravami, ki se obi čajno dobijo 
v delavnicah. 
2.1.3.1 „Dvonivojsko zgibno vozilo
“ pomeni vozilo, sestavljeno iz dveh ali ve č togih 
delov, ki so med seboj zgibno povezani; prostori za potnike vsakega dela so med seboj povezani najmanj na enem nivoju, da potniki lahko prehajajo iz 
enega v drug del; togi deli so trajno povezani tako, da se lahko lo čijo le z 
napravami, ki se ponavadi dobijo v delavnicah. 
2.1.4 „Nizkopodni avtobus
“ pomeni vozilo razreda I, II ali A, pri katerem je 
najmanj 35 odstotkov površi ne, predvidene za stoje če potnike (ali v 
njegovem sprednjem delu vozila pri zg ibnih vozilih ali v spodnjem nivoju 
pri dvonivojskih vozilih), predstavlj a površino brez stopnic in ima dostop 
vsaj do enih delovnih vrat. 
2.1.5 „Karoserija “ pomeni samostojno tehni čno enoto, ki vklju čuje celotno 
notranjo in zunanjo posebno opremo vozila. 
2.1.6 „Dvonivojsko vozilo “ pomeni vozilo, pri katerem je prostor za potnike 
najmanj v enem delu predviden na dveh nivojih, ki sta drug nad drugim, 
vendar na zgornjem nivoju ni  prostora za prevoz stoje čih potnikov. 
L 373/130 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.1.7 „Samostojna tehni čna enota “ pomeni napravo, name njeno za uporabo kot del 
vozila in ki se lahko homologira lo čeno, vendar le v zvezi z enim ali ve č 
opredeljenimi tipi vozila. 
2.2 „Opredelitev tipa/tipov “ 
2.2.1 „Tip vozila “ pomeni vozila, ki se med seboj  ne razlikujejo v naslednjih 
bistvenih vidikih: 
 a)   proizvajalcu karoserije;  b)   proizvajalcu podvozja; 
 c)   zasnovi vozila (ve č od 22 potnikov ali do vklju čno 22 potnikov); 
 d)   zasnovi karoserije (enonivojsk a/dvonivojska, zgibna, nizkopodna); 
 e)   tipu karoserije, če je bila karoserija hom ologirana kot samostojna 
tehnična enota. 
2.2.2 „Tip karoserije
“ pri homologaciji kot posamezne tehni čne enote pomeni 
kategorijo karoserije, ki se bistveno ne razlikuje v naslednjih vidikih: 
 a)  proizvajalcu karoserije;  b)  zasnovi vozila (ve č od 22 potnikov ali do vklju čno 22 potnikov); 
 c)  zasnovi karoserije (enonivoj ska/dvonivojska, zgibna, nizkopodna); 
 d)  masi popolnoma opremljene karose rije vozila z dovoljenim odstopanjem 
10 odstotkov; 
 e)  tipih vozil, na katera se lahko vgradi tip karoserije. 2.3 „Homologacija vozila ali samostojne tehni čne enote
“ pomeni homologacijo 
tipa vozila ali tipa karoserije iz odstavka 2.2 gled e na konstrukcijske 
značilnosti, dolo čene v tem pravilniku. 
2.4 „Nadgradnja “ pomeni del karoserije, ki prispeva k trdnosti vozila pri 
prevračanju. 
2.5 „Delovna vrata “ pomeni vrata, ki so na menjena uporabi potnikov pri 
običajnih pogojih, medtem ko voznik sedi na svojem sedežu. 
2.6 „Dvojna vrata “ pomeni vrata, ki omogo čajo dva dostopna prehoda ali njima 
enakovreden dostopni prehod. 
2.7 „Drsna vrata “ pomeni vrata, ki se lahko odpirajo ali zapirajo tako, da se 
pomikajo vzdolž enega ali ve č ravnih ali približno ravnih vodil. 
2.8 „Zasilna vrata “ pomeni vrata, namenjena za izhod potnikov le izjemoma, 
zlasti v sili. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/131 
 2.9 „Okno za zasilni izhod “ pomeni okno, ne nujno zastekljeno, namenjeno za 
izhod potnikov le v sili. 
2.10 „Dvojno ali ve čkratno okno “ pomeni okno za zasilni iz hod, ki je razdeljeno 
na dva ali ve č delov z namišljeno/namišljenimi navpi čno/navpičnimi 
črto/črtami ali ravnino/ravninami, od ka terih vsak po merah in dostopu 
ustreza zahtevam, ki veljajo za obi čajen zasilni izhod v oknu. 
2.11 „L oputa za zasilni izhod“  pomeni odprtino v strehi ali v podu, namenjeno za 
izhod potnikov le v sili. 
2.12 „Zasilni izhod “ pomeni zasilna vrata, okno za zasilni izhod ali loputo za 
zasilni izhod. 
2.13 „Izhod “ pomeni delovna vrat a, notranje stopniš če, polstopniš če ali zasilni 
izhod. 
2.14 „Pod ali nivo “ pomeni del karoserije, katerega zgornja površina nosi stoje če 
potnike, noge sede čih potnikov in voznika ter članov posadke in na katerem 
so lahko pritrdiš ča sedežev. 
2.15 „Prehod “ pomeni prostor, ki omogo ča dostop potnikom od katerega koli 
sedeža ali vrste sedežev do drugega sedeža ali vrste sedežev ali do dostopnega prehoda od ali k delovn im vratom ali notranjemu stopniš ču ter 
prostoru za stoje če potnike; ta ne vklju čuje: 
2.15.1 300 mm prostora pred vsakim sed ežem; pri sedežih nad koloteki, 
usmerjenih v sredinski prehod, se lahko ta vrednost zmanjša na 225 mm; 
2.15.2 prosto ra nad površino stopnice ali stopniš ča ali 
2.15.3 prostora, dolo čenega za dostop le do enega sedeža ali ene vrste sedežev ali 
do nasprotni nameš čenih prečnih sedežih ali vrstah sedežev. 
2.16 „Dost opni prehod
“ pomeni prostor, ki sega v notranjost vozil a od delovnih 
vrat do skrajnega zuna njega roba zgornje st opnice (roba prehoda), 
notranjega stopniš ča ali polstopniš ča. Če pri vratih ni stopnice, se za 
dostopni prehod šteje prostor, izmerj en v skladu z odstavkom 7.7.1 priloge 3 
do oddaljenosti 300 mm od izhodiš čne lege notranje površine dvodelne 
preskusne ploš če. 
2.17 „Vozniški prostor “ pomeni prostor, dolo čen izključno za voznika, razen v 
nujnih primerih, v katerem so voznišk i sedež, volan, upravljalne naprave, 
instrumenti in druge naprave, potre bne za vožnjo in upravljanje vozila. 
2.18 „Masa vozila, pripravljenega za vožnjo “ pomeni maso neobremenjenega 
vozila s karoserijo in z na pravo za spenjanje pri vle čnih vozilih, 
pripravljenega za vožnjo, ali maso podvozja s kabino, če proizvajalec ne 
opremlja vozila z nadgradnjo in/ali napravo za spenjanje (vklju čno s 
hladilnim sredstvom, olji, 90 odstotkov goriva, 100 odstotkov drugih tekočin razen uporabljene vode, orodjem , rezervnim kolesom in voznikom 
L 373/132 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 (75 kg), pri avtobusih in potovalnih avtobusih pa tudi s članom posadke 
(75 kg), če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke). 
2.19 „Najve čja tehnično dovoljena masa vozila (M) “ pomeni najve čjo maso 
vozila na podlagi njegove konstrukcije in zmogljivosti, ki jo je dolo čil 
proizvajalec. Tehni čno dovoljena masa vozila se uporablja pri dolo čanju 
kategorije vozila. 
2.20 „Potnik “ pomeni osebo, ki ni ne voznik ne član posadke. 
2.21 „Potnik z zmanjšano zmožnostjo gibanja “ pomeni vse osebe, ki imajo 
težave pri uporabi javnega prevo za, npr. invalidne osebe (vklju čno z 
osebami z okvarjenimi čutili in duševno prizad etimi ter uporabniki 
invalidskih vozi čkov), osebe z okvaro okon čin, osebe nižje rasti, osebe s 
težko prtljago, starejše osebe, nose čnice, osebe z nakupovalnimi vozi čki ter 
osebe z otroki (vklju čno z otroki v vozi čkih). 
2.22 „Uporabnik invalidskega vozi čka“ pomeni osebo, ki zar adi oslabelosti ali 
invalidnosti za gibanje u porablja invalidski vozi ček. 
2.23 „ Član posadke “ pomeni osebo, dolo čeno za delo kot sovoznik ali morebitni 
pomočnik. 
2.24 „Prostor za potnike “ pomeni prostor, ki je namenjen uporabi potnikov, razen 
prostora, ki ga zasedajo stacionarne naprave, kot so na primer bari, čajne 
kuhinje, toaletni prostori ali prostori za prtljago/blago. 
2.25 „Del ovna vrata na energetski pogon “ pomeni delovna vrata, delujo ča 
izključno z energijo, ki ni miši čna energija, in katerih odpiranje in zapiranje, 
če nista samodejna, daljinsko upravlja voznik ali član posadke. 
2.26 „Samodejna delovna vrata “ pomeni delovna vrata na energetski pogon in ki 
se lahko odpirajo (razen z uporabo upravljalnih naprav v sili) le, kadar potnik vklju či upravljalno napravo in kadar upravljalne naprave vklju či 
voznik, nato pa se samodejno zaprejo. 
2.27 „Naprava za prepre čitev speljevanja
“ pomeni samodejno napravo, ki 
preprečuje speljevanje mirujo čega vozila. 
2.28 „Del ovna vrata, ki jih upravlja voznik “ pomeni delovna vrata, ki jih 
običajno odpira in zapira voznik. 
2.29 „Pre dnostni sedež “ pomeni sedež z dodatnim prostorom, namenjen potniku 
z omejeno mobilnostjo, in je ustrezno ozna čen. 
2.30 „Naprava za vkrcanje“ pomeni napra vo za olajšanje do stopa v vozila 
uporabniku invalidskega vozi čka, npr. dvižne ploš čadi, klančine itd. 
2.31 „Sistem za znižanje vozila “ pomeni sistem, ki v cel oti ali delno zniža ali 
dvigne karoserijo vozila glede na obi čajno lego pri vožnji. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/133 
 2.32 „Dvižna ploš čad“ pomeni napravo ali sistem s ploš čadjo, ki se lahko dviga 
in spušča med podom prostora za potnike in tlemi ali robnikom cestiš ča in 
tako omogo ča potnikom dostop v vozilo. 
2.33 „Klan čina“ pomeni napravo za premostitev praznine med prostorom za 
potnike in tlemi ali robnikom. 
2.34 „Prenosna klan čina“ pomeni klan čino, ki se lahko sname z nadgradnje 
vozila in jo lahko namesti voznik ali član posadke. 
2.35 „Snemljivi sedež “ pomeni sedež, ki se lahko pr eprosto odstrani iz vozila. 
2.36 „Sprednji del“ in „zad nji del“ pomenita sprednji del ali zadn ji del vozila 
glede na obi čajno smer vožnje in v skladu s te m se razlagajo tudi izrazi: 
„sprednji“, „skrajni sprednji“, „za dnji“ in „skrajni zadnji“ itd. 
2.37 „Notra nje stopniš če“ pomeni stopniš če, ki omogo ča povezavo med zgornjim 
in spodnjim nivojem. 
2.38 „Lo čeni oddelek “ pomeni prostor v vozilu, ki  ga lahko med vožnjo 
uporabljajo potniki ali posadka in je lo čen od ostalega pr ostora za potnike 
ali posadko ter je z njim povezan  s prehodom brez vrat, razen če pregrada 
omogoča potnikom pogled v sosednji prostor za potnike. 
2.39 „Polstopniš če“ pomeni stopniš če, ki se za čenja na zgornjem nivoju in kon ča 
pri zasilnih vratih. 
3. VLOGA ZA POD ELITEV HOMOLOGACIJE  
3.1 Vlogo za podelite v homologacije za: 
a) tip vozila ali 
b) samostojno tehni čno enoto ali 
c) tip vozila, na katerem je vgrajena karose rija, ki je bila že homologirana 
kot samostojna tehni čna enota glede na konstrukcijske zna čilnosti, 
predloži proizvajalec voz ila ali njegov ustrezno pooblaš čeni zastopnik. 
3.2 Pri vlogi za podelitev homologacije  za vozilo, izdelano tako, da je bilo 
podvozje sestavljeno s homologirano ka roserijo, izraz proizvajalec velja za 
tovarno, ki je sestavila vozilo. 
3.3   Vzorec opisnega lista v zvezi s konstr ukcijskimi lastnostmi je v delu 1 Priloge 
1. 
3.3.1 Dodatek 1: za tip vozila, 3.3.2 Dodatek 2: za tip karoserije, 3.3.3 Dodatek 3: za tip vozila, na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že 
homologirana kot samostojna tehni čna enota. 
L 373/134 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.4 Vzorec vozila/vozil ali karoserije/karos erij, ki ga je treba homologirati, se 
predloži tehni čni službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov. 
4. HOMOLOGACIJA  
4.1 Če vozilo ali karoserija, predložena v homologacijo v skladu s tem 
pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odsta vka 5, se homologacija tega tipa 
vozila ali nadgradnje podeli. 
4.2 Številka homologacije se dolo či za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve 
števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) navajata vrsto sprememb, 
vključno z zadnjimi ve čjimi tehni čnimi spremembami Pravilnika ob izdaji 
homologacije. Ista pogodbenica ne sm e dodeliti iste številke drugemu tipu 
vozila ali karoserije v smislu odstavka 2.2. 
4.3 Obvestilo o podelitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila ali karoserije v 
skladu s tem pravilnikom se pred loži pogodbenicam Sporazuma, ki 
uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu 
pravilniku. 
4.4 Na vsakem vozilu ali nadgradnji, ki je v skladu s tipom vozila ali karoserije, 
homologiranim po tem pravilniku, je na  vidnem in zlahka dostopnem mestu, 
opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameš čena mednarodna 
homologacijska oznaka, sestavljena iz: 
4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo, 2/ in 
4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke 
homologacije na desni strani  kroga iz odstavka 4.4.1 in 
4.4.3 dodatnega simbola, sestavljenega iz rimskih številk, ki ozna čujejo 
razred/razrede, za katere je bilo vozilo ali karoserija homologirano. Karoserija, ki se homologi ra posebej, je dodatno ozna čena s črko S. 
                                                
 
2/  1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Ni zozemsko, 5 za Švedsk o, 6 za Belgijo, 7 za 
Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 
12 za Avstrijo, 13 za Luksembur g, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 
za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za 
Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bos no in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 
35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Tur čijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo 
jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prost o), 42 za Evropsko skupnost (homologacije 
dodelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za 
Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje števil čne 
oznake se dodelijo drugim državam v kronol oškem zaporedju, po katerem ratificirajo ali 
pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za cestna vozila, opremo in 
dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali  uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno 
priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi te h predpisov, in generalni sekretar Združenih 
narodov tako dodeljene števil čne oznake sporo či pogodbenicam Sporazuma.  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/135 
 4.5 Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali ve č drugih 
pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila 
v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v  
takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 
4.4.1 vstavijo Pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je 
podelila homologacijo v sk ladu s tem pravilnikom. 
4.6 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. 
4.7 Proizvajalec homologacijsko oz nako namesti blizu napisne ploš čice vozila ali 
karoserije ali na njo. 
4.8 Priloga 2 k temu pravilniku daje pr imere namestitev homologacijskih oznak.  
5. ZAHTEVE
 
5.1 Vsa vozila so v skladu s predpisi iz Priloge 3 k temu pravilniku (spremenjena 
s Prilogo 9 v primeru dvonivojskih vozil) . Karoserije, ki so bile homologirane 
posebej, so v skladu s Prilogo 5 in/a li 10, kot je primerno. Homologacija 
vozila s karoserijo, homologirano v skla du s Prilogo 10, se izvede v skladu s 
to prilogo. 
5.2 Vozila razreda I so dostopna lju dem z zmanjšano zmožnostjo gibanja, 
vključno z uporabniki invalidskih vozi čkov, glede na tehni čne predpise iz 
Priloge 8. 
5.3 Pogodbenice se svobodno odlo čijo za najprimernejšo rešitev za izboljšanje 
dostopa do vozil, ki ne spadajo v razred I. Če pa so vozila, ki ne spadajo v 
razred I, opremljena z napravami za ljudi z zmanjšano zmožnostjo gibanja in/ali uporabnike invalidskih vozi čkov, so te v skladu z ustreznimi zahtevami 
iz Priloge 8. 
5.4 Ni č iz tega pravilnika ne prepre čuje nacionalnim organom pogodbenic, da 
določijo, da so nekatere vrste ukrepov namenjene vozilom, ki so opremljena 
za prevoz potnikov z zmanjšano zmožnos tjo gibanja v skladu s Prilogo 8. 
6. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HO MOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI 
KAROSERIJE  
6.1 Vsaka sprememba tipa vozila  ali karoserije se sporo či upravnemu organu, ki 
je podelil homologacijo tipa vozila. Ta organ lahko potem: 
6.1.1 meni, da spremembe verjetno ne bodo povzro čile znatnega škodljivega u činka 
in da vozilo ali karoserija v vsakem pr imeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali 
6.1.2 od tehni čne službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje 
poročilo o preskusu. 
6.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije, se z navedbo sprememb, v skladu s 
postopkom iz odstavka 4.3 sporo či pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo 
ta pravilnik. 
L 373/136 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 6.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te 
razširitve in o tem obvesti druge pogod benice Sporazuma iz leta 1958, ki 
uporabljajo ta pravilnik, s sporo čilom na obrazcu, v skladu z vzorcem iz 
Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku. 
7. SKLADNOST PROIZVODNJE  
 Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu 
(E/ECE/324-E/ECE/TRA NS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah: 
7.1 Vozila in karoserije, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdelajo 
tako, da izpolnjujejo zahteve iz zgornjega odstavka 5, da bi bili v skladu s 
homologiranim tipom. 
7.2 Pristojni organ, ki je podelil homolog acijo, lahko kadar koli preveri ustreznost 
uporabljenih metod preverjanja skladnos ti v vsakem proizvodnem obratu. Ta 
preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti. 
8. KAZNI ZA NESK LADNOST PROIZVODNJE  
8.1 Homologacija, ki se podeli za tip vozila ali karoserije v skladu s tem 
pravilnikom, se lahko prekli če, če ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega 
odstavka 5. 
8.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekli če homologacijo, 
ki jo je prej podelila, o tem takoj obve sti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta 
pravilnik, s sporo čilom, ki je v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k 
temu pravilniku. 
9. POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE  
 Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila ali karoserije 
v skladu s to uredbo, o tem obvesti or gan, ki je podelil homologacijo. Ko ta 
organ prejme ustrezno sporo čilo, o tem obvesti druge pogodbenice 
Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporo čilom, ki je v 
skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. 
10. PREHODNE DOLO ČBE 
10.1 Od uradnega datuma veljavnosti sp rememb 01 nobena pogodbenica, ki 
uporablja ta pravilnik, ne zavrne dodelitve ECE-homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01. 
10.2 Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne nacionalne 
homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega 
pravilnika. 
10.3 Po 36 mesecih od datuma veljavnosti  dodelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta 
pravilnik, homologacijo le, če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v 
skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/137 
 10.4 72 mesecev po veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, 
ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (za četek 
uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahte v iz sprememb 01 tega pravilnika. 
11. IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO 
HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE , TER UPRAVNIH ORGANOV  
 Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljaj o ta pravilnik, sekretariatu Združenih 
narodov sporo čijo imena in naslove tehni čnih služb, ki opravljajo 
homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in 
ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, 
razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije. 
12. PRIPOMBE V ZVEZI Z DOVOLJENIMI OBREMENITVAMI OSI ALI 
SKUPNO TEŽO VOZILA  
 Pogodbenicam Sporazuma v skladu s členom 3 tega sporazuma ni odvzeta 
pravica, da na svojem ozemlju prepovejo  registracijo tipov  vozil, ki jim je 
homologacijo podelila druga pogodbe nica v skladu s tem pravilnikom, če 
prevažanje potnikov in prtljage obremeni osi ali preseže pravne omejitve za tehnično dovoljeno maso vozila, veljavne na njihovem ozemlju. 
L 373/138 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 PRILOGA  
 
SEZNAM PRILOG 
 
Priloga 1   Dokumentacija za ECE-homologacijo 
 Del I Vzorec informativne dokumentacije  Del II Certifikat o homologaciji Priloga 2
  Namestitev homologacijskih oznak 
Priloga 3   Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vsa vozila 
  Dodatek : Računsko preverjanje stati čne meje prevra čanja 
Priloga 4   Obrazložitveni diagrami 
Priloga 5   Trdnost nadgradnje 
Priloga 6   Navodila za merjenje sil za zapir anje delovnih vrat na energijski 
pogon 
Priloga 7   Posebne zahteve za vozila za prevoz do najve č 22 potnikov 
Priloga 8   Zahteve za tehni čne naprave, ki omogo čajo dostop potnikom z 
zmanjšano zmožnostjo gibanja 
Priloga 9   Posebne zahteve za dvonivojska vozila 
Priloga 10   Homologacija samostojnih tehni čnih enot in homologacija vozila, 
na katerem je vgrajena karoserija, ki je bila že homologirana kot samostojna tehni čna enota 
Priloga 11
  Mase in mere 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/139 
 PRILOGA 1  
 DOKUMENTACIJA ZA  ECE-HOMOLOGACIJO 
Del 1  
Vzorec informativne dokumentacije  
Dodatek 1  
VZOREC INFORMATIV NE DOKUMENTACIJE 
v skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homo logacijo vozil kategorij M2 ali M3 glede na 
splošno konstrukcijo. 
Naslednje informacije, če je smiselno, morajo biti pred ložene v treh izvodih in vklju čevati 
seznam. Kakršne koli risbe morajo  biti v formatu A4 ali zložene na ta format  predložene v 
ustreznem merilu in morajo biti dovolj podro bne. Morebitne fotografije morajo prikazovati 
dovolj podrobnosti. 
Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljajo elektronsko, morajo biti 
dodane informacije o njihovem delovanju. 
1. SPLOŠNO 
1.1 Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): 1.2 Tip: 1.2.1 Podvozje: 1.2.2 Karoserija/celotno vozilo: 1.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b): 
1.3.1 Podvozje: 1.3.2 Karoserija/celotno vozilo: 1.3.3 Mesto oznake 1.3.3.1 Podvozje: 1.3.3.2 Karoserija/celotno vozilo: 
1.4 Kategorija vozila (c): 
1.5 Ime in naslov proizvajalca: 1.6 Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: 2. SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNA ČILNOSTI VOZILA 
L 373/140 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila: 
2.2 Merska risba celotnega vozila: 2.3 Število osi in koles: 2.3.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: 2.3.2 Število in lega krmiljenih osi: 2.4 Podvozje ( če obstaja) (splošna risba): 
2.5 Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d): 2.6 Lega in na čin vgradnje motorja: 
2.7 Vozniška kabina (sprednja ali obi čajna) (z): 
2.8 Lega volana: 2.8.1 vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi 1
/ strani cestiš ča. 
2.9 Navesti, ali je motorno vozilo name njeno za vleko priklopnikov in ali je 
priklopnik polpriklopnik, priklopnik z vle čnim drogom ali priklopnik s 
centralno osjo. 
3. MASE IN MERE (e) (v kg in mm) (n avesti povezavo z risbo, kjer je to 
primerno)  
3.1 Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f): 3.2 Mere vozila (skupne) 3.2.1 Za podvozje s karoserijo 3.2.1.1 Dolžina (j): 3.2.1.2 Širina (k): 3.2.1.3 Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo 
višino navesti obi čajen delovni položaj): 
3.2.1.4 Sprednji previs (m): 3.2.1.5 Zadnji previs (n): 3.3 Lega težiš ča vozila pri najve čji tehnično dovoljeni masi v vzdolžni, pre čni in 
navpični smeri. 
3.4 Masa vozila z nadgradnjo in v primeru vle čnega vozila kategorije, ki ni 
kategorija M1, z napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, 
pripravljenega za vožnjo, ali masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, če proizvajalec ne opremi vozila s 
karoserijo in/ali napr avo za spenjanje (vklju čno s teko činami, orodjem, 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/141 
 rezervnim kolesom in voznikom ter pr i avtobusih in potovalnih avtobusih, 
članom posadke, če je vozilo opremljeno s sedežem za člana posadke) (o) 
(največja in najmanjša za vsako razli čico): 
3.4.1 porazdelitev te mase na  osi in za polpriklopnik al i priklopnik s centralno 
osjo obremenitev na spojni to čki (največja in najmanjša za vsako razli čico): 
3.5 Najve čja tehnično dovoljena masa vozila po  podatkih proizvajalca (y) 
(največja in najmanjša za vsako razli čico): 
3.5.1 porazdelitev te mase med osmi (najve čja in najmanjša za vsako razli čico): 
3.6 Najve čja tehnično dovoljena obremenitev/masa na vsako os: 
3.7 Najve čja tehnično dovoljena masa na spojni to čki: 
3.7.1 motornega vozila: 4. KAROSERIJA 4.1 Vrsta karoserije: enonivojsk a/dvonivojska/toga/nizkopodna 1
/ 
4.2 Uporabljeni materiali in konstrukcijske metode: 5. POSEBNI PREDPISI ZA VOZILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PREVOZ 
POTNIKOV IN IMAJO POLEG VOZNIŠKEGA SEDEŽA ŠE VE Č KOT 
OSEM SEDEŽEV 
5.1 Razred vozila (razred I, razred II, razred III, razred A, razred B):  
5.2 Prostor za potnike (m
2): 
5.2.1 Skupaj (S o): 
5.2.2 Zgornji nivo (S oa): 1/ 
5.2.3 Spodnji nivo (S ob): 1/ 
5.2.4 Za stoje če potnike (S 1): 
5.3 Število potnikov (sede čih in stoje čih): 
5.3.1 Skupaj (N): 5.3.2 Zgornji nivo (N
a): 1/ 
5.3.3 Spodnji nivo (N b): 1/ 
5.4 Število potnikov (sede čih): 
5.4.1 Skupaj (A): 5.4.2 Zgornji nivo (A
a): 1/ 
L 373/142 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 5.4.3 Spodnji nivo (A b): 1/ 
5.5 Sedež za člana posadke: da/ne (1) 
5.6 Število delovnih vrat: 5.7 Število zasilnih izhodo v (vrata, okna, lopute za zasilni izhod, notranje 
stopnišče in polstopniš če): 
5.7.1 Skupaj: 5.7.2 Zgornji nivo:
 1/ 
5.7.3 Spodnji nivo: 1/ 
5.8 Prostornina prostorov za prtljago (m3): 
5.9 Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2): 
5.10 Tehni čne naprave za ol ajšanje dostopa v vozila (npr. klan čina, dvižna 
ploščad, sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene: 
5.11 TRDNOST NADGRADNJE: 5.11.1 Številka homologacije  iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: 
5.11.2 Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: 5.11.2.1 podroben opis nadgradnje tipa vozila, vklju čno z merami, postavitvijo in 
uporabljenimi materiali, ter njen ih pritrditev na okvir podvozja: 
5.11.2.2 risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost 
nadgradnje ali na pr ostor za preživetje: 
5.11.2.3 lega težiš ča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, pre čni in navpi čni 
smeri: 
5.11.2.4 najve čja razdalja med središ čnicami zunanjih potniških sedežev. 
_________________ _____________
 
Pojasnjevalne opombe : 
1/ Črtati, kjer ni potrebno (so primeri, kjer ni treba ni česar črtati, če se 
uporabljajo še drugi vnosi). 
(b) Če podatki za identi fikacijo tipa vklju čujejo znake, ki niso bistveni za opis 
tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehni čne enote, ki jih zajema ta 
informativni dokument, se  ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom 
„?“ (npr. ABC??123??). 
(c) Kot je dolo čeno v Prilogi 7 h Konsolidiran i resoluciji o proizvodnji vozil 
(R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/143 
 (d) Če je mogo če, navedite oznako v skladu z evropskim standardom, druga če 
navedite: 
 a) opis materiala;  b) napetost te čenja; 
 c) skrajno natezno obremenitev;  d) raztezek (v odstotkih);  e) preskus trdote po Brinellu. (e) Če je ena razli čica z običajno kabino in druga s spalno kabino, se navedeta 
oba nabora mas in mer. 
(f) standard ISO 612 - 1978, izraz št. 6.4; (j) odstavek 2.4.1 Priloge 11; (k) odstavek 4.2 Priloge 11; (l) odstavek 2.4.3 Priloge 11; (m) standard ISO 612 - 1978, izraz št. 6.6.; (n) standard ISO 612 - 1978, izraz št. 6.7. (o) Teža voznika in, če je potrebno, člana posadke je ocenjena na 75 kg 
(razdeljeno na 68 kg teže potnika in 7 kg prtljage v skladu s standardom ISO 2416:1992), posoda za gorivo je napolnjena  90-odstotno,druge cisterne (razen 
tistih z uporabljeno vodo) pa do 100-odstotkov zmogljivosti, ki jo je dolo čil 
proizvajalec. 
(y) Za priklopnik ali polpriklopnik, ki ima znatno navpi čno statično obremenitev 
na napravo za spenjanje ali peto kolo, je ta obremenitev, razdeljena s standardnim pospeškom gravitacije, vklju čena v najve čjo tehnično dovoljeno 
maso. 
(z) Trambus izvedba pomeni obliko vozila, pri katerem je ve č kot polovica 
dolžine motorja za najbolj sprednjo to čko spodnjega roba vetrobranskega 
stekla in pesto volana v sprednji četrtini dolžine vozila. 
 
L 373/144 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
PRILOGA 1  
DOKUMENTACIJA ZA EC E-HOMOLOGACIJO  
Del 1  
Vzorec informativne dokumentacije  
Dodatek 2  
 
VZOREC INFORMATIV NE DOKUMENTACIJE 
v skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homo logacijo karoserije voz il kategorij M2 ali M3 
glede na splošno konstrukcijo. 
 
Naslednje informacije, če je potrebno, morajo biti predložene v treh izvodih in vklju čevati 
seznam. Kakršne koli risbe morajo biti v ustrezne m merilu in dovolj podro bne, v formatu A4 ali 
zložene na ta format. Morebitne fotogr afije morajo prikazovati dovolj podrobnosti. 
 
Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljajo elektronsko, morajo biti 
predložene tudi  informac ije o njihovem delovanju. 
1. SPLOŠNO 
1.1 Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): 1.2 Tip: 1.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b): 
1.3.1 Karoserija/celotno vozilo: 1.3.2 Mesto oznake: 1.3.3 Karoserija/celotno vozilo: 1.4 Mesto in na čin namestitve homologacijske ozna ke ECE pri sestavnih delih in 
samostojnih tehni čnih enotah: 
1.5 Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: 2. SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNA ČILNOSTI VOZILA 
2.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila: 
2.2 Merska risba celotnega vozila: 2.3 Število osi in koles: 2.4 Podvozje ( če obstaja) (splošna risba): 
2.5 Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d): 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/145 
 2.6 Lega in na čin vgradnje motorja: 
2.7 Vozniška kabina (trambus ali z mo torjem pod sprednjim pokrovom) (z): 
2.8 Lega volana: 3. MASE IN MERE (e) (v  kg in mm) (navesti povezavo z risbo, kjer je to 
primerno) 
3.1 Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f): 3.2 Mere vozila (skupne) 3.2.1 Za karoserijo, homologirano brez podvozja: 
3.2.1.1 Dolžina (j): 
3.2.1.2 Širina (k): 3.2.1.3 Višina (v stanju, pripravljenem za vo žnjo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino 
navesti obi čajen delovni položaj): 
4. KAROSERIJA 4.1 Vrsta karoserije: enonivojsk a/dvonivojska/toga/nizkopodna 1
/ 
4.2 Uporabljeni materiali in gradbene metode: 5. POSEBNI PREDPISI ZA VOZILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PREVOZ 
POTNIKOV IN IMAJO POLEG VO ZNIŠKEGA SEDEŽA ŠE VE Č KOT 
OSEM SEDEŽEV  
5.1 Razred vozila (razred I, razred II,  razred III, razred A, razred B): 
5.1.1 Tipi podvozja, na katero se la hko vgradi homologirana karoserija 
(proizvajalec/proizvajalci in tipi vozila/vozil): 
5.2 Prostor za potnike (m
2): 
5.2.1 Skupaj (S o): 
5.2.1.1 zgornji nivo (S oa): 1/ 
5.2.1.2 spodnji nivo (S ob): 1/ 
5.2.2 Za stoje če potnike (S 1): 
5.3 Število potnikov (sede čih in stoje čih): 
5.3.1 skupaj (N): 5.3.2 zgornji nivo (N
a): 1/ 
5.3.3 spodnji nivo (N b): 1/ 
L 373/146 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 5.4 Število potniških sedežev: 
5.4.1 skupaj (A): 5.4.2 zgornji nivo (A
a): 1/ 
5.4.3 spodnji nivo (A b): 1/ 
5.5 Število delovnih vrat: 5.6 Število zasilnih izhodov (vrata, okna , lopute za zasilni izhod, notranje stopniš če 
in polstopniš če): 
5.6.1 skupaj: 
5.6.2 zgornji nivo: 1
/ 
5.6.3 spodnji nivo: 1/ 
5.7 Prostornina prostorov za prtljago (m3):  
5.8 Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2): 
5.9 Tehni čne naprave za olajšanje dostopa v vozila (npr. klan čina, dvižna ploš čad, 
sistem za znižanje višine vozila), če so vgrajene: 
5.10 TRDNOST NADGRADNJE: 5.10.1 Številka homologacije  iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: 
5.10.2 Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: 5.10.2.1 podroben opis nadgradnje tipa vozila, vklju čno z merami, konfiguracijo in 
uporabljenimi materiali, ter njenih  pritrditev na okvir podvozja: 
5.10.2.2 Risbe vozila in tistih delov notranje opreme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali 
na prostor za preživetje: 
5.10.2.3 Lega težiš ča vozila, pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, pre čni in navpi čni 
smeri: 
5.10.2.4 Najve čja razdalja med središ čnicami zunanjih potniških sedežev. 
5.11 To čke tega pravilnika, ki jih je tr eba izpolniti in prikazati za to lo čeno tehnično 
enoto: 
_________________ _____________ 
Pojasnjevalne opombe:  glej Dodatek 1. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/147 
 PRILOGA 1  
DOKUMENTACIJA ZA EC E-HOMOLOGACIJO  
Del 1  
Vzorec informativnih dokumentov  
Dodatek 3  
VZOREC INFORMAT IVNIH DOKUMENTOV 
v skladu s Pravilnikom No. 107 v zvezi s homo logacijo vozila kategorij M2 ali M3, katerega 
karoserija je bila prej homologirana kot samostojna tehni čna enota, glede na splošno 
konstrukcijo 
Naslednje informacije, če je potrebno, morajo biti predložene v treh izvodih in vklju čevati 
seznam. Kakršne koli risbe morajo biti v ustrezne m merilu in dovolj podro bne, v formatu A4 ali 
zložene na ta format. Morebitne fotogr afije morajo prikazovati dovolj podrobnosti. 
Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljajo elektronsko, morajo biti 
dodane informacije o njihovem delovanju. 
1. SPLOŠNO 1.1 Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): 1.2 Tip: 1.2.1 Podvozje: 1.2.2 Karoserija/celotno vozilo: 1.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (b): 
1.3.1 Podvozje: 1.3.2 Karoserija/celotno vozilo: 1.3.3 Mesto oznake: 1.3.3.1 Podvozje: 1.3.3.2 Karoserija/celotno vozilo: 
1.4 Kategorija vozila (c): 
1.5 Ime in naslov proizvajalca: 1.6 Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn: 2. SPLOŠNE KONSTRUKCIJS KE LASTNOSTI VOZILA 
L 373/148 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila: 
2.2 Merska risba celotnega vozila: 2.3 Število osi in koles: 2.3.1  Število in lega osi z dvojnimi kolesi: 2.4  Podvozje ( če obstaja) (splošna risba): 
2.5  Material, ki se uporabi za vzdolžne nosilce (d): 2.6  Lega in na čin vgradnje motorja: 
2.7  Lega volana: 
2.7.1  vozilo je izdelano za vožnjo po desni/levi 1
/ strani cestiš ča. 
3.  Mase in mere (e) (v kg in mm)  (Navesti povezavo z risb o, kjer je to mogo če) 
3.1  Medosne razdalje (polno obremenjenega vozila) (f): 3.2  Mere vozila (skupne) 3.2.1  Za podvozje s karoserijo 3.2.1.1  Dolžina (j): 3.2.1.2  Širina (k): 3.2.1.2.1  Najve čja širina: 
3.2.1.3  Višina (v stanju, pripravljenem za vož njo) (l) (pri vzmetenju z nastavljivo višino 
navesti obi čajen delovni položaj): 
3.3  Masa vozila s karoserijo in za vle čno vozilo kategorije, ki ni kategorija M1, z 
napravo za spenjanje, če jo vgradi proizvajalec, pripravljenega za vožnjo, ali 
masa podvozja ali podvozja s kabino, brez karoserije in/ali napravo za spenjanje, 
če proizvajalec ne opremi vozila s karoserijo in/ali napravo za spenjanje 
(vključno s teko činami, orodjem, rezervnim kolesom in voznikom ter za 
avtobuse in potovalne avtobuse članom posadke, če je vozilo opremljeno s 
sedežem za člana posadke): (o) (najve čja in najmanjša za vsako razli čico). 
3.3.1  Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo 
obremenitev na spojni to čki
 (največja in najmanjša za vsako razli čico): 
3.4  Najve čja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih 
proizvajalca (y) (najve čja in najmanjša): 
3.4.1  porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo 
obremenitev na spojni to čki (največja in najmanjša): 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/149 
 3.5  Najve čja tehnično dovoljena masa/obremenitev na vsako os: 
4.  Trdnost nadgradnje: 4.1  Številka homologacije iz Pravilnika št. 66, če je na voljo: 
4.2  Za nadgradnje, ki še niso bile homologirane: 4.2.1  podroben opis nadgradnje tipa vozila, vklju čno z merami, postavitvijo in 
uporabljenimi materiali, ter njenih  pritrditev na okvir podvozja: 
4.2.2  risbe vozila in tistih delov notranje op reme, ki vplivajo na trdnost nadgradnje ali 
na prostor za preživetje: 
4.3  Lega težiš ča vozila,pripravljenega za vožnjo, v vzdolžni, pre čni in navpi čni 
smeri: 
4.4  Najve čja razdalja med središ čnicami zunanjih potniških sedežev. 
_________________ ___________ 
Pojasnjevalne opombe:  glej Dodatek 1. 
L 373/150 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Dodatek 1 dela 2 Priloge 1  
 
SPOROČILO 
(največji format: A4 (210 mm x 297 mm)) 
  
Izdal: Ime homologacijskega organa 
.......................................  
.........................................  
        Sporočilo o 
 – podelitvi homologacije 2
/ 
– razširitvi homologacije 2 / 
– zavrnitvi homologacije 2 / 
– preklicu homologacije 2/  
 tipa vozila/sestavnega dela/samostojne tehni čne enote 2
/ v skladu s Pravilnikom št. 107 
 Številka homologacije:  Razlog za razširitev:  ODDELEK I 
 
1.  Oznaka (trgovsko ime proizvajalca): 2.  Tip: 3.  Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/sestavnem delu/samostojni 
tehnični enoti 2
/ 3/ 
3.1  Mesto oznake: 4.  Kategorija vozila 2
/ 4/ 
5.  Ime in naslov proizvajalca: 6.  Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin pritrditve oznake 
homologacije : 
7.  Naslov/naslovi proizvodne /proizvodnih tovarne/tovarn: 
ODDELEK II 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/151 
 1.  Dodatne informacije (kjer se uporabljajo): glej dopolnitev 
2.  Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: 
3.  Datum poro čila o preskusu: 
4.  Številka poro čila o preskusu: 
5.  Pripombe ( če obstajajo): glej dopolnitev 
6.  Kraj: 
7.  Datum: 
8.  Podpis: 9.  Priložen je seznam informativne dokumentacije, ki se hrani pri 
homologacijskem organu, in se  lahko pridobi na zahtevo. 
 
Dopolnitev k certifikatu o homologaciji št......... 
v zvezi s homologacijo vozila v skladu s Pravilnikom št. 107. 
 1.  Dodatne informacije  
1.1  Kategorija vozila (M
2, M 3): 2/ 
 1.2  Zasnova karoserije (enonivojska/ dvonivojska, zgib na, nizkopodna 2
/) 
 1.3  Najve čja tehnično dovoljena masa vozila (kg): 
 
1.4  Dolžina (skupna):... mm  1.5  Širina (skupna):... mm  
1.6  Višina (skupna):... mm 
 1.7  Število potnikov (sede čih in stoje čih): 
 1.7.1  skupaj (N): 
 
1.7.2  zgornji nivo (N
a) 2/: 
 1.7.3  spodnji nivo (N
b) 2/: 
 1.7.4  število sede čih potnikov: 
 
1.7.4.1  skupaj (A):  1.7.4.2  zgornji nivo (A
a) 2/: 
 
1.7.4.3  spodnji nivo (A b) 2/: 
L 373/152 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
1.8  Prostornina prostorov za prtljago (m3): 
 1.9  Prostor za prevoz prtljage na strehi (m
2): 
 1.10  Tehni čne naprave za olajšanje dostopa v vozila (klan čina, dvižna ploš čad, sistem 
za znižanje višine vozila): 
 1.11  Lega težiš ča obremenjenega vozila v vzdolžni, pre čni in navpi čni smeri: 
 1.12  Trdnost nadgradnje 
 
številko homologacije, če je potrebna: 
 1.13  Homologacija, podeljena v skladu  z odstavkom 7.6.3.1 (A)/odstavkom 7.6.3.1 
(B) Priloge 11 2
/ 
 
2. Pripombe: 
___________ 
  _______________ 1
/ Števil čna oznaka države, ki je podelila/razšir ila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej 
predpise o homologaciji v Pravilniku). 
2/ Neustrezno črtati. 
3/ Če podatki za identifikacijo tipa vklju čujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, 
sestavnega dela ali samostojne tehni čne enote, ki jih zajema ta  certifikat o homologaciji, 
se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom: „?“ (npr. ABC??123??). 
4/ Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/153 
  
PRILOGA 1  
Del 2  
Dodatek 2  
 
(največji format: A4 (210 mm x 297 mm)) 
 
SPOROČILO 
 
 
 
Izdal: Ime homologacijskega organa .............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Sporočilo o 
 – podelitvi homologacije 2
/ 
– razširitvi homologacije 2 / 
– zavrnitvi homologacije 2 / 
– preklicu homologacije 2/  
 tipa vozila/sestavnega dela/samostojne tehni čne enote 2
/ glede na Pravilnik št. 107 
Številka homologacije : Razlog za razširitev:  ODDELEK I  1.  Oznaka (trgovsko ime proizvajalca):  2.  Tip:  3.  Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/s estavnem delu/samostojni 
tehnični enoti 2
/ 3/ 
 3.1  Mesto oznake:  4.  Kategorija vozila 2
/ 4/ 
 5.  Ime in naslov proizvajalca: 
L 373/154 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
6.  Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote, mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake ECE: 
 7.  Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn:   ODDELEK II 
 
1.  Dodatne informacije (kjer se uporabljajo): glej dopolnitev 2.  Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: 
3.  Datum poro čila o preskusu: 
4.  Številka poro čila o preskusu: 
5.  Pripombe ( če obstajajo): glej dopolnitev 
6.  Kraj: 7.  Datum: 8.  Podpis: 9.  Priložen je seznam informativne dokumentacije, ki se hrani pri 
homologacijskem organu, in se  lahko pridobi na zahtevo. 
 
Dopolnitev k certifikatu o homologaciji št......... 
v zvezi s homologacijo karoserije kot samostojne tehni čne enote v skladu s 
Pravilnikom št. 107. 
 1.  Dodatne informacije  1.1  Kategorija vozila, na katerega se  lahko namesti karoserija (M2, M3): 2
/ 
 1.2  Zasnova karoserije (enonivojska/ dvonivojska, zgibna , nizkopodna): 2
/ 
 1.3  Tip/tipi podvozja, na katero  se lahko namesti nadgradnja: 
 1.4  Število potnikov (sede čih in stoje čih): 
 1.4.1  skupaj (N):  1.4.2  zgornji nivo (N
a): 2/ 
 1.4.3  spodnji nivo (N
b): 2/ 
 1.4.4  število sede čih potnikov: 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/155 
 1.4.4.1  skupaj (A): 
 1.4.4.2  zgornji nivo (A
a): 2/ 
 1.4.4.3  spodnji nivo (A
b): 2/ 
 1.5  Prostornina prostorov za prtljago (m
3): 
 
1.6  Prostor za prevoz prtljage na strehi (m2): 
 1.7  Tehni čne naprave za olajšanje dostopa v vozila (klan čina, dvižna ploš čad, sistem 
za znižanje višine vozila): 
 1.8  Trdnost nadgradnje:  1.8.1  številka homologacije, če je potrebna: 
 2.  Pripombe:  3.  To čke, ki so bile izpolnjene in prikazane za to samostojno tehni čno enoto: 
 
________ 
 
L 373/156 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Dodatek 3 dela 2 Priloge 1  
 
(največji format: A4 (210 mm x 297 mm)) 
 
SPOROČILO 
 
 
 
Izdal: Ime homologacijskega organa .............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Sporočilo o 
 – podelitvi homologacije 2
/ 
– razširitvi homologacije 2 / 
– zavrnitvi homologacije 2 / 
– preklicu homologacije 2/  
 tipa vozila/sestavnega dela/samostojne tehni čne enote 2
/ v skladu s Pravilnikom št. 107 
 Številka homologacije: 
Razlog za razširitev: 
  ODDELEK I  1.  Oznaka (trgovsko ime proizvajalca):  2.  Tip:  3.  Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/s estavnem delu/samostojni 
tehnični enoti 2
/ 3/ 
 3.1  Mesto oznake:  4.  Kategorija vozila 2
/ 4/ 
 5.  Ime in naslov proizvajalca:  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/157 
 6.  Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote, mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake: 
 7.  Naslov/naslovi proizvodne/proizvodnih tovarne/tovarn:   ODDELEK II  
1. Dodatne informacije (kjer se uporabljajo): glej dopolnitev 
 2. Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: 
 3. Datum poro čila o preskusu: 
 4. Številka poro čila o preskusu: 
 5. Pripombe ( če obstajajo): glej dopolnitev 
 6. Kraj:  7. Datum:  8. Podpis:  9. Priložen je seznam inform ativne dokumentacije, ki se  hrani pri homologacijskem 
organu, in se lahko pridobi na zahtevo. 
 Dopolnitev k certifikatu  o homologaciji št......... 
v zvezi s homologacijo tipa vozila s karoserijo , ki je že bila homologirana kot samostojna 
tehnična enota v skladu s Pravilnikom št. 107. 
 1. Dodatne informacije  1.1 Kategorija vozila (M
2, M 3): 2/ 
 1.2 Najve čja tehnično dovoljena masa vozila (kg): 
 1.3 Lega težiš ča obremenjenega vozila v vzdolžni, pre čni in navpi čni smeri: 
 1.4 Trdnost nadgradnje  1.4.1  številka homologacije, če je potrebna: 
 1.4  Homologacija, podeljena v skladu  z odstavkom 7.6.3.1 (A)/odstavkom 7.6.3.1 
  (B) Priloge 11 2
/ 
 
L 373/158 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2. Opombe: 
 ______________ 1
/ Števil čna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej 
predpise o homologaciji v Pravilniku). 
2/ Neustrezno črtati. 
3/ Če podatki za identifikacijo tipa vklju čujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnega dela ali samostojne tehni čne enote, ki jih zajema ta certifikat o homologaciji, 
se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom: „?“ (npr. ABC??123??). 
4/ Kot je opredeljeno v Konso lidirani resoluciji R.E.3. 
 
   
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/159 
 Priloga 2  
 
NAMESTITEV HOMOL OGACIJSKIH OZNAK 
  
Vzorec A
 
 
(glej odstavek 4.4 tega pravilnika) 
 
 
Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila, 
glede na lastnosti konstrukcije, homologiran na Nizozemskem (E 4) za razred III v skladu s 
Pravilnikom št. 107 pod številk o homologacije 012439. Številka homologacije pomeni, da je 
bila homologacija podeljena v skladu z zahteva mi Pravilnika št. 107, kot je bil spremenjen s 
spremembami 01.  
Vzorec B
 
 
(glej odstavek 4.5 tega pravilnika) 
 Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila 
homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikoma št. 107 in 43.*
/ Prvi dve števki 
številke homologacijske pomenita, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 
107 vključeval spremembe 01, Pravilnik št. 43 pa je ohranil prvotno obliko. 
___________ *
/  Zadnja številka je navedena le kot primer. 
  
01
a=8m mm i n
01010101
a=8m mm i n
L 373/160 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Vzorec C  
 
(Glej odstavek 4.1.3 tega pravilnika) 
 
 
  Zgornja homologacijska oznaka, nameš čena na karoserijo vozila, pomeni, da je bil zadevni tip 
karoserije, glede na lastnosti konstrukcije, homologiran posebej na Nizozemskem (E 4) za razred III kot samostojna karoserija ( črka S) v skladu s Praviln ikom št. 107 pod številko 
homologacije 012439. Številka ho mologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v 
skladu z zahtevami Pravilnika št. 107, kot  je bil spremenjen s spremembami 01. 
 
 
__________ 
a=8m mm i nR S01
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/161 
 PRILOGA 3  
 
ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI VSA VOZILA 
 
1.–6. (rezervirano) 
7. ZAHTEVE  
7.1 Splošno  
7.1.1 Če ni druga če določeno, se vse meritve opravijo, ko ima vozilo maso, ki 
ustreza masi vozila v stanju, pripravlje nem za vožnjo, ter st oji na gladki in 
vodoravni talni površini ter je v obi čajnem stanju za vožnjo. Če je vgrajen 
sistem za znižanje vozila, se namesti tako, da ima vozilo med vožnjo običajno višino. V primeru podelitve ho mologacije karoserije kot 
samostojne tehni čne enote položaj karoseri je glede na ravno vodoravno 
površino dolo či proizvajalec. 
7.1.2 Če je v tem pravilniku zahteva, da je  površina v vozilu vodoravna ali pod 
posebnim kotom, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, lahko ima pri voz ilih z mehanskim vzmetenjem ta 
površina ve čji naklon ali ima naklon, ko ima vozilo maso vozila, 
pripravljenega za vožnjo, če je ta zahteva izpolnjena, ko je vozilo v stanju 
obremenitve, kot ga je dolo čil proizvajalec. Če je v vozilo vgrajen sistem za 
znižanje vozila, ni v delovanju. 
7.2 Mase in mere
 
7.2.1 Vozila izpolnjujejo zahteve iz Priloge 11. 7.2.2 Prostor, ki je na voljo potnikom
 
7.2.2.1 Skupna površina S 0, ki je na voljo potnikom, se izra čuna tako, da se od 
skupne površine poda vozila odšteje: 
7.2.2.1.1 površina vozniškega prostora; 7.2.2.1.2 površina stopnic pri vratih in površi na vseh drugih stopnic z globino, manjšo 
od 300 mm, ter površina, zavzeta z vrati in njihovim mehanizmom, ko delujejo; 
7.2.2.1.3 površina vsakega dela, nad katerim je svetla višina manjša od 1 350 mm, 
merjeno od poda, brez upošte vanja dovoljenega vdora v prostor iz odstavkov 
7.7.8.6.3 in 7.7.8.6.4. Pri vozilih razreda A ali B se ta mera lahko zmanjša na 1 200 mm; 
7.2.2.1.4 površina katerega koli dela vozila,  ki po odstavku 7.9.4 ni dostopna 
potnikom; 
7.2.2.1.5 površina katerega koli prostora, namenjenega izklju čno prevozu blaga ali 
prtljage, ki ni dostopen potnikom; 
L 373/162 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
7.2.2.1.6 površi na, ki je potrebna za zagotavljanje neoviranega delovnega prostora pri 
čajni kuhinji; 
7.2.2.1.7 površina poda, ki  jo zavzemajo stopniš če, polstopniš če, notranje stopniš če ali 
površina vsake stopnice. 
7.2.2.2 Površina S 1, ki je na voljo stoje čim potnikom, se izra čuna tako, da se od S 0 
odšteje: 
7.2.2.2.1 površina vseh delov poda, kjer naklon presega najve čje dovoljene vrednosti, 
določene v odstavku 7.7.6; 
7.2.2.2.2 površina vseh delov, ki stoje čemu potniku niso dostopni, če so vsi sedeži 
zasedeni, razen sklopnih sedežev; 
7.2.2.2.3 površina vseh predelov, kjer je sv etla višina nad podom manjša od višine 
prehoda, dolo čene v odstavku 7.7.5.1 (ro čaji se v zvezi s tem ne upoštevajo); 
7.2.2.2.4 površina pred pre čno navpično ravnino, ki poteka s kozi sredino površine 
vozniškega sedeža (v najbolj nazaj pomaknjeni legi); 
7.2.2.2.5 površina 300 mm pred vsemi sedeži , ki niso sklopni, razen kjer je pre čno 
usmerjen sedež nameš čen nad okrovom kolesa, se ta vrednost lahko zmanjša 
na 225 mm. V primeru spremenljive razporeditve sedežev pred katerim koli sedežem, kadar se uporablja , glej odstavek 7.2.2.4; 
7.2.2.2.6 ka tera koli površina, ki ni izklju čena s predpisi iz odstavkov 7.2.2.2.1 do 
7.2.2.2.5 in na katero ni mogo če položiti pravokotnika velikosti 
400 mm x 300 mm; 
7.2.2.2.7 pri vozilih razreda II površi na, kjer stanje ni dovoljeno; 
7.2.2.2.8 pri dvonivojskih vozilih vse površine na zgornjem nivoju; 
7.2.2.2.9 površina prostora/pro storov za invalidski vozi ček, če velja/veljajo za 
zasedenega/zasedene z uporabniko m/uporabniki invalidskih vozi čkov, glej 
odstavek 7.2.2.4. 
7.2.2.3 V vozilu je število sedežev (P), ki niso  sklopni sedeži in ustrezajo zahtevam 
iz odstavka 7.7.8. Če je vozilo razreda I, II ali A, je število sedežev na 
vsakem nivoju najmanj enako številu kvadratnih metrov poda na tem nivoju, 
ki je na voljo potnikom in posadki ( če obstaja), zaokroženemu navzdol na 
najbližje celo število; to število je lahko pri vozilih razreda I, razen pri 
zgornjem nivoju, zmanjšano za 10 odstotkov. 
7.2.2.4 Pri vozilu, opremljenem s spremenljivo razporeditvijo sedežev, se površina, 
ki je na voljo stoje čim potnikom (S
1), in predpisi iz odstavka 7.2.3 ustrezno 
določijo za vsakega od naslednjih pogojev: 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/163 
 7.2.2.4.1 zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži , nato preostala površina za stoje če 
potnike, in če še ostane prostor, prostori za invalidske vozi čke; 
7.2.2.4.2 zasedejo se vsa razpoložljiva stojiš ča, nato preostali sedeži, ki so na voljo 
sedečim potnikom, in če še ostane prostor, pr ostori za invalidske vozi čke; 
7.2.2.4.3 zasedejo se vsi razpoložljiv i prostori za invalidske vozi čke, nato preostala 
površina za stoje če potnike in potem preostali sedeži, ki so na voljo za 
uporabo. 
7.2.3 Ozna čevanje vozil  
7.2.3.1 V vozilu se v bližini sprednjih vrat , tako da je vidno z notranje strani, z vsaj 
15 mm velikimi črkami ali piktogrami in vsaj 25 mm velikimi številkami, 
jasno ozna či: 
7.2.3.1.1 najve čje število sedežev, za katere je vozilo zasnovano; 
7.2.3.1.2 najve čje število morebitnih stojiš č, za katere je vozilo zasnovano; 
7.2.3.1.3 najve čje število morebitnih invalidskih vozi čkov, za katere je vozilo 
zasnovano. 
7.2.3.2 Če je vozilo zasnovano za spremenljivo število sedežev, spremenljivo 
površino za stoje če potnike ali spremenljivo število invalidskih vozi čkov, 
veljajo zahteve iz odstavka 7.2.3.1 vsaki č za najve čjo število sedežev in 
ustrezno število invalidskih vozi čkov in stoje čih potnikov, če je to primerno. 
7.2.3.3 V vozniškem prostoru se na mestu, ki ga voznik jasno vidi, zagotovi prostor, 
na katerem se z vsaj 10 mm velikimi črkami ali piktogrami in z vsaj 12 mm 
velikimi številkami navede: 
7.2.3.3.1 masa prtljage, ki se lahko prevaža, če je vozilo obremenjeno z najve čjim 
številom potnikov in posa dke ter ne presega najve čje tehnično dovoljene 
mase ali dovoljene obremenitv e katere koli osi. Ta vklju čuje maso prtljage: 
7.2.3.3.1.1 v prostorih za prtljago (mas a B, odstavek 7.4.3.3.1 Priloge 11); 
7.2.3.3.1.2 na strehi, če je opremljena za prevoz pr tljage (masa BX, odstavek 7.4.3.3.1 
Priloge 11). 
7.3 Trdnost nadgradnje  
7.3.1 Vsa enonivojska vozila razredov II in III imajo nadgradnje, ki izpolnjujejo 
zahteve iz Priloge 5. 
7.4 Preskus stabilnosti  
7.4.1 Stabilnost vozila je takšna, da ne preseže to čke, v kateri se vozilo prevrne, če 
se površina, na kateri stoji vozilo, nagne izmeni čno na obe strani pod kotom 
28 stopinj glede na horizontalo. 
L 373/164 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.4.2 Za namene zgornjega preskusa ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v 
stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opisano v odstavku 2.18 tega 
pravilnika, ob naslednjih dodatnih pogojih: 
7.4.2.1 na vsakem potniškem sedežu je obremenitev, enaka vrednosti Q (kot je 
določena v odstavku 7.4 .3.3.1 Priloge 11). Če je vozilo namenjeno stoje čim 
potnikom ali ima člana posadke, ki ne sedi, so težiš ča obremenitev Q ali 
75 kg, ki jim ustrezajo, enakomerno porazdeljena na obmo čju za stoje če 
potnike ali člane posadke na višini 875 mm. Če je vozilo opremljeno za 
prevoz prtljage na strehi, se na streho  pritrdi enakomerno porazdeljena masa 
(BX), ki ni manjša od tiste, ki jo je navedel proizvajalec v skladu z odstavkom 7.4.3.3.1 Priloge 11, in ustr eza takšni prtljagi. V drugih prostorih 
za prtljago ni prtljage. 
7.4.2.2 Če ima vozilo spremenljivo razpor editev sedežev, spremenljivo 
razporeditev stojiš č ali je zasnovano za prevoz enega ali ve č invalidskih 
vozičkov, so glede na katero koli obmo čje prostora za potnike, ki se 
spremeni, obremenitve iz odstavka 7.4.2.1 ve čje od: 
 a) mase, ki us treza številu sede čih potnikov, ki lah ko zasedejo to obmo čje, 
vključno z maso snemljivih sedežev ali 
 b) mase, ki ustreza številu stoje čih potnikov, ki lahko zasedejo to obmo čje, 
ali 
 c) mase invalidskih vozi čkov in uporabnikov, ki lahko zasedejo obmo čje, s 
skupno maso vsakega 250 kg na višini 500 mm nad podom v središ ču 
vsakega prostora za invalidski vozi ček ali 
 d) mase sede čih potnikov, stoje čih potnikov in uporabnikov invalidskih 
vozičkov ter kakršne koli kombinacije potnikov, ki lahko  zasedejo to 
območje. 
7.4.3 Višina katere koli stopnice, ki se uporablja za prepre čevanje bo čnega zdrsa 
kolesa vozila na napravi za preskušanje nagibanja, ni ve čja od dveh tretjin 
razdalje med površino, na kateri vozilo stoji pred nagibanjem, in tistim delom 
platišča tega kolesa, ki je najbližje površini, ko je vozilo obremenjeno v 
skladu z odstavkom 7.4.2. 
7.4.4 Med preskusom se nobeni deli vozila, ki se med seboj naj ne bi stikali med 
običajno uporabo vozila, ne stikajo med seboj in noben del se ne poškoduje 
ali premakne. 
7.4.5 Kot druga možnost se lahko z ra čunsko metodo pokaže, da se vozilo ne bo 
prevrnilo pod pogoji, opisanimi v odstavkih 7.4.1 in 7.4.2 Takšen izra čun 
upošteva naslednje parametre: 
7.4.5.1 mase in mere; 7.4.5.2 višino težiš ča; 
7.4.5.3 trdoto vzmeti; 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/165 
 7.4.5.4 navpi čno in vodoravno vzmetnost pnevmatik; 
7.4.5.5 zna čilnosti uravnavanja zra čnega tlaka v zra čnih vzmeteh; 
7.4.5.6 položaj središ ča vrtenja; 
7.4.5.7 torzijsko trdnost karoserije.  Metoda izra čuna je opisana v Doda tku 1 k tej prilogi. 
7.5 Zaš čita pred nevarnostjo požara
 
7.5.1 Prostor za vgradnjo motorja  
7.5.1.1 V prostoru za vgradnjo mo torja se ne uporablja vnetljiva zvo čna izolacija ali 
material, ki se lahko prepoji z gori vom, mazivom ali drugo gorljivo snovjo, 
razen če je prekrit z nepropustnim slojem. 
7.5.1.2 Z ustrezno razporeditvijo prosto ra za vgradnjo motorja ali zagotovitvijo 
odvodnih odprtin se sprejmejo previdnostni ukrepi, da se čim bolj prepre či 
kopičenje goriva, mazalnega olja ali drugih gorljivih snovi v katerem koli 
delu prostora za vgradnjo motorja. 
7.5.1.3 Pregrada iz mate riala, odpornega proti vro čini, se vgradi med prostor za 
vgradnjo motorja ali kateri koli drug vir toplote (kot je naprava, namenjena 
absorbiranju energije, ki se sproš ča pri dolgi vožnji navzdol, npr. retarder, ali 
naprava za ogrevanje notranjosti karoserije, razen naprave, ki deluje s kroženjem tople vode) in ostali del vozila. Vsi pritrdilni elementi, spojke, tesnila itd., uporabljeni v povezavi s pregrado, so odporni proti ognju. 
7.5.1.4 V prostoru za potnike se lahko zagot ovi ogrevalna naprava, ki ne deluje na 
vročo vodo, če je material ohišja odporen proti temperaturam, ki jih ustvarja 
naprava, če ne sproš ča strupenih hlapov in je nameš čena tako, da za nobenega 
potnika ni verjetno, da se dotakne katere koli vro če površine. 
7.5.2 Elektri čna oprema in oži čenje
 
7.5.2.1 Vs i kabli so dobro izolirani ter vsi kabli in elektri čna oprema lahko prenesejo 
temperaturne in vlažnostne razmere, ki so jim izpostavljeni. V prostoru za vgradnjo motorja se posebna pozornost nameni njihovi primernosti za prenašanje temperature okolja in vplivom vseh mogo čih onesnaževalcev. 
7.5.2.2 Skozi noben kabel, uporabljen v elektri čnem tokokrogu, ne sme te či močnejši 
tok od tistega, ki je sprejemljiv  za tak kabel, ob upoštevanju na čina 
namestitve in najvišje temperature prostora. 
7.5.2.3 Vse elemente elektri čnega tokokroga, razen zaganja ča, tokokroga vžiga 
(prisilni vžig), žarilnih sve čk, naprave za zaustavitev motorja, napajalnega 
elementa in negativnega pola na akumulatorju se poveže z varovalko ali stikalo. Vseeno so lahko varovani s skupno varovalko ali skupnim stikalom, 
če njihov nazivni tok ne presega 16 A. 
L 373/166 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.5.2.4 Vsi kabli so dobro zaš čiteni in varno pritrjeni tako, da se ne morejo 
poškodovati s presekanjem,  obrabo ali drgnjenjem. 
7.5.2.5 Če napetost v enem ali ve č električnih tokokrogih vozila presega 100 V 
efektivne napetosti (koren povpre čja kvadratov), se ro čno ločilno stikalo, ki 
lahko odklopi vse takšne tokokroge od glavnega elektri čnega napajanja, 
poveže z vsakim polom tega napajanja, ki elektri čno ni povezano z zemljo, in 
se namesti v vozilu tako, da je preprosto dostopno vozniku, pod pogojem, da nobeno takšno lo čilno stikalo ne more prekiniti nobenega elektri čnega 
tokokroga, ki napaja obvezne zunanje lu či vozila. Ta odstavek ne velja za 
visokonapetostne tokokroge vžiga ali neodvisne tokokroge v enoti opreme v vozilu. 
7.5.2.6 Vsi elektri čni kabli so nameš čeni tako, da se noben njihov del ne more stikati 
s cevjo za dovod goriva ali s katerim koli delom izpušnega sistema ali biti 
izpostavljen prekomerni vro čini, razen če sta zagotovljeni ustrezna posebna 
izolacija in zaš čita, kot na primer pri izpušnem ventilu z magnetnim stikalom. 
7.5.3 Akumulatorji
 
7.5.3.1 Vsi akumulatorji so dobro pritrjeni in dostopni brez težav. 7.5.3.2 Prostor za akumulator je lo čen od prostora za potnike in vozniškega prostora 
ter se prezra čuje navzven. 
7.5.3.3 Sponke akumulatorjev so postavljene tako, da kratek stik ni mogo č. 
7.5.4 Gasilni aparat in oprema za prvo pomo č
 
7.5.4.1 Zagotovi se prostor za namestitev enega ali ve č gasilnih aparatov, pri čemer je 
eden blizu vozniškega sedeža. V vozilih razreda A ali B ta prostor ni manjši 
od 8 dm3 in v vozilih razreda I, II  ali III ni manjši od 15 dm3. 
7.5.4.2 Zagotovi se prostor za namestitev ene ali ve č omaric za prvo pomo č. 
Zagotovljeni prostor ni manjši od 7 dm3, najmanjša mera ni manjša od 
80 mm. 
7.5.4.3 Gasilni aparati in omarice za prvo pomo č so lahko zaš čiteni pred krajo ali 
vandalizmom (npr. v notranji omarici ali za steklom, ki se ga lahko razbije), 
pod pogojem, da so prostori za te predmete jasno ozna čeni in da so 
zagotovljena sredstva, s katerimi jih osebe lahko v primeru sile preprosto izvlečejo. 
7.5.5 Materiali
 
 Namestitev vnetljivih materialov do 100 mm okoli izpušne ga sistema ali 
katerih koli drugih ve čjih virov toplote ni dovoljena, razen če je material 
učinkovito zaš čiten. Kjer je potrebno, se zagotovi zaš čita, ki prepre či, da se 
mast ali drugi vnetljivi materiali stik ajo z izpušnim sist emom ali drugimi 
večjimi viri toplote. Za na mene tega odstavka je vnetljiv material tisti, ki ni 
zasnovan tako, da prenese temperature, ki  jim je lahko izpostavljen na tem 
mestu. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/167 
 7.6 Izhodi  
7.6.1 Število izhodov  
7.6.1.1 Najmanjše število vrat v vozilu je dv oje, in sicer dvoje delovnih vrat ali ena 
delovna vrata in ena zasilna vrata. Najmanjše število predpisanih delovnih vrat: 
Število potnikov Število delovnih vrat 
 RAZREDA I in 
A RAZRED II RAZREDA III 
in B 
9–45 1 1 1 
46–70 2 1 1 
71–100 3 2 1 
> 100 4 3 1 
 
7.6.1.2 V vsakem togem delu zgibnega vozila  so najmanj ena delovna vrata, razen v 
sprednjem delu zgibnega vozila razreda I kjer je najmanj dvoje delovnih vrat. 
7.6.1.3 Za namen te zahteve delovna vrata, ki so opremljena z upravljalnim sistemom 
na energetski pogon, ne veljajo kot zasilna vrata, razen če jih je mogo če 
preprosto odpreti z roko, potem ko je bila vklju čena upravljalna naprava iz 
odstavka 7.6.5.1, če je to potrebno. 
7.6.1.4 Najmanjše število izhodov je ta kšno, da je skupno število izhodov v lo čenem 
oddelku: 
Število potnikov in posadke, ki jih lahko 
sprejme vsak oddelek Najmanjše skupno število izhodov 
1–8 2 
9–16 3 
17–30 4 
31–45 5 
46–60 6 
61–75 7 
76–90 8 
91–110 9 
L 373/168 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Število potnikov in posadke, ki jih lahko 
sprejme vsak oddelek Najmanjše skupno število izhodov 
111–130 10 
> 130 11 
 Lopute za zasilni izhod lahko štejejo le kot eden od zgoraj navedenih zasilnih 
izhodov. 
7.6.1.5 Vsak togi del zgibnega vozila se pri dolo čanju najmanjšega števila in položaja 
izhodov obravnava kot lo čeno vozilo, razen pri ods tavku 7.6.2.4. Toaletni 
prostori ali kuhinje pri dolo čanju števila zasilnih izhodov ne veljajo za lo čene 
oddelke. Število potnikov se dolo či za vsak togi del. 
7.6.1.6 Dvojna delovna vrata štej ejo za dvoje vrat in dvojno ali ve čkratno okno šteje 
za dvoje oken za zasilni izhod. 
7.6.1.7 Če vozniški prostor ne zagotavlja dostopa  do prostora za potnike s prehodom 
v skladu z enim od pogojev, opisan ih v odstavku 7.7.5.1.1, morajo biti 
izpolnjeni naslednji pogoji: 
7.6.1.7.1 vozniški prostor ima dva izhoda, ki nista na isti stranski steni; če je eden od 
teh izhodov okno, ta izpolnjuje zahteve iz odstavkov 7.6.3.1 in 7.6.8 za okno 
za zasilni izhod; 
7.6.1.7.2 ob vozniku je dovoljen eden ali dva sedeža za dodatne osebe in v takem 
primeru sta oba izhoda iz odstavka 7.6.1 .7.1 vrata. Vozniška vrata veljajo za 
zasilna vrata za potnike na teh sedežih, če vozniški sedež, volan, ohišje 
motorja, ro čica menjalnika, komanda ro čne zavore itd. niso prevelika ovira. 
Vrata, namenjena tem dodatnim osebam , veljajo kot zasilna vrata za voznika. 
V oddelku, ki vklju čuje vozniški prostor, se lahko namesti do pet dodatnih 
sedežev, če ti dodatni sedeži in prostor zanje izpolnjujejo vse zahteve iz tega 
pravilnika in če najmanj ena vrata, ki omogo čajo dostop v prostor za potnike, 
izpolnjujejo zahteve iz odsta vka 7.6.3 za zasilna vrata; 
7.6.1.7.3 v okoliš činah, opisanih v odstavkih 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2, izhodi, zagotovljeni 
v vozniškem prostoru, ne štejejo za en e od vrat, ki jih zahtevajo odstavki 
7.6.1.1 do 7.6.1.2, in ne za enega od izhodov, ki jih zahteva odstavek 7.6.1.4, 
razen v primeru iz odstavkov 7.6.1.7.1 in 7.6.1.7.2 Odstavki od  7.6.3 do 7.6.7, 
7.7.1, 7.7.2 in 7.7.7  ne veljajo za takšne izhode. 
7.6.1.8 Če so vozniški prostor in sedeži ob njem dostopni iz glavnega prostora za 
potnike po prehodu v skladu z enim od pogojev, opisanih v odstavku 
7.7.5.1.1, zunanji izhod iz vozni škega prostora ni potreben. 
7.6.1.9 Če so vozniška vrata ali drug izhod iz oddelka zagotovljena v okoliš činah, 
opisanih v odstavku 7.6.1.8, ta lah ko štejejo kot izhod za potnike le, če: 
7.6.1.9.1 potniki ob uporabi tega izhoda br ez težav pridejo mimo volana in vozniškega 
sedeža; 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/169 
 7.6.1.9.2 izpolnjujejo zahteve v zv ezi z merami zasilnih vrat, dolo čenimi v odstavku 
7.6.3.1. 
7.6.1.10 Odstavka 7.6.1. 8 in 7.6.1.9 ne prepre čujeta, da so med vozniškim sedežem in 
prostorom za potnike vrata ali druga pregrada, če lahko voznik v sili to 
pregrado hitro odstrani. Vozniška vr ata v oddelku, ki je zavarovan s tako 
pregrado, ne štejejo za izhod za potnike. 
7.6.1.11 Razen zasilnih vrat in oken za zas ilni izhod so v vozila razredov II, III in B 
vgrajene tudi lopute za zasilni izhod. Te so lahko vgrajene tudi v vozilih 
razredov I in A. Najman jše število loput je: 
Število potnikov Število loput 
do 50 l 
več kot 50 2 
 
7.6.2 Razmestitev izhodov  
 Vozila z ve č kot 22 potniškimi sedeži izpolnjujejo spodnje zahteve. Vozila za 
prevoz do najve č 22 potnikov lahko izpolnjujejo spodnje zahteve ali zahteve 
iz odstavka 1.2 Priloge 7. 
7.6.2.1 Delovna vrata so nameš čena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede 
na smer vožnje v državi, v kateri bo imelo vozilo dovoljenje za uporabo, in najmanj ena od njih so v sprednji polovici vozila. To ne prepre čuje namestitve 
vrat na zadnji strani vozila za uporabnike invalidskih vozi čkov. 
7.6.2.2 Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je razmaknjenih tako, da razdalja med 
prečnima navpi čnima ravninama skozi njihova središ ča ni manjša od 
40 odstotkov celotne dolžine prostora za potnike. Če so ena od teh vrat del 
dvojnih vrat, se ta razdalja meri  med najbolj oddaljenimi vrati. 
7.6.2.3 Izhodi so razporejeni tako, da je njihovo število na obeh straneh vozila 
dejansko enako. 
7.6.2.4 Najmanj en zasilni izhod je na zadnji ali sprednji strani vozila. Pri vozilih 
razreda I in vozilih, ki imajo zadnji del stalno lo čen od prostora za potnike, je 
ta zahteva izpolnjena, če imajo vgrajeno loputo za zasilni izhod. 
7.6.2.5 Izhodi na isti strani vozila so  ustrezno razporejeni po dolžini vozila. 
7.6.2.6 Vrata na zadnji strani vozila so dovoljena, če to niso delovna vrata. 
7.6.2.7 Če so vgrajene lopute za zasilni izhod, so razporejene tako: če je vgrajena le 
ena loputa, je nameš čena v srednji tretjini vozila; če sta vgrajeni dve loputi, je 
razdalja med njima najmanj 2 m,  merjeno med najbližje si leže čima roboma 
odprtin po črti, vzporedni z vzdolžno osjo vozila. 
7.6.3.  Najmanjše mere izhodov
 
L 373/170 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.3.1 Razli čne vrste izhodov imajo naslednje najmanjše mere: 
  Razred I  Razreda II 
in III Opombe  
  višina (mm)  1 800 1 650 – 
delovna vrata  odprtina 
vrat širina (mm)  enojna vrata: 650  
dvojna vrata: 1200  Ta mera je lahko za 100 mm manjša, če se meri v višini 
ročajev.
 
zasilna   višina (mm)  1 250 – 
vrata  širina (mm)  550  
okno za 
zasilni izhod  površina: (mm2) 400 000 Na površino je mogo če včrtati 
pravokotnik 500 mm x 700 mm.  
Okno za zasilni izhod na zadnji strani vozila, 
če proizvajalec ne zagotovi okna za zasilni 
izhod z zgoraj dolo čenimi najmanjšimi 
merami.  V odprtino okna za zasilni izhod je mogo če včrtati 
pravokotnik z višino 350 mm in širino 1 550 mm. Vogali 
pravokotnika so lahko zaoblje ni s polmerom, ki ni ve čji od 
250 mm.  
loputa za zasilni 
izhod  odprtina lopute
 površina (mm
2) 400 000 Na površino je mogo če včrtati 
pravokotnik 500 mm x 700 mm.  
 
7.6.3.2 Vozila za prevoz do najve č 22 potnikov lahko izpol njujejo zahteve iz 
odstavka 7.6.3.1 ali zahteve iz odstavka 1.1 Priloge 7. 
7.6.4 Tehni čne zahteve za vsa delovna vrata  
7.6.4.1 Vsaka delovna vrata je mogo če preprosto odpreti z notranje in zunanje strani 
vozila, ko vozilo stoji (vendar ne nu jno, ko se vozilo premika). Vseeno ta 
zahteva ne izklju čuje možnosti zaklepanja vrat od zunaj, pod pogojem, da se 
vedno lahko odprejo z notranje strani. 
7.6.4.2 Vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje vrat od zunaj je 
nameščena med 1 000 in 1 500 mm nad tlemi in najve č 500 mm od vrat. Pri 
vozilih razredov I, II in III je vsak a upravljalna naprava ali naprava za 
odpiranje vrat z notranje strani nameš čena med 1 000 in 1 500 mm nad 
zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in največ 500 mm oddaljena od vrat. To ne velja za upravljalne naprave, 
nameščene v vozniškem prostoru. 
7.6.4.3 Vsaka enojna delovna vrata z ro čnim odpiranjem, ki so pritrjena na te čajih ali 
v vrtiščih, so pritrjena tako, da se zaprejo, če v odprti legi pri vožnji vozila 
naprej zadenejo ob mirujo č predmet. 
7.6.4.4 Če so delovna vrata z ro čnim odpiranjem opremljena z zasko čnim zapahom, 
je to dvostopenjski zapah. 
7.6.4.5 Na notranji strani delovnih vrat ni  nobene naprave, namenjene za pokrivanje 
notranjih stopnic, ko so vr ata zaprta. To ne izklju čuje prisotnosti mehanizma 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/171 
 za odpiranje vrat in druge opreme, pritr jene na notranjo stran vrat, ki ni 
podaljšek poda, na katerem potnik lahko stoji, v prostoru stopniš ča, ko so 
vrata zaprta. Ta mehanizem in oprema ne smeta biti nevarna za potnike. 
7.6.4.6 Če neposredni pogled ni us trezen, se namestijo opti čne ali druge naprave, ki 
omogočajo vozniku, da s svojega sedeža op azi potnika v neposredni bližini 
notranjosti in zunanjosti obeh strani de lovnih vrat, ki niso delovna vrata s 
samodejnim delovanjem. 
 V primeru delovnih vrat na zadnji strani vozila za najve č 22 potnikov je ta 
zahteva izpolnjena, če voznik lahko opazi osebo, visoko 1,3 m, ki stoji 1 m za 
vozilom. 
7.6.4.7 Vsaka vrata, ki se odpirajo v notranjost vozila, in njihov mehanizem so 
zgrajeni tako, da njihovo gibanje ob obi čajnih pogojih uporabe ne poškoduje 
potnikov. Če je potrebno, se vgradijo ustrezne zaš čitne naprave. 
7.6.4.8 Če so delovna vrata v bližini vrat v toaletni prostor ali drug notranji prostor, 
se zaščitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta zahteva ne velja, če se 
vrata samodejno zaklenejo, ko se voz ilo premika s hitrostjo nad 5 km/h. 
7.6.4.9 Pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov, pri kateri h so delovna vrata na 
zadnji strani vozila, se vratna krila ne morejo odpreti za ve č kot 115 ° in ne za 
manj kot 85° in, ko so odpr ta, so lahko v tej legi tudi samodejno zadržana. To 
ne izključuje možnosti, da vrata preidejo to  blokado in se odprejo preko tega 
kota, če je to varno; na primer, za omogo čanje vzvratne vožnje do visoke 
nakladalne ploš čadi ali za odpiranje vrat za 270 °, kar omogo ča prosto 
nakladalno obmo čje za vozilom. 
7.6.5 Dodatne tehni čne zahteve za delovna vrata na energetski pogon  
7.6.5.1 V primeru sile je mogo če vsaka delovna vrata na energetski pogon takrat, ko 
vozilo stoji (vendar ne nujno, ko se vozilo  premika), odpreti z notranje strani 
in, če niso zaklenjena, od zunaj z upravljalnimi napravami, ki ne glede na to, 
ali deluje oskrba z energijo ali ne: 
7.6.5.1.1 prevladajo nad vsemi drugimi upravljalnimi napravami za vrata; 7.6.5.1.2 so v primeru notranjih  upravljalnih naprav nameš čena najmanj 300 mm od 
vrat, na višini najmanj 1 600 mm nad prvo stopnico; 
7.6.5.1.3 so dobro vidna in jasno prepoznavna, če se oseba približuje vratom in če stoji 
pred vrati, ter so, če so to dodatne upravljalne naprave za odpiranje, jasno 
označena za uporabo v sili; 
7.6.5.1.4 lahko z njimi upravlja ena oseba,  ko stoji neposredno pred vrati; 
7.6.5.1.5 odprejo vrata ali omogo čijo, da se vrata preprosto odprejo z roko; 
7.6.5.1.6 so lahko zaš čitena z napravo, ki jo je možno preprosto odstraniti ali razbiti, da 
se omogo či dostop do upravljalne naprave v sili; na delovanje upravljalne 
L 373/172 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 naprave v sili ali odstranitev zaš čitnega pokrova upravljalne naprave je 
voznik opozorjen zvo čno in svetlobno ter 
7.6.5.1.7 so pri vratih, ki jih upravlja vozni k in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 
7.6.5.6.2, takšne, da se potem, ko so uporab ljene za odpiranje vrat in se vrnejo 
v običajni položaj, vrata ponovno ne zapre jo, dokler voznik nato ne vklju či 
upravljalne naprave za zapiranje. 
7.6.5.2 Nameš čena je lahko naprava, ki jo uprav lja voznik z vozniškega sedeža, za 
izključitev zunanjih upravljalnih naprav v s ili za zaklepanje delovnih vrat od 
zunaj. V tem primeru se zunanje upravljalne naprave v sili ponovno 
samodejno vklju čijo ob zagonu motorja ali preden vozilo doseže hitrost 
20 km/h. Pozneje se zuna nje upravljalne naprave v sili ne smejo izklju čiti 
samodejno, ampak to stori voznik. 
7.6.5.3 Vsaka delovna vrata, ki jih upravlja voznik, je mogo če upravljati z 
vozniškega sedeža z uporabo upravljaln ih naprav, ki so, razen nožnih 
upravljalnih naprav, jasno in razlo čno označene. 
7.6.5.4 Vsaka delovna vrata na energets ki pogon sprožijo vizualno kontrolno 
napravo, ki jo voznik jasno vidi, ko sedi v obi čajnem položaju pri vožnji pri 
vseh pogojih osvetlitve, in ga opozarja, da vrata niso popolnoma zaprta. Ta kontrolna naprava opozarja vedno, ko je toga konstrukcija vrat med popolnoma odprto lego in to čko, ki je 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte 
lege. Ena kontrolna naprava je la hko namenjena za ena vrata ali ve č. Vseeno 
taka kontrolna naprava ne sme biti vgrajena za nadzor sprednjih delovnih 
vrat, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 7.6.5.6 .1.1. in 7.6.5.6.1.2. 
7.6.5.5 Upravljalne naprave, s katerimi lahko voznik odpira in zapira delovna vrata 
na energetski pogon, so take, da lahko voznik med odpiranjem ali zapiranjem vedno spremeni smer gibanja vrat. 
7.6.5.6 Upravljalni sistem za vsaka delovna  vrata na energetski pogon, in njihova 
konstrukcija sta takšna, da je malo verjetno, da vrata med zapiranjem poškodujejo ali stisnejo potnika. 
7.6.5.6.1 Ta zahteva velja za izpolnjeno, če sta uresni čeni naslednji zahtevi: 
7.6.5.6.1.1 Prva zahteva je, da se vrata, kadar njihovo zapiranje na vsaki merilni to čki, 
opisani v Prilogi 6, ovira sila stiskanj a, ki ne presega 150 N, samodejno 
ponovno popolnoma odprejo in ostanejo  odprta, dokler se ne vklopi 
upravljalna naprava za zapiranje, razen pri delovnih vratih s samodejnim 
delovanjem. Sila stiskanja se lahko meri s katero koli metodo, ki se lahko zadovoljivo dokaže pristojnim organom. Smernice so navedene v Prilogi 6 k temu pravilniku. Najve čja sila je kratek čas lahko ve čja od 150 N, pod 
pogojem, da ne presega 300 N. Sistem  ponovnega odpiranja se lahko preveri s 
preskusno palico s prerezom višine 60 mm, širine 30 mm in z vogali, zaobljenimi s polmerom 5 mm. 
7.6.5.6.1.2 Druga zahteva je, da kadar vrat a stisnejo zapestje ali prste potnika: 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/173 
 7.6.5.6.1.2.1 se vrata samodej no ponovno popolnoma odprejo in, razen pri delovnih vratih 
s samodejnim delovanjem, ostanejo odprta, dokler se ne vklopi upravljalna naprava za zapiranje, ali 
7.6.5.6.1.2.2 lahko potnik zapes tje ali prste enostavno izvle če iz vrat brez nevarnosti 
poškodbe. Ta zahteva se lahko preveri z roko ali preskusno palico, navedeno 
v odstavku 7.6.5.6.1.1, ki je na enem delu v dolžini 300 mm stanjšana z 
debeline 30 mm na debelino 5 mm. Palica ne sme biti zloš čena ali namazana. 
Če vrata stisnejo palico, jo je mogo če preprosto izvle či, ali 
7.6.5.6.1.2.3  vrata ostanejo v legi, ki omogo ča prost prehod preskusne palice s prerezom 
višine 60 mm, širine 20 mm, z vogali,  zaobljenimi s polmerom 5 mm. Ta 
lega ne sme biti ve č kot 30 mm oddaljena od popolnoma zaprte lege. 
7.6.5.6.2 Pri sprednjih delovnih vratih ve lja, da je zahteva iz odstavka 7.6.5.6 
izpolnjena, če: 
7.6.5.6.2.1 vrata izpolnjujejo zahteve iz  odstavkov 7.6.5.6.1. 1 in 7.6.5.6.1.2 ali 
7.6.5.6.2.2 imajo vrata mehke robove; vseeno ti ne smejo biti tako mehki, da ko vrata 
stisnejo preskusno palico, navedeno v odstavku 7.6.5.6.1.1, to ga konstrukcija 
vrat doseže popolnoma zaprto lego. 
7.6.5.7 Če delovna vrata na energetski pogon, ostanejo zaprta le ob neprekinjeni 
oskrbi z energijo, se zagotovi vizualna  opozorilna naprava, ki obvesti voznika 
na izpad energije za oskrbo vrat. 
7.6.5.8 Naprava za prepre čitev speljevanja, če je vgrajena, deluje le pri hitrosti, 
manjši od 5 km/h, in pri hitrosti, ve čji od te, njeno delovanje ni mogo če. 
7.6.5.9 Če v vozilo ni vgrajena naprava za prepre čitev speljevanja, se ob speljevanju 
mirujočega vozila sproži zvo čno opozorilo za voznika, če katera koli od 
delovnih vrat, ki delujejo s tujo silo, niso popolnoma zaprta. To zvo čno 
opozorilo se sproži pri hitrosti, ve čji od 5 km/h, za vrata, ki izpolnjujejo 
zahteve iz odstavka 7.6.5.6.1.2.3. 
7.6.6 Dodatne tehni čne zahteve za delovna vrata s samodejnim delovanjem
 
7.6.6.1 Vklju čitev upravljalnih naprav za odpiranje . 
7.6.6.1.1 Razen v primerih iz odstavka 7.6 .5.1 lahko upravljalne naprave za odpiranje 
vsakih delovnih vrat s samodejnim delovanjem vklju či in izklju či le voznik s 
svojega sedeža. 
7.6.6.1.2 Vklju čitev in izklju čitev sta lahko neposredni z uporabo stikala ali posredni, 
na primer z odprtjem in zaprtjem sprednjih delovnih vrat. 
7.6.6.1.3 Ko voznik vklju či upravljalne naprave za odpiranje, se to nakaže znotraj 
vozila in, če se bodo vrata odprla od zunaj, tudi zunaj vozila; indikator (npr. 
osvetljen gumb, svetlobni znak) je na zadevnih vratih ali ob njih. 
 
L 373/174 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.6.1.4 V primeru neposredne vklju čitve z uporabo stikala je voznik jasno opozorjen 
na stanje sistema, na primer s položajem stikala ali signalno lu čko ali 
osvetljenim stikalom. Stikalo se posebno ozna či in namesti tako, da ga ni 
mogoče zamenjati z drugimi upra vljalnimi napravami. 
7.6.6.2 Odpiranje delovnih vrat  s samodejnim delovanjem . 
7.6.6.2.1 Ko voznik vklju či upravljalne naprave za odpiranje, lahko potniki odprejo 
vrata: 
7.6.6.2.1.1 z notranje strani, na primer s pr itiskom na gumb ali s prehodom svetlobne 
zapore, in 
7.6.6.2.1.2 od zunaj, razen pri vratih, ki so namenjena le izhodu in so tako tudi ozna čena, 
na primer s pritiskom na osvetljen gumb , na gumb pod svetlobnim znakom ali 
s podobno napravo, ozna čeno z ustreznimi navodili. 
7.6.6.2.2 Pritisk na gumbe, navedene v ods tavku 7.6.6.2.1.1, in uporaba sredstev 
komuniciranja z voznikom, navedeni h v odstavku 7.7.9.1, lahko sprožita 
signal, ki se shrani in po voznikovi vklju čitvi upravljalnih naprav za odpiranje 
odpre vrata. 
7.6.6.3 Zapiranje delovnih vrat  s samodejnim delovanjem.  
7.6.6.3.1 Ko se delovna vrata s samodejnim delovanjem o dprejo, se morajo po poteku 
določenega časovnega intervala ponovno samodejno zapreti. Če med tem 
časovnim intervalom potnik vstopi v voz ilo ali izstopi iz njega, varnostna 
naprava (npr. kontakt v podu, svetlobna zapora, enostranska zapora prehoda) zagotovi, da se čas do zapiranja vrat ustrezno podaljša. 
7.6.6.3.2 Če potnik vstopi v vozilo ali izstopi iz njega med zapiranjem vrat, se postopek 
zapiranja samodejno prekine in vrata se ponovno odprejo.  Ponovno zapiranje 
se lahko sproži z eno od varnostnih  naprav, navedenih v odstavku 7.6.6.3.1, 
ali s katero koli drugo napravo. 
7.6.6.3.3 Potniku se v skla du z odstavkom 7.6.6.2 omogo či ponovno odprtje vrat, ki so 
se samodejno zaprla v skladu z odstavkom 7.6.6.3.1; to ne velja, če je voznik 
izključil upravljalne naprave za odpiranje. 
7.6.6.3.4 Ko voznik izklju či upravljalne naprave za odpiranje delovnih vrat s 
samodejnim delovanjem, se odprta vrata zaprejo v skladu z odstavkoma 7.6.6.3.1 in 7.6.6.3.2. 
7.6.6.4 Prekinitev postopka samo dejnega zapiranja vrat, ozna čenih za posebne 
namene, npr. za potnike z otroškimi vozi čki, potnike z omejeno mobilnostjo 
itd. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/175 
 7.6.6.4.1 Voznik ima možnost prekiniti po stopek samodejnega zapiranja z vklju čitvijo 
posebne upravljalne napr ave. Tudi potnik ima mo žnost prekiniti postopek 
samodejnega zapiranja neposred no s pritiskom na poseben gumb. 
7.6.6.4.2 Na prekinitev postopka samodejnega zapiranja vrat je voznik opozorjen, npr. 
z vizualno kontrolno napravo. 
7.6.6.4.3 Voznik ima v vsakem  primeru možnost ponovno za četi postopek 
samodejnega zapiranja. 
7.6.6.4.4 Za naknadno zapiranje vrat velja odstavek 7.6.6.3. 
7.6.7 Tehni čne zahteve za zasilna vrata  
7.6.7.1 Zasilna vrata je mogo če preprosto odpreti z notranje in zunanje strani vozila, 
ko vozilo stoji. Vseeno ta zahteva ne izklju čuje možnosti zaklepanja vrat od 
zunaj, pod pogojem, da se z obi čajnim mehanizmom za odpiranje vedno 
lahko odprejo z notranje strani. 
7.6.7.2 Dokler se zasilna vrata uporabljajo kot taka, ne delujejo s tujo silo, razen če se 
vrata po vklju čitvi upravljalne naprave iz odstav ka 7.6.5.1 in njeni vrnitvi v 
običajni položaj ponovno ne zaprej o, dokler voznik nato ne vklju či 
upravljalne naprave za zapiranje. Ravno ta ko ta vrata ne smejo biti drsna, 
razen pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. Pri teh vozilih drsna vrata 
lahko veljajo za zasilna vrata, če je bilo dokazano, da se lahko po preskusu 
čelnega trka v skladu s Pravilnikom  št. 33 odprejo brez uporabe orodja. 
7.6.7.3 Vsaka upravljalna naprava ali naprav a za odpiranje zasilnih vrat od zunaj je 
nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad tlemi in najve č 500 mm od vrat. 
Pri vozilih razredov I, II in III je vsaka upravljalna naprava ali naprava za odpiranje zasilnih vrat z notranje strani nameš čena med 1 000 mm in 
1 500 mm nad zgornjo površino poda ali stopnice, ki je najbližja upravljalni 
napravi, in najve č 500 mm oddaljena od vrat. To  ne velja za upravljalne 
naprave, nameš čene v vozniškem prostoru. 
7.6.7.4 Na te čajih pritrjena zasilna vrata, ki so nameš čena na stranskih stenah vozila, 
so na tečaje nataknjena na sprednjem robu in se odpirajo navzven. Trakovi, 
verige ali druge naprave za omejevan je kota odpiranja vrat so dovoljeni, če ne 
preprečujejo, da se vrata odprejo za najmanj 100 ° stopinj in ostanejo odprta v 
tej legi. Če je ustrezno poskrbljeno za prost prehod do zasilnih vrat, zahteva 
za najmanjši kot odpiranja 100 ° stopinj ne velja. 
7.6.7.5 Zasilna vrata se zaš čitijo pred nenamernim odpiranj em. Vseeno ta zahteva ne 
velja, če se zasilna vrata samodejno zaklenejo, ko se vozilo premika s 
hitrostjo, ve čjo od 5 km/h. 
7.6.7.6 Vsa zasilna vrata so opremljena z zvo čno napravo, ki opozori voznika, če 
vrata niso dobro zaprta. Opozorilno napravo sproži premikanje zapaha ali ročaja, ne pa premikanje vrat. 
7.6.8 Tehni čne zahteve za okna za zasilni izhod
. 
L 373/176 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.8.1 Vsako okno za zasiln i izhod, ki je pritrjeno s te čaji ali ki se lahko izvrže, se 
odpira navzven. Okna, ki se lahko iz vržejo, se pri odpiranju ne smejo 
popolnoma lo čiti od vozila. Mehanizem za od piranje oken, ki se lahko 
izvržejo, je takšen, da u činkovito prepre či nenamerno izvrženje. 
7.6.8.2 Vsako okno  za zasilni izhod: 
7.6.8.2.1 se lahko preprosto in takoj odpre z napravo, ki velja za sprejemljivo, z 
notranje in zunanje strani vozila ali 
7.6.8.2.2 je izdelano iz varnos tnega stekla, ki ga je mogo če z lahkoto razbiti. Ta drugi 
predpis izklju čuje možnost uporabe laminirane ga stekla ali plastike. Ob 
vsakem oknu za zasilni izhod je nameš čena naprava, s katero se okno lahko 
razbije in ki je brez teža v dosegljiva osebam v vozilu. 
7.6.8.3 Vsako okno za zasilni izhod, ki se lahko zaklene od zunaj, je izdelano tako, da 
ga je vedno mogo če odpreti iz notranjosti vozila. 
7.6.8.4 Če je okno za zasilni izhod vodoravno pritrjeno na te čaje na zgornjem robu, 
se zagotovi ustrezna naprava, ki omogo ča, da ostane okno  popolnoma odprto. 
Vsako okno za zasilni izhod, ki je pritrjeno na te čaje, deluje tako, da ne ovira 
prostega prehoda z notranje ali zunanje strani vozila. 
7.6.8.5 Razdalja med spodnj im robom okna za zasilni izhod, vgrajenega v stranski 
steni vozila, in podom vozila neposredno pod oknom (razen lokalnega odstopanja, kot so predel kolesa ali okrov menjalnika) ne sme biti ve čja od 
1 200 mm in ne manjša od 650 mm v primeru okna za zasilni izhod, ki je 
pritrjeno na te čajih, ali 500 mm v prim eru okna iz stekla, ki se lahko razbije. 
 Vseeno je lahko ta razdalja v pr imeru okna za zasilni izhod na te čajih 
zmanjšana na najmanj 500 mm, če je okenska odprtina do višine 650 mm 
opremljena z varovalom, ki prepre čuje možnost padca potnikov iz vozila.  
 Če je okenska odprtina opremljena z varovalom, velikost okenske odprtine 
nad varovalom ni manjša od najmanjše predpisane velikosti za okno za zasilni 
izhod. 
7.6.8.6 Vsako okno za zasilni izhod, pritrjeno na te čajih, ki ni dobro vidno z 
vozniškega sedeža, se opremi z zvo čno opozorilno napravo, ki opozori 
voznika, če okno ni popolnoma zaprto. Ta naprava se sproži z okenskim 
zapahom in ne s premikanjem okna. 
7.6.9 Tehni čne zahteve za lopute za zasilni izhod
. 
7.6.9.1 Vsaka loputa za zasilni izhod deluje tako, da ne ovira prostega prehoda z 
notranje ali zunanje strani vozila. 
7.6.9.2 Strešne lopute za zasilni izhod se lahko izvržejo, pritrjene so na te čajih ali 
izdelane iz varnostnega stekla, ki ga je mogo če z lahkoto razbiti. Talne lopute 
so pritrjene na te čajih ali takšne, da se lahko izvržejo, in opremljene z zvo čno 
opozorilno napravo, ki opozori voznika, če niso dobro zaprte. Ta naprava se 
sproži z zapahom lopute za zasilni izhod in ne s premikanjem lopute. Talne lopute za zasilni izhod se zaš čitijo pred nenamernim odpiranjem. Vseeno ta 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/177 
 zahteva ne velja, če se talna loputa samodejno zakl ene, ko se vozilo premika s 
hitrostjo, ve čjo od 5 km/h. 
7.6.9.3 Lopute, ki se lahko izvržejo, se  pri odpiranju ne smejo popolnoma lo čiti od 
vozila, tako da loputa ne ogroža drug ih udeležencev v prometu. Mehanizem 
za odpiranje loput za zasilni izhod, ki se lahko izvržejo, je takšen, da učinkovito prepre či nenamerno izvrženje. Talne lopute, ki se lahko izvržejo, 
se lahko izvržejo le v prostor za potnike. 
7.6.9.4 Lopute za zasilni izhod, ki so pritrjene na te čajih, se odpirajo v smeri naprej 
ali nazaj, kot odpiranja pa je najmanj 100 ° stopinj. Talne lopute za zasilni 
izhod, ki so pritrjene na te čajih, se lahko odpirajo v prostor za potnike. 
7.6.9.5 Lopute za zasilni izhod je mogo če preprosto odpirati ali odstraniti z notranje 
in zunanje strani. Vseeno ta zahteva ne izklju čuje možnosti, da se loputa za 
zasilni izhod zaklene zaradi zavarova nja nenadzorovanega vozila, pod 
pogojem, da se z obi čajnim mehanizmom za odpiranje ali odstranjevanje 
vedno lahko odpre ali odstrani z notranje strani. V bližini lopute, izdelane iz materiala, ki ga je mogo če z lahkoto razbiti, se zagotovi naprava, s katero se 
loputa lahko razbije in ki je brez težav dosegljiva osebam v vozilu. 
7.6.10 Tehni čne zahteve za zložljive stopnice
 
 Zložljive stopnice, če so vgrajene, izpolnjujejo naslednje zahteve: 
7.6.10.1 delovanje zložljivih stopnic je la hko usklajeno z delo vanjem ustreznih 
delovnih ali zasilnih vrat; 
7.6.10.2 pri zaprtih vratih ne sme noben del stopnice štrleti ve č kot 10 mm prek 
bližnjega roba karoserije; 
7.6.10.3 pri odprtih vratih in raztegnjeni st opnici je površina v skladu z zahtevami iz 
odstavka 7.7.7 te priloge; 
7.6.10.4 v primeru stopnice z ener getskim pogonom premik mirujo čega vozila z 
uporabo lastnega pogona ne sme biti mogo č, če je stopnica raztegnjena. V 
primeru ro čno upravljane stopnice zvo čni signal opozori voznika, če stopnica 
ni popolnoma zložena. 
7.6.10.5 zložljive stopnice z ener getskim pogonom, ni mogo če raztegniti, dokler se 
vozilo premika. Če se naprava za upravljanje stopnice pokvari, se stopnica 
zloži in ostane zložena. Vseeno delova nje ustreznih vrat ne sme biti omejeno 
zaradi takšne okvare ali zaradi pošk odovane ali blokirane stopnice; 
7.6.10.6 če potnik stoji na zložljivi stopnici z en ergetskim pogonom, ustreznih vrat ni 
mogoče zapreti. Izpolnjevanje te zahteve se preveri tako, da se na sredino 
stopnice postavi utež z maso 15 kg, ka r ustreza masi majhnega otroka. Ta 
zahteva ne velja za nobena vrata v neposrednem vidnem polju voznika; 
7.6.10.7 premikanje zložljive stopnice ne sm e ogroziti potnikov ali oseb, ki stojijo na 
postaji; 
L 373/178 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.10.8 vsi naprej ali nazaj usmerjeni vog ali zložljive stopnice so zaokroženi s 
polmerom, ki ni manjši od 5 mm; robovi so zaokroženi s polmerom 
najmanj 2,5 mm; 
7.6.10.9 ko so vrata prostora za potnike odprta, zložljiva stopnica trdno ostane v 
raztegnjeni legi. Pri obremenitvi z maso  136 kg na sredini enojne stopnice ali 
272 kg na sredini dvojne stopnice se ka teri koli del stopnice ne upogne za ve č 
kot 10 mm. 
7.6.11 Oznake  
7.6.11.1 Vsak zasilni izhod se z notra nje in zunanje strani vozila ozna či z napisom 
„zasilni izhod“, ki je, če je to potrebno, dopolnjen  z ustreznim mednarodnim 
simbolom. 
7.6.11.2 Upravljalne naprave za odpiranje de lovnih vrat v sili in vseh zasilnih izhodov 
se kot take ozna čijo z notranje in zunanje strani vozila z ustreznim simbolom 
ali jasnim napisom. 
7.6.11.3 Na vsako upravljalno napravo za o dpiranje izhodov v sili ali v njihovo bližino 
se namestijo jasna navodila za uporabo. 
7.6.11.4 Jezik, v katerem je treba napisa ti katere koli napise v skladu z odstavki 
7.6.11.1 do 7.6.11.3, dolo či homologacijski organ ob upoštevanju 
države/držav, v kateri/katerih predlagatelj namerava dati vozilo v promet, če 
je potrebno po posvetovanju s pristojnimi organi zadevne države/zadevnih držav. Če pristojni organ v državi/državah, v kateri/katerih bo vozilo 
registrirano, zahteva spremembo jezi ka, za to ne sme biti potreben nov 
homologacijski postopek. 
7.7 Notranja oprema
 
7.7.1 Dostop do delovnih vrat  (glej sliko 1 Priloge 4) 
7.7.1.1 Prazen prostor, ki se od stranske stene vozila, v kateri so vgrajena delovna 
vrata, razteza v notranjost vozila, omogo ča prost prehod navpi čne pravokotne 
preskusne ploš če z debelino 20 mm, širino 400 mm in višino 700 mm nad 
tlemi, na katero je simetri čno položena druga preskusna ploš ča s širino 
550 mm; višina druge preskusne ploš če je v skladu s predpisi za ustrezen 
razred vozila. Dvodelna preskusna ploš ča se drži vzporedno z odprtino vrat, 
medtem ko se premika iz izhodiš čnega položaja, kjer ravnina površine, ki je 
najbližje notranjosti vozila, poteka tange ncialno na zunanji rob odprtine, do 
položaja, kjer se dotakne prve stopnice. Nato se dvodelna preskusna ploš ča 
drži pravokotno na verjetno smer gi banja osebe, ki vstopi v vozilo. 
7.7.1.2 Viši na zgornje pravokotne preskusne ploš če za ustrezen razred vozila in 
kategorijo je v skladu s predpisi v spodnji tabeli. Kot druga možnost se lahko uporabi trapezasti del z višino 500 mm, ki sestavlja prehod med širino 
zgornje in spodnje preskusne ploš če. V tem primeru je skupna višina 
pravokotnega in trapezastega dela zgornje preskusne ploš če 1 100 mm za 
vse razrede vozil za prevoz ve č kot 22 potnikov in 950 mm za razrede vozil 
za prevoz do najve č 22 potnikov. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/179 
  Razred vozila Višina zgornje preskusne ploš če 
(mm) 
(mera „A“, slika 1) Skupna višina Širina 
   Trapezasti del   
 Razred A* / 950 950 1 650 550 ** / 
 Razred B* / 700 950 1 400  
 Razred I 1 100 1 100 1 800  
 Razred II 950 1 100 1 650  
 Razred III 850 1 100 1 550  
 * / Pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov se spodnja preskusna 
plošča lahko premakne glede na zgornjo, če je to premik v isto smer. 
 ** / Širina zgornje preskusne ploš če se lahko zgoraj zmanjša na 400 mm, če 
so robovi posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino. 
7.7.1.3 Ko se središ čnica dvodelne preskusne ploš če premakne za 300 mm od 
svojega izhodiš čnega položaja in se ploš ča dotakne zgornje površine stopnice, 
se zadrži v tem položaju. 
7.7.1.4 Valjasto preskusno telo (glej sliko 6 Priloge 4), uporabljeno za preverjanje 
prostega prehoda, se potem premika iz  prehoda v smeri verjetnega gibanja 
izstopajoče osebe, dokler njegova središ čnica ne doseže navpi čne ravnine, v 
kateri je zgornji rob zgornje stopnice,  ali dokler se ravnina, ki poteka 
tangencialno na zgornji valj, ne dotakne dvodelne preskusne ploš če, odvisno 
od tega, kaj se zgodi prej, in nato zadrži v tem položaju (glej sliko 2 Priloge 4). 
7.7.1.5 Med valjastim preskusnim telesom v položaju iz odstavka 7.7.1.4 in dvodelno 
preskusno ploš čo v položaju iz odsta vka 7.7.1.3 je prazen prostor, katerega 
zgornja in spodnja meja sta prikazani na  sliki 2 Priloge 4. Ta prazni prostor 
omogoča prost prehod navpi čne preskusne ploš če, katere oblika in mere 
ustrezajo srednjemu delu valjastega preskusnega telesa (odstavek 7.7.5.1) in katere debelina ni ve čja od 20 mm. Ta preskusna ploš ča se premika v verjetni 
smeri gibanja vstopajo če osebe od tangencialnega položaja valjastega 
preskusnega telesa, dokler se njena z unanja površina ne dotakne notranje 
površine dvodelne preskusne ploš če in se dotakne ravnine ali ravnin, ki jih 
določajo zgornji robovi stopnic (glej sliko 2 Priloge 4). 
7.7.1.6 Prosti prostor prehoda za to preskusno telo ne vklju čuje prostora, ki se razteza 
do 300 mm pred neobremenjeno sedežn o blazino pri naprej ali nazaj 
usmerjenih sedežih ali do 225 mm pri sedežih, vgrajenih na okrovih koles, in do najvišje to čke sedežne blazine. 
L 373/180 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.7.1.7 Pri sklopnih sedežih se ta prostor dolo či s sedežem v položaju uporabe. 
7.7.1.8 Vseeno lahko sklopni  sedež, namenjen posadki, v položaju uporabe ovira 
dostopni prehod do delovnih vrat, če: 
7.7.1.8.1 je v vozilu in v sporo čilu (glej Prilogo 1) jasno dolo čeno, da ta sedež lahko 
uporablja le posadka; 
7.7.1.8.2 se sedež, ko se ne uporablja, samodejno sklopi v položaj, da izpolnjuje 
zahteve iz odstavka 7.7.1.1 ali 7.7.1.2 in odstavkov 7.7.1.3, 7.7.1.4 in 7.7.1.5; 
7.7.1.8.3 vrata ne veljajo za predpisa n izhod za namen odstavka 7.6.1.4; 
7.7.1.8.4 ko je sedež v položaj u uporabe ali v sklopljenem položaju, noben njegov del 
ne sega čez navpično ravnino, ki poteka skozi sredino površine vozniškega 
sedeža v najbolj nazaj pomaknjeni legi  in sredino zunanjega vzvratnega 
ogledala, nameš čenega na nasprotni strani vozila, kot je vozniški sedež. 
7.7.1.9 Pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov odprtina vrat in prehod, po 
katerem potniki pridejo do nje, veljata za neovirana, če: 
7.7.1.9.1 je, merjeno vz poredno z vzdolžno osjo vozila, na vsaki to čki prazen prostor 
najmanj 220 mm in 550 mm na vsaki to čki, ki je ve č kot 500 mm nad tlemi 
ali stopnicami (slika 3 Priloge 4); 
7.7.1.9.2 je, merjeno pra vokotno na vzdolžno os vozila, na vsaki to čki prazen prostor 
najmanj 300 mm in 550 mm na vsaki to čki, ki je ve č kot 1 200 mm nad tlemi 
ali stopnicami ali manj kot 300 mm  pod stropom (slika 4 Priloge 4). 
7.7.1.10 Mere delovnih vrat in zasilnih vrat iz odstavka 7.6.3.1 ter zahteve iz 
odstavkov 7.7.1.1 do 7.7.1.7, 7.7.2.1 do 7.7.2.3, 7.7.5.1 in 7.7.8.5 ne veljajo 
za vozila razreda B z najve čjo tehnično dovoljeno maso do 3,5 tone in z 
največ 12 potniškimi sedeži, v katerih im a vsak sedež neoviran dostop do 
najmanj dvojih vrat. 
7.7.1.11 Najve čji naklon poda v dostopnem prehodu ne sme presegati 5 odstotkov, ko 
vozilo z maso, ki ustreza masi v stanj u, pripravljenem za vožnjo, stoji na 
vodoravni površini. Naprava za znižanje vozila ni uporabljena. 
7.7.2 Dostop do zasilnih vrat  (glej sliko 5 Priloge 4) 
 Naslednje zahteve ne veljajo za vozniška vrata, ki se uporabljajo kot zasilni 
izhod v vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. 
7.7.2.1 Prazen prostor med prehodom in  odprtino zasilnih vrat omogo ča prost prehod 
navpičnega valja s premerom 300 mm in višino 700 mm od poda, na katerem 
je postavljen drugi navpi čni valj s premerom 550 mm, pri čemer je skupna 
višina sestava 1 400 mm. 
 Premer zgornjega valja se lahko zgoraj zmanjša na 400 mm, če so robovi 
posneti tako, da poševna ravnina ne pr esega 30 stopinj glede na vodoravno 
ravnino. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/181 
 7.7.2.2 Osnovna ploskev prvega valja  leži v projekciji drugega valja. 
7.7.2.3 Če so vzdolž prehoda vgrajeni sklopni sedeži, se prazen prostor za valj 
določa, ko je sedež v položaju uporabe. 
7.7.2.4 Namesto dvodelnega valja se lahko  uporabi preskusna naprava, opisana v 
odstavku 7.7.5.1 (glej sliko 6 Priloge 4). 
7.7.3 Dostop do oken za zasilni izhod  
7.7.3.1 Preskusno napravo je mogo če premakniti od prehoda na  zunanjo stran vozila 
skozi vsako okno za zasilni izhod. 
7.7.3.2 Smer premikanja preskusne naprave je enaka smeri, v kateri bi se potnik ob 
zapuščanju vozila predvidoma gibal. Preskusna naprava se drži pravokotno na 
to smer gibanja. 
7.7.3.3 Preskusna naprav a je v obliki tanke ploš če velikosti 600 mm x 400 mm z 
vogali, zaobljenimi s polmerom 200 mm . Vseeno je lahko v primeru okna za 
zasilni izhod na zadnji strani vozila preskusna naprava velika 1 400 mm x 350 mm z vogali, zaobljeni mi s polmerom 175 mm. 
7.7.4 Dostop do loput za zasilni izhod
 
7.7.4.1 Lopute za zasilni izhod v strehi  
7.7.4.1.1 Razen pri vozilih razreda I je najmanj ena loputa za zasilni izhod nameš čena 
tako, da se prisekana štiristranska piramida z naklonom stranic 20  ° stopinj in višino 1 600 mm dotika dela sedeža ali druge enakovredne oprijemalne opore. 
Os piramide je navpi čna in njen manjši presek se dotika površine odprtine 
lopute za zasilni izhod. Oprijemalne opore so lahko zložljive ali premi čne, če 
se lahko v položaju uporabe zasko čijo. Preverjanje se izvaja pri tem položaju. 
7.7.4.1.2 Če je strešna konstrukcija debelejša od 150 mm, se manjši presek piramide 
dotika površine odprtine lopute za zasiln i izhod na višini zunanje površine 
strehe. 
7.7.4.2 Lopute za zasilni izhod v podu
 
 Če so lopute za zasilni izhod vgrajene v podu, te omogo čijo neposreden in 
prost dostop do zunanje strani vozila in so nameš čene tam, kjer je višina 
praznega prostora nad loputo enaka višini  prehoda. Kakršni koli viri toplote 
ali gibljivi elementi so najmanj 500 mm  oddaljeni od vsakega dela odprtine 
lopute. 
 Preskusno napravo v obliki tanke ploš če z merama 600 mm x 400 mm z 
vogali, zaobljenimi s polmerom 200 mm, je mogo če v vodoravnem položaju 
premakniti z višine 1 m nad po dom vozila na zunanja tla. 
7.7.5 Prehodi  (glej sliko 6 Priloge 4) 
7.7.5.1 Prehod vozila je oblikovan in izdelan tako, da omogo ča prost prehod 
preskusne naprave, sestavljene iz dveh soosnih valjev, med katera je 
L 373/182 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 vstavljen obrnjen prisekan stožec, pri čemer ima preskusna naprava 
naslednje mere (v mm): 
 
 Razred I Razred II Razr ed III Razred A Razred 
B 
premer spodnjega valja „A“ 450 350 300 350 300 
višina spodnjega 
valja 900 900 900 900 900 
premer zgornjega 
valja „C“ 550 550 450 550 450 
višina zgornjega 
valja „B“ 500 * / 500 * / 500 * / 500 * / 300 
skupna višina „H“ 1 900 * / 1 900 * / 1 900 * / 1 900 * / 1 500 
  
 * / Višina zgornjega valja in s tem tudi skupna višina se lahko zmanjšata za 
100 mm na katerem koli delu prehoda, ki je za: 
 a) pre čno ravnino, ki je 1,5 m pred središ čnico zadnje osi (prve od zadnjih 
osi pri vozilih z ve č kot eno zadnjo osjo), in 
 b) pre čno navpično ravnino na zadnjem robu delovnih vrat ali zadnjih 
delovnih vrat, če ima vozilo ve č kot ena delovna vrata. 
 Premer zgornjega valja se la hko zgoraj zmanjša na 300 mm, če so robovi 
posneti tako, da poševna ravnina ne presega 30 stopinj glede na vodoravno ravnino. 
 Preskusna naprava se lahko dotakne vise čih ročajev, če so vgrajeni, ali drugih 
prožnih predmetov, kot so sestavni deli varnostnih pasov, in jih premakne. 
7.7.5.1.1 Če pred sedežem ali vrsto sedežev ni izhoda, velja: 
7.7.5.1.1.1 pri naprej usmerjenih sedežih sprednji rob valjaste preskusne naprave iz 
odstavka 7.7.5.1 sega najmanj do pre čne navpi čne ravnine, ki poteka 
tangencialno na skrajno sprednjo to čko naslonjal skrajne sprednje vrste 
sedežev, in se zadrži v tem položaju. Iz te ravnine mora biti mogo če ploščo, 
prikazano na sliki 7 Priloge 4 premakniti tako, da se iz položaja, v katerem se 
dotika valjaste preskusne naprave, navzven obrnjena stran preskusne ploš če 
pomakne za 660 mm naprej. 
7.7.5.1.1.2 pri pre čno usmerjenih sedežih mora sprednji del valjaste preskusne naprave 
doseči najmanj pre čno ravnino, ki sovpada z navpi čno ravnino, ki poteka 
skozi središ če sprednjega sedeža (slika 7 Priloge 4). 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/183 
 7.7.5.1.1.3 pri nazaj usmerjenih sedežih spre dnji del valjaste preskusne naprave dosega 
najmanj pre čno navpično ravnino, ki poteka tangencialno na sprednjo stran 
sedežnih blazin na skrajni sprednji vr sti sedežev ali na skrajnem sprednjem 
sedežu (slika 7 Priloge 4). 
7.7.5.2 Pri vozilih razreda I se lahko premer  spodnjega valja zmanjša z 450 mm na 
400 mm na vsakem delu prehoda, ki je za: 
7.7.5.2.1 pre čno navpično ravnino, ki je 1,5 m pred središ čnico zadnje osi (prve od 
zadnjih osi pri vozilih z ve č kot eno zadnjo osjo), in 
7.7.5.2.2 navpi čno prečno ravnino, ki poteka skozi zadnji rob zadnjih delovnih vrat. 
7.7.5.3 Pri voz ilih razreda III so lahko sedeži na eni strani ali obeh straneh prehoda 
bočno premični; v tem primeru se lahko širina  prehoda zmanjša na vrednost, 
ki ustreza premeru spodnjega valja 220 mm, pod pogojem, da se z uporabo 
upravljalne naprave na vsakem sedežu, ki  je preprosto dosegljiva osebi, ki 
stoji na prehodu, sedež enostavno vrne, če je mogo če, samodejno, tudi ko je 
zaseden, v položaj, ki ustreza najmanjši širini 300 mm. 
7.7.5.4 Pri zgibnih vozilih se lahko preskusn a naprava iz odstavka 7.7.5.1 neovirano 
premika skozi gibljivi del. Noben del prožne obloge tega dela, vklju čno z deli 
meha, ne štrli v prehod. 
7.7.5.5 Stopnice se lahko vgradijo v prehode. Širina takih stopnic ni manjša od širine 
prehoda na vrhu stopnic. 
7.7.5.6 Sklopni sedeži, ki potnikom omogo čajo sedenje v prehodu, niso dovoljeni. 
7.7.5.7 Bo čno drsni sedeži, ki v en em od svojih položajev štrlijo v prehod, niso 
dovoljeni, razen v vozilih razreda III pod pogoji, predpisanimi v odstavku 7.7.5.3. 
7.7.5.8 Pri vozilih, za katera velja ods tavek 7.7.1.9, prehod ni potreben, če so 
upoštevane mere dostopa, dolo čene v tem odstavku. 
7.7.5.9 Površina prehodov in  dostopnih prehodov je nedrse ča. 
7.7.6 Naklon prehoda
 
 Naklon prehoda, izmerjen pri neobrem enjenem vozilu, ki stoji na vodoravni 
površini, in ko sistem za znižanje vozila ni vklju čen, ne presega: 
7.7.6.1 8 odstotkov pri vozilih razreda I, II ali A; 7.7.6.2 (rezervirano) 7.7.6.3 12,5 odstotka pri voz ilih razredov III in B; 
7.7.6.4 5 odstotkov pri ravnini, ki potek a pravokotno na vzdolžno simetrijsko os 
vozila. 
7.7.7 Stopnice
 (glej sliko 8 Priloge 4) 
L 373/184 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.7.7.1 Najve čja in najmanjša višina, ob izklju čenem sistemu za znižanje vozila, ter 
najmanjša globina stopnic za potnike pri delovnih in zasilnih vratih ter v vozilu: 
 Razredi I in A II, III in B 
 prva stopnica nad 
tlemi „D“ največja višina 
(mm) 340 1 / 380 1 / 2/ 5/ 
  najmanjša globina 
(mm) 300 * / 
 druge stopnice „E“ najve čja višina 
(mm) 250 3 / 350 4 / 
  najmanjša višina 
(mm) 120 
  najmanjša globina 
(mm) 200 
*/  230 mm pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. 
1/  700 mm pri zasilnih vratih. 
1 500 mm pri zasilnih vratih na z gornjem nivoju dvonivojskega vozila. 
2/  430 mm pri vozilu z izklju čno mehanskim vzmetenjem. 
3/  300 mm pri stopnicah pri vrati h, ki so za skrajno zadnjo osjo. 
4/  250 mm v prehodih pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. 
5/  Pri najmanj enih delovnih vratih ; 400 mm pri drugih delovnih vratih. 
Opomba : 1 Pri dvojnih vratih se stopniš če na vsaki polovici 
dostopnega prehoda obravnava lo čeno. 
2 Mera E na sliki 8 Priloge 4 ni nujno za vsako stopnico enaka. 
7.7.7.1.1 Kakršen koli prehod iz p oglobljenega prehoda na predel s sedeži se ne šteje za 
stopnico. Vseeno navpi čna razdalja med površino prehoda in podom predela s 
sedeži ne presega 350 mm. 
7.7.7.2 Za namen odstavka 7.7.7 se višina stopnice meri na sredini njene širine. Razen 
tega morajo proizvajalci izrecno u poštevati dostop za potnike z omejeno 
mobilnostjo, zlasti v povezavi z vi šino stopnice, ki mora biti čim manjša. 
7.7.7.3 Višina prve stopnice gled e na zunanja tla se meri pri vozilu, ki stoji na ravni 
podlagi, in ima maso, ki ustreza masi  vozila v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, kot je dolo čeno v odstavku 2.18 tega pravilnika, ter ima pnevmatike 
in tlak v pnevmatikah, kot jih je dolo čil proizvajalec za najve čjo tehnično 
dovoljeno maso (M) v skladu z ods tavkom 2.19 tega pravilnika. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/185 
 7.7.7.4 Če je stopnic ve č kot ena, lahko vsaka sto pnica sega do 100 mm v obmo čje 
navpične projekcije naslednje stopnice, projekcija čez stopnico pod njo pa 
pusti najmanj 200 mm proste površine (gle j sliko 8 Priloge 4), pri tem so vsi 
robovi stopnic oblikovani tako, da je nevarnost spotikanja najmanjša,  robovi stopnic pa so kontrastne barve ali barv. 
7.7.7.5 Širina in oblika vsake stopnice sta ta kšni, da se na to stopnico lahko položi 
pravokotnik, kot je prika zano v spodnji tabeli, pri čemer čez stopnico ne sega 
več kot 5 odstotkov površine ustrezne ga pravokotnika. Pri dvojnih vratih 
vsaka polovica odprtine vrat izpolnjuje to zahtevo. 
Število potnikov > 22 <
 22 
področje prva stopnica ( mm) 400 x 300 400 x 200 
 druge stopnice (mm)  400 x 200 400 x 200 
7.7.7.6 Na vseh stopnicah je nedrse ča površina. 
7.7.7.7 Najve čji naklon stopnice v katero koli smer ne sme presegati 5 odstotkov, ko 
neobremenjeno vozilo stoji na gladki in vodoravni površini v obi čajnem 
stanju za vožnjo (zlasti ne sme biti up orabljena naprava za znižanje vozila). 
7.7.8 Potniški sedeži in prostor za sede če potnike  
7.7.8.1 Najmanjša širina sedeža  
7.7.8.1.1 Najmanjša širina se dežne blazine, mera F (slika  9 Priloge 4), merjena od 
navpične ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža, je: 
razredi I, II, A, B    200 mm; 
razred III                225 mm. 
7.7.8.1.2 Najmanjša širina razpoložljivega pr ostora za vsak sedež, mera G (slika 9 
Priloge 4), merjena od navpi čne ravnine, ki poteka skozi sredino tega sedeža 
na višini od 270 mm do  650 mm nad neobremenjeno sedežno blazino, ni 
manjša od: 
 pri posameznih sedežih: 250 mm,  pri neprekinjeni vrs ti sedežev za dva ali ve č potnikov: 225 mm. 
7.7.8.1.3 Pri vozilih, širokih 2,35 m ali manj, je  širina razpoložljivega prostora za 
vsak sedež, merjena od navpi čne ravnine, ki poteka skozi sredino tega 
sedeža na višini od 270 mm do 650 mm nad neobremenjeno sedežno blazino, 200 mm (glej sliko 9A Priloge  4). V primeru izpolnjevanja zahtev 
iz tega odstavka zahteve iz odstavka 7.7.8.1.2 ne veljajo. 
7.7.8.1.4 Pri vozilih za  prevoz do najve č 22 potnikov razpoložljiv prostor za sedeže ob 
steni vozila v zgornjem delu ne vklju čuje trikotne površine s širino 20 mm in 
višino 100 mm (glej sliko 10 Priloge 4). Razen tega se izvzame prostor za varnostne pasove in njihova pritrdiš ča ter za sen čnik. 
L 373/186 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.7.8.2 Najmanjša globina sedežne blazine  (mera K, glej sliko 11 Priloge 4) 
 Najmanjša globina sedežne blazine je: 7.7.8.2.1 350 mm pri vozilih razredov I, A in B; 
7.7.8.2.2 400 mm pri vozilih  razredov II in III. 
7.7.8.3 Višina sedežne blazine
 (mera H, glej sliko 11 Priloge 4) 
 Višina neobremenjene sedežne blazine glede na pod je takšna, da je razdalja 
med podom in vodoravno ravnino, tangenc ialno na sprednjo gornjo površino 
sedežne blazine, od 400 do 500 mm: ta višina se vseeno lahko zmanjša na 
najmanj 350 mm na okr ovih koles in v predelu motorja. 
7.7.8.4 Razmik med sedeži  (glej sliko 12 Priloge 4) 
7.7.8.4.1 Pri sedežih, usmerjenih v isto smer, je razdalja med sprednjo stranjo 
naslonjala sedeža in zadnjo stranjo naslonjala sedeža pred njim (mera H), merjena vodoravno na vseh višina h nad podom med zgornjo površino 
sedežne blazine in to čko 620 mm nad podom, najmanj: 
H 
razredi I, A in B 650 mm 
razreda II in III 680 mm 
7.7.8.4.2 Vse meritve se opravijo  pri neobremenjenih sedežnih blazinah in naslonjalih 
v navpični ravnini, ki poteka skozi središ čnico posameznega sedeža. 
7.7.8.4.3 Pri pre čnih sedežih, ki so usmerjeni drug pr oti drugemu, je na jmanjša razdalja 
med sprednjima stranema naslonov sed ežev, usmerjenih drug proti drugemu, 
merjena v najvišjih to čkah sedežnih blazin, najmanj 1 300 mm. 
7.7.8.4.4 Pri ležalnih potniških sedežih in nastavljivih vozniških sedežih se meritve 
opravijo, ko so njihova naslonjala in druge nastavitve sedežev v obi čajnem 
položaju uporabe, ki jo je dolo čil proizvajalec. 
7.7.8.4.5 Če je v naslonjalo sedeža vgrajena sklopna  mizica, se meritve opravijo, ko je 
ta v zaprtem položaju. 
7.7.8.4.6 Sedeži, ki so nameš čeni na tirnici ali drugem sistemu, ki upravljavcu ali 
uporabniku omogo ča enostavno spreminjanje notranje postavitve vozila, se 
merijo v obi čajnem položaju uporabe, ki ga je dolo čil proizvajalec v vlogi za 
podelitev homologacije. 
7.7.8.5 Prostor za sede če potnike (glej sliko 13 Priloge 4) 
7.7.8.5.1 Pred vsakim potniškim  sedežem se zagotovi najmanjši prazen prostor, kot je 
prikazan na sliki 13 Priloge 4. Naslonj alo sedeža pred njim ali pregrada, 
katere oblika približno ustreza obliki nagnjenega naslonjala sedeža, lahko sega v ta prostor, kot je dolo čeno v odstavku 7.7.8.4. V tem prostoru smejo 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/187 
 biti tudi noge sedeža, če ostane dovolj prostora za potnikove noge. Pri sedežih 
zraven vozniškega sedeža v vozilih za najve č 22 potnikov smejo v ta prostor 
segati armaturna ploš ča, instrumentna ploš ča, vetrobransko steklo, sen čnik, 
varnostni pasovi in pritrdiš ča varnostnih pasov. 
7.7.8.5.2 Vseeno se pri razredu I in razredu II v tistem delu avtobusa, ki je najbolj 
primeren za vstop, zagotovita najmanj dva naprej ali nazaj usmerjena sedeža, posebno namenjena potnikom z omejeno mobilnostjo, ki niso uporabniki 
invalidskega vozi čka, in sta tudi ustrezno ozna čena; pri razredu A se zagotovi 
vsaj en tak sedež. Ti sedeži so ob likovani za potnike z omejeno mobilnostjo 
tako, da zagotavljajo dovolj prostora, imajo ustrezno oblikovane in nameščene ročaje, ki olajšajo dostop do sedeža  in vstajanje z njega, ter iz 
sedečega položaja zagotavljajo komunika cijo v skladu z odstavkom 7.7.10. 
7.7.8.5.2.1 Ti sedeži zagotavljajo najmanj 110 odstotkov prostora iz odstavka 7.7.8.5.1. 
7.7.8.6 Prazen prostor nad sedeži
 
7.7.8.6.1 Nad vsakim sedežem in, razen na d prvo vrsto sedežev v vozilih za najve č 22 
potnikov, nad pripadajo čim prostorom za noge je prazen prostor v višini 
najmanj 900 mm, merjeno od najvišje to čke neobremenjene sedežne blazine, 
in prazen prostor v višini  najmanj 1 350 mm od povpre čne ravni poda v 
prostoru za noge. Pri vozilih, za katera  velja odstavek 7.7.1.10, se ta mera 
lahko zmanjša na 1 200 mm, merjeno od poda. 
7.7.8.6.2 Ta prazni prostor obsega obmo čje, omejeno: 
7.7.8.6.2.1 z vzdolžnimi navpi čnimi ravninami 200 mm od obeh strani srednje navpi čne 
ravnine sedeža in 
7.7.8.6.2.2 s pre čno navpično ravnino, ki poteka skozi zadnjo zgornjo to čko naslonjala 
sedeža, in s pre čno navpično ravnino 280 mm pred skrajno sprednjo to čko 
neobremenjene sedežne blazine, vsakokrat merjeno po navpi čni srednji 
ravnini sedeža. 
7.7.8.6.3 Na robovih praznega prostora iz odstavkov 7.7. 8.6.1 in 7.7.8.6.2 se lahko 
izključijo naslednja obmo čja: 
7.7.8.6.3.1 nad zunanjimi sedeži obmo čje s pravokotnim pre čnim prerezom z višino 
150 mm in širino 100 mm (g lej sliko 14 Priloge 4); 
7.7.8.6.3.2 nad zunanjimi sedeži obmo čje s trikotnim pre čnim prerezom, katerega 
najvišja to čka leži 650 mm nad podom in osnovnica je široka 100 mm (glej 
sliko 15 Priloge 4); 
7.7.8.6.3.3 v prostoru za noge zunanjega sedeža obmo čje s površino pre čnega prereza 
največ 0,02 m2 (0,03 m2 za nizkopodna vozila razreda I) in z najve čjo širino 
do 100 mm (150 mm za nizkopodna vozila razreda I) (glej sliko 16 Priloge 4); 
7.7.8.6.3.4 pri vozilu za najve č 22 potnikov je lahko pri sedežih, ki so najbližji zadnjim 
vogalom karoserije, zunanji zadnji rob pr aznega prostora, gledano od zgoraj, 
zaobljen s polmerom najve č 150 mm (glej sliko 17 Priloge 4). 
L 373/188 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.7.8.6.4 V prazen prostor iz odstavkov 7.7. 8.6.1, 7.7.8.6.2 in 7.7.8 .6.3 smejo dodatno 
segati: 
7.7.8.6.4.1 naslonjalo drugega sedeža, njeg ove oprijemalne opore in pritrditve (npr. 
sklopna mizica); 
7.7.8.6.4.2 pri vozilih za najve č 22 potnikov okrov kolesa, če je izpolnjen eden od 
naslednjih dveh pogojev: 
7.7.8.6.4.2.1 okrov kolesa ne sega čez navpično srednjo ravnino sedeža (glej sliko 18 
Priloge 4); 
7.7.8.6.4.2.2 najbližji rob 300 mm globokega obmo čja za noge sede čega potnika ni 
pomaknjen naprej od roba neobremenjene sedežne blazine za ve č kot 200 mm 
in pred naslonjalo sedeža za ve č kot 600 mm; te mer itve se opravijo od 
navpične srednje ravnine sedeža (glej sli ko 19 Priloge 4). Pri dveh sedežih, 
usmerjenih drug proti drugemu, ta pre dpis velja le za enega od sedežev in 
preostali prostor za noge sede čih potnikov mora biti najmanj 400 mm. 
7.7.8.6.4.3 pri sedežih zraven vozn iškega sedeža v vozilih za najve č 22 potnikov vr tljivo 
okno, če je odprto, in njegovi pritr dilni elementi, armaturna 
plošča/instrumentna ploš ča, vetrobransko steklo, sen čniki, varnostni pasovi, 
pritrdišča varnostnih pasov in strop vozila. 
7.7.9 Komunikacija z voznikom  
7.7.9.1 Pri vozilih razredov I, II in A se zago tovijo sredstva, s katerimi lahko potniki 
sporočijo vozniku, da mora ustaviti vozilo. Upravljalne naprave za vse takšne 
naprave za komunikacijo imajo štrle če gumbe, v vozilih razredov I in A 
največ 1 200 mm od poda, in  so kontrastne barve ali kontrastnih barv. 
Upravljalne naprave so ustrezno in enakomerno razporejene po vozilu. Na 
vključitev upravljalnih naprav so potniki opozorjeni z enim ali ve č 
svetlobnimi znaki. Znak prikaže besede „avtobus se ustavlja“ ali enakovredne 
besede in/ali ustrezen piktogram ter os tane osvetljen, dokler se delovna vrata 
ne odprejo. Zgibna vozila imajo takšne znake v vsakem togem delu vozila. 
Dvonivojska vozila imajo znake na obeh nivojih. 
7.7.9.2 Komunikacija s prostorom za posadko  
 Če je v vozilu prostor za posadko brez dostopa do vozniškega prostora ali 
prostora za potnike, se zagotovi sredst vo za komunikacijo med voznikom in 
tem prostorom za posadko. 
7.7.10 Naprave za tople napitke in oprema za kuhanje  
7.7.10.1 Naprave za tople napitke in oprema za kuhanje so vgrajene ali zavarovane 
tako, da se vro ča hrana ali pija ča zaradi zaviranja v sili ali zaradi sile bo čnega 
vodenja ne more stresti ali razliti na potnike. 
7.7.10.2 V vozilih, opremljenih z napravami za tople napitke ali opremo za kuhanje, 
imajo vsi potniški sedeži ustrezno pripravo za odlaganje vro čih jedi ali 
napitkov med vožnjo. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/189 
 7.7.11 Vrata v notranje prostore  
 Vsaka vrata v straniš če ali druge notranje prostore: 
7.7.11.1 so samozapiralna in nimajo vgrajene nobene naprave, ki jih drži odprta, če bi 
v odprti legi lahko ovirala potnike v primeru sile; 
7.7.11.2 ko so odprta, ne zakrivajo nobenega ro čaja, upravljalne naprave za odpiranje 
ali obvezne oznake delovnih vrat, zasilnih vrat, zasilnega izhoda, gasilnega aparata ali omarice za prvo pomo č; 
7.7.11.3 so opremljena z napravo, ki omogo ča odpiranje vrat z zunanje strani prostora 
v primeru sile; 
7.7.11.4 nimajo možnosti zaklepanja od zunaj, razen če se vedno lahko odprejo z 
notranje strani. 
7.8 Umetna osvetlitev
 
7.8.1 Notranja elektri čna osvetlitev se zago tovi za osvetljenost: 
7.8.1.1 vseh prostorov za pot nike, prostorov za posadko, toaletnih prostorov in 
gibljivih delov zgibnega vozila; 
7.8.1.2 katere koli stopnice a li katerih koli stopnic; 
7.8.1.3 dostopa do izhodov in obmo čja neposredno ob delovnih vratih; 
7.8.1.4 notranjih oznak in notranjih upravljalnih naprav za vse izhode; 
7.8.1.5 vseh mest, na katerih so ovire. 7.8.2 Notranja osvetlitev im a najmanj dva tokokroga, tako da izpad enega 
tokokroga ne vpliva na drugega. Tokokrog, ki se uporablja le za stalno osvetljenost vhodov in izhodo v, lahko velja za enega od takih tokokrogov. 
7.8.3 Zagotovi se zaš čita voznika pred bleš čanjem in odbijanjem svetlobe zaradi 
umetne notranje osvetlitve. 
7.9 Gibljivi del zgibnih vozil
 
7.9.1 Gibljivi del, ki povezuje toge dele zgibnega vozila, je zasnovan in izdelan 
tako, da omogo ča najmanj eno vrtenje okoli vsaj ene vodoravne in vsaj ene 
navpične osi. 
7.9.2 Ko zgibno vozilo z maso, ki ustreza  masi vozila v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, stoji na vodoravni ravni površ ini, med podom obe h togih delov in 
podom vrtljivega srednjega dela ne sme b iti nepokrite reže, ki je širša od: 
7.9.2.1 10 mm, ko so vsa koles a vozila v isti ravnini, ali 
7.9.2.2 20 mm, ko kolesa osi zraven gibljivega dela ležijo na površini, ki je 150 mm 
višje od površine, na kateri ležijo kolesa ostalih osi. 
L 373/190 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.9.3 Razlika med ravnijo poda togih de lov in poda vrtljivega srednjega dela, 
merjeno na spoju, ne presega: 
7.9.3.1 20 mm pri pogojih, opisa nih v odstavku 7.9.2.1, ali 
7.9.3.2 30 mm pri pogojih, opi sanih v odstavku 7.9.2.2. 
7.9.4 Pri zgibnih vozilih se zagotov ijo sredstva za dejansko prepre čitev dostopa 
potnikov do katerega koli de la gibljivega dela, kjer: 
7.9.4.1 je v podu nepokrita reža, ki ne  izpolnjuje zahtev iz odstavka 7.9.2; 
7.9.4.2 pod ne more nositi teže potnikov; 
7.9.4.3 je premikanje sten nevarno za potnike. 
7.10 Smerna stabilnost zgibnih vozil  
 Ko zgibno vozilo vozi naravnost, vz dolžni srednji ravnini njegovih togih 
delov sovpadata in sestavljata neprekinjeno ravnino brez pregibov. 
7.11 Oprijemala in ro čaji 
7.11.1 Splošne zahteve  
7.11.1.1 Oprijemala in ro čaji so ustrezno trdni. 
7.11.1.2 Zasnovani in vgrajeni so tako, da  niso nevarni za poškodbe potnikov. 
7.11.1.3 Prerez oprijemal in ro čajev je tak, da jih potniki lahko brez težav in trdno 
primejo. Vsako oprijemalo je dolgo najm anj 100 mm, da je dovolj prostora za 
roko. Nobena mera prereza ni manjša od 20 mm ali ve čja od 45 mm, razen pri 
oprijemalih na vratih in sedežih ter pri vozilih razreda II, III ali B na dostopnih prehodih. V teh primerih so dovoljena oprijemala z najmanjšo mero 15 mm, če je neka druga mera najmanj 25 mm. Oprijemala ne smejo 
imeti ostrih robov. 
7.11.1.4 Med oprijemalom ali ro čajem in sosednjim delom karo serije ali sten vozila je 
najmanj 40 mm praznega prostora. Vseen o je pri oprijemalih na vratih ali 
sedežu ali v dostopnem prehodu v voz ilih razreda II, III ali B dovoljen 
najmanjši prazen prostor 35 mm. 
7.11.1.5 Površina vsakega oprijemala, ro čaja ali oprijemnega droga je kontrastne barve 
in nedrseča. 
7.11.2 Oprijemala in ro čaji za stoje če potnike
 
7.11.2.1 Na vsakem delu površine poda, ki  je v skladu z odstavkom 7.2.2 namenjen 
stoječim potnikom, se zagotovi zadostno število oprijemal in/ali ro čajev. Za ta 
namen lahko vise či ročaji, če so vgrajeni, veljajo za ro čaje, če so pritrjeni z 
ustreznimi sredstvi. Ta zahteva velja za izpolnjeno, če lahko pri vseh mogo čih 
položajih preskusne naprave, prikazane na sliki 20 Priloge 4, premi čna roka 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/191 
 naprave doseže najmanj dve oprijemali ali dva ro čaja. Preskusna naprava se 
lahko prosto obra ča okoli svoje navpi čne osi. 
7.11.2.2 Pri uporabi postopka, opisanega v odst avku 7.11.2.1, se upoštevajo le takšna 
oprijemala in ro čaji, ki niso manj kot 800 mm in ne ve č kot 1 900 mm nad 
podom. 
7.11.2.3 Na vsakem mestu, ki ga lahko zasede stoje č potnik, najmanj eno od dveh 
zahtevanih oprijemal ali ro čajev ni ve č kot 1 500 mm nad ravnijo poda na tem 
mestu. To ne velja za obmo čje ob vratih, kjer bi vrata ali njihov mehanizem v 
odprti legi prepre čila uporabo tega ro čaja. 
7.11.2.4 Obmo čja, ki jih lahko zasedejo stoje či potniki in niso s sedeži lo čena od 
stranskih sten ali zadnje stene vozila, so opremljena z vodoravnimi 
oprijemali, ki so vzporedna s stenami in nameš čena na višini od 800 mm do 
1 500 mm nad podom. 
7.11.3 Oprijemala in ro čaji za delovna vrata  
7.11.3.1 Ob odprtinah vrat so na obeh straneh nameš čena oprijemala in/ali ro čaji. Pri 
dvojnih vratih se ta zahteva lahko izpolni z namestitvijo sredinskega oprijemnega droga ali sredinskega oprijemala. 
7.11.3.2 Oprijemala in/ali ro čaji na delovnih vratih imajo to čko oprijema, ki je na 
voljo osebi, ki stoji zuna j na tleh zraven delovnih vrat ali na kateri koli 
stopnici. Takšne to čke so postavljene navpi čno od 800 mm do 1 100 mm nad 
tlemi ali nad površino vsake stopnice in vodoravno: 
7.11.3.2.1 na ustreznem mestu za osebo,  ki stoji na zunanjih tleh, ne ve č kot 400 mm 
navznoter od zunanjega roba prve stopnice in 
7.11.3.2.2 na mestu,  ki ustreza dolo čeni stopnici, ne navzven od zunanjega roba zadevne 
stopnice in ne ve č kot 600 mm navznoter od istega roba. 
7.11.4 Oprijema la do sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo
 
7.11.4.1 Oprijemalo na višini od 800 mm do 900 mm nad ravnijo  poda se zagotovi 
med sedeži za osebe z omejeno mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 7.7.8.5.2 in delovnimi vrati, primernimi za vstop in izstop. Prekinitev oprijemala je dovoljena, kjer je to  potrebno za dostop do prostora za 
invalidski vozi ček, do sedeža, nameš čenega na okrovu koles a, do stopnic, do 
dostopnega prehoda ali prehoda. Prekinitev oprijemala ne sme presegati 1 050 mm in najmanj na eni strani prekinitve se zagotovi navpi čno 
oprijemalo. 
L 373/192 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.12 Varovanje stopniš č 
7.12.1 Kjer je mogo če, da sede či potniki zaradi mo čnega zaviranja padejo naprej na 
stopnišče, se namesti varovalo. Varovalo je visoko najmanj 800 mm, merjeno 
od poda, na katerega se opirajo noge potnika, in se razteza od stene vozila navznoter najmanj 100 mm prek vzdolžne središ čnice katerega koli sedeža, 
na katerem je potnik v nevarnosti, a li do najbolj notranjega roba stopnice, 
odvisno od tega, katera razdalja je manjša. 
7.13 Police za prtljago in zaš čita potnikov
 
 Potniki so zaš čiteni pred predmeti, ki lahko zaradi zaviranja ali sile bo čnega 
vodenja padejo s polic za prtljago. Če so vgrajeni prostori za prtljago, morajo 
biti zasnovani tako, da v pr imeru nenadnega zaviranja pr tljaga iz njih ne more 
pasti. 
7.14 Vrata v podu, če so vgrajena  
7.14.1 Vsaka vrata v podu vozila, ki niso loputa za zasilni izhod, so vgrajena in 
zavarovana tako, da jih brez orodja ali klju čev ni mogo če odstraniti ali 
odpreti, in nobena naprava za njihovo dviganje ali zavarovanje ne štrli ve č kot 
8 mm iz ravnine poda. Robovi štrle čih delov so zaobljeni. 
7.15 Vizualno razvedrilo  
7.15.1 Naprave za vizualno razvedrilo za po tnike, na primer televizijski ali video 
zasloni, so zunaj vidnega polja voznika, ko sedi v obi čajnem položaju za 
vožnjo. To ne izklju čuje televizijskega zaslona ali podobne naprave, ki se 
uporablja kot del voznikovih upravljalnih naprav ali naprav za usmerjanje 
vozila, na primer za spremljanje delovnih vrat.
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/193 
  
PRILOGA 3  
Dodatek  
 
RAČUNSKO PREVERJANJE STATI ČNE MEJE PREVRA ČANJA 
1 Z ra čunsko metodo, ki jo za izvedbo preskusov odobri tehni čna služba, se 
lahko dokaže, da vozilo izpolnjuje zahteve, navedene v odstavku 7.4 Priloge 3. 
2 Tehni čna služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus 
delov vozila zaradi preverjanja pr edpostavk, postavljenih med izra čunom. 
3 Priprave na izra čun. 
3.1 Vozilo se predstavi s prostorskim sistemom. 
3.2 Zaradi lege težiš ča nadgradnje vozila in razli čnih vzmetnih karakteristik 
vzmetenja in pnevmatik vozila se osi zaradi bo čnega pospeška na eni strani 
vozila načeloma ne dvignejo so časno. Zato je treba dolo čiti bočno prevračanje 
nadgradnje preko vsake osi, pri čemer se predpostavi, da vsa kolesa 
druge/drugih osi ostanejo na tleh. 
3.3 Zaradi poenostavitve se predpostavi, da težiš če nevzmetenih mas leži na 
vzdolžni ravnini vozila, na črti, ki poteka skozi središ če osi kolesa. Majhna 
sprememba središ ča kotaljenja zaradi deformacije osi se lahko zanemari. 
Regulacija zra čnega vzmetenja se zanemari. 
3.4 Upoštevajo se najmanj naslednji parametri:  podatki o vozilu, kot so medosna razdalja, širina pnevmatik, 
vzmetene/nevzmetene mase, lega težiš ča vozila, gibi vzmeti in vzmetna 
karakteristika vzmetenja vozila, pri čemer je treba upoštevati tudi 
nelinearnost, vodoravno in navpi čno togost pnevmatik, torzijo nadgradnje in 
lego središ ča kotaljenja osi. 
4 Veljavnost ra čunske metode. 
4.1 Veljavnost ra čunske metode se dokaže tako, da je tehni čna služba zadovoljna, 
npr. s primerjalnim presku som s podobni m vozilom. 
L 373/194 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 PRILOGA 4  
OBRAZLOŽITVENE SKICE  
Slika 1  
DOSTOP DO DELOVNIH VRAT  
 
(glej odstavek 7.7.1 Priloge 3) 
 
 
 
druge možnosti Razredi I, II in III: A = 1 100 mm Razreda A in B: A = 950 mm  
Število potnikov <
 22 1 /  > 22  
Razredi A B I II III 
Mera A (mm) 950 700 1 100 950 850 
Skupna višina dvodelne 
preskusne ploš če 1 650 1 400 1 800 1 650 1 550 
 
Glej ustrezno opombo v odstavku 7.7.1.2 Priloge 3. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/195 
  
Slika 2  
 
DOSTOP DO DELOVNIH VRAT  
 
(glej odstavek 7.7.1.4 Priloge 3) 
 
 
L 373/196 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 3  
 
DOLOČITEV NEOVIRANEGA DOSTOPA DO VRAT  
 
(glej odstavek 7.7.1.9.1 Priloge 3) 
 
 
 
 
Slika 4  
 
DOLOČITEV NEOVIRANEGA DOSTOPA DO VRAT  
 
(glej odstavek 7.7.1.9.2 Priloge 3) 
  
      
 
   
1200 
max 550 
min 
300 
min 300 
min Obris strehe 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/197 
  
Slika 5  
 
DOSTOP DO ZA SILNIH VRAT  
 
(glej odstavek 7.7.2 Priloge 3) 
 
 
 
 
L 373/198 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 6  
 
PREHODI  
(glej odstavek 7.7.5 Prilogo 3) 
 
 
 
 
Razredi  A B I II III 
 A 350 300 450 350 300 
Mere C 550 450 550 550 450 
(mm) B 500 * / 300 500 * / 500 * / 500 * / 
 H 1 900 * / 1 500 1 900 * / 1 900 * / 1 900 * / 
 
    */ Glej ustrezno opombo („*“) v odstavku 7.7.5.1 Priloge 3. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/199 
 Slika 7  
 
SPREDNJA OMEJITEV PREHODA  
 
(glej odstavek 7.7.5.1.1.1 Priloge 3) 
 
 
L 373/200 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 8  
 
STOPNICE ZA POTNIKE  
 
(glej odstavek 7.7.7 Priloge 3) 
 
 
 
Višina nad tlemi pri neobremenjenem vozilu  
Razredi I in A II, III in B 
Prva stopnica nad 
tlemi „D“ Največja višina 
(mm) 340 (1) 380 (1)(2)(5) 
 Najmanjša globina 
(mm) 300 * / 
Druge stopnice „E“ Najve čja višina 
(mm) 250 (3) 350 (4) 
 Najmanjša višina 
(mm) 120 
 Najmanjša globina 
(mm) 200 
 
*/ 230 mm pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. 
(1) 700 mm pri zasilnih vratih.  1 500 mm pri zasilnih vratih na zgornjem nivoju dvonivojskega vozila. 
(2) 430 mm pri vozilu z izklju čno mehanskim vzmetenjem. 
(3) 300 mm pri stopnicah pri vrati h, ki so za skrajno zadnjo osjo. 
(4) 250 mm v prehodih pri vozilih za prevoz do najve č 22 potnikov. 
(5) Pri najmanj enih delovnih vratih ; 400 mm pri drugih delovnih vratih. 
 
Opomba
: 1 Pri dvojnih vratih se stopniš če na vsaki polovici dostopnega prehoda 
obravnava lo čeno. 
 2 Mera E ni nujno za vsako stopnico enaka. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/201 
 Slika 9  
  
MERE POTNIŠKIH SEDEŽEV  
 
(glej odstavek 7.7.8.1 Priloge 3) 
 
 
 
 G (mm) najmanjša vrednost 
F (mm) najmanjša 
vrednost Sedežne klopi Posamezni sedeži 
200 */ 225 250 
      * 225 za razred III. 
 
Slika 9A  
 
MERE POTNIŠKIH SEDEŽEV  
 
(glej odstavek 7.7.8.1.3 Priloge 3) 
 
 
 
 G (mm) najmanjša vrednost 
F (mm) najmanjša 
vrednost Sedežne klopi Posamezni sedeži 
200 200 200 
 
L 373/202 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika 10  
 
DOVOLJENO ZMANJŠ ANJE PROSTEGA PROSTORA V VIŠINI RAMEN  
 
Prečni presek najmanjšega prostega prostora v višini ramen sedeža ob steni vozila 
 
(glej odstavek 7.7.8.1.4 Priloge 3) 
 
 
G = 225 mm za sedežno klop 
G = 250 mm za posamezni sedež G = 200 mm pri vozilih s širino manj kot 2,35 m 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/203 
  
Slika 11  
 
GLOBINA IN VIŠINA  SEDEŽNE BLAZINE  
 
(glej odstavka 7.7.8.2 in  7.7.8.3 Priloge 3) 
 
H = 400/500 mm (*) 
K = 350 mm najmanj(**)  (*) 350 mm za okrov kolesa in prostor za motor. (**) 400 mm pri vozilih razredov II in III. 
L 373/204 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 12  
 
RAZMIK MED SEDEŽI  
 
(glej odstavek 7.7.8.4 Priloge 3) 
  
 
 
 
 H 
Razredi I, A in B 650 mm 
Razreda II in III 680 mm 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/205 
 Slika 13  
 
PROSTOR ZA SEDE ČE POTNIKE  
 
(glej odstavek 7.7.8.5 Priloge 3) 
 
 
L 373/206 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 14  
 
DOVOLJENO ZMANJŠ ANJE PROSTORA  NAD SEDEŽEM  
 
Prečni presek najmanjšega praznega prostora nad sedežem ob steni vozila 
 
(glej odstavek 7.7.8.6.3.1 Priloge 3) 
 
 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/207 
 Slika 15  
 
DOVOLJENO ZMANJŠAN JE PROSTEGA PROS TORA NAD SEDEŽEM  
 
(glej odstavek 7.7.8.6.3.2 Priloge 3) 
 
 
L 373/208 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 16  
 
DOVOLJENO ZMANJŠ ANJE SPODNJEGA DELA PROSTORA  ZA POTNIKE  
 
(glej odstavek 7.7.8.6.3.3 Priloge 3) 
 
 
 
*/ 150 mm pri nizkopodnih vozilih razreda I. (**) 0,03 m
2 pri nizkopodnih vozilih razreda I. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/209 
 Slika 17  
 
DOVOLJENO ZMANJŠ ANJE PROSTORA PRI Z ADNJIH VOGALNIH SEDEŽIH  
 
Tloris predpisanega obmo čja sedeža (dva bo čna zadnja sedeža) 
(glej odstavek 7.7.8.6.3.4 Priloge 3) 
  
 
 
L 373/210 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 18  
 
DOVOLJEN VDOR OKR OVA KOLESA, KI NE  SEGA PREK NAVPI ČNE SREDIŠ ČNICE 
STRANSKEGA SEDEŽA  
 
(glej odstavek 7.7.8 .6.4.2.1 Prilogo 3) 
 
 
 
  
Slika 19  
 
DOVOLJEN VDOR OKR OVA KOLESA, KI SE GA PREK NAVPI ČNE SREDIŠ ČNICE 
STRANSKEGA SEDEŽA  
 
(glej odstavek 7.7.8 .6.4.2.2 Priloge 3) 
  
 
 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/211 
  
Slika 20  
 
PRESKUSNA NAPRAVA ZA PR EVERJANJE RAZMESTITVE RO ČAJEV  
 
(glej odstavek 7.11.2.1 Priloge 3) 
 
 
 
L 373/212 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Slika 21  
 
REFEREN ČNE MERE INVALIDSKEGA VOZI ČKA 
 
(glej odstavek 3.6.4 Priloge 8) 
  
 
 
 
 
Skupna dolžina, d: 1 200 mm Skupna širina, š: 700 mm Skupna višina, v: 1 090 mm Opomba
: 
Uporabnik invalidskega vozi čka, ki sedi v invalidskem vozi čku, poveča skupno dolžino za 
50 mm, skupno višino nad tlemi pa na 1 350 mm.  
Slika 22
 
 
Najmanjši prazen prostor za uporabnika invalidskega vozi čka na prostoru za invalidski 
voziček 
 
(glej odstavek 3.6.1 Priloge 8) 
 
 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/213 
  
Slika 23  
 
(glej odstavek 3.4 Priloge 8) 
 
Slika 23A  
 
Piktogram za uporabnike invalidskih vozi čkov 
   
 
 
 
 
Slika 23B  
 
Piktogram za potnike z omejeno mobilnostj o, ki niso uporabniki invalidskih vozi čkov 
 
 
 
  
____________
L 373/214 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 PRILOGA 5  
 
TRDNOST NADGRADNJE 
 
(glej odstavek 7.3 Priloge 3) 
 
1. PODRO ČJE UPORABE 
 Ta priloga velja za vsa enoni vojska vozila razredov II in III. 
2. OPREDELITVE: 
 V tej prilogi: 2.1 „prostor za preživetje
“ pomeni prostor, ki mora ostati v prostoru za potnike 
med enim od preskusov na konstrukciji vozila, predpisanih v tej prilogi, in 
po njem; 
2.2 „nadgradnja “ pomeni del/dele konstrukcije vozila, ki prispeva/prispevajo k 
trdnosti vozila pri prevra čanju; 
2.3 „del nadgradnje “ pomeni del, ki ima najmanj dva enaka navpi čna stebrička na 
vsaki strani, ki sta reprezentativna za del ali dele konstrukcije vozila; 
2.4 „skupna energija “ pomeni tisto energijo, za kate ro se predpostavlja, da jo bo 
celotna konstrukcija vozila absorbirala. To se lahko dolo či tako, kot je 
prikazano v tej prilogi. 
3. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE IN ZAHTEVE  Če se je nadgradnji podelila homologac ija skladno s Pravilnikom št. 66, se 
šteje, da je nadgradnja skladna s temi splošnimi zahtevami. 
3.1 Nadgradnja vozila je dovolj trdna, da  zagotovi, da med preskusom ali 
izračunom, dolo čenim v odstavku 4, ali po njem: 
3.1.1 noben premaknjen del vozila ne vdre v prostor za preživetje, kakor je 
določeno v odstavku 5, in 
3.1.2 noben del prostora za preživetje ne štrli iz deformirane konstrukcije vozila. 3.2 Zahteve iz zgornjega odsta vka 3.1 veljajo za vozilo vklju čno z vsemi 
konstrukcijskimi deli, nosilci in ploš čami ter vsemi togimi štrle čimi deli, kot 
so police za prtljago, naprave za prezra čevanje itd. Vendar se za namene 
odstavka 3.1 ne upoštevajo vmesne in predelne stene, krožne oja čitve ali 
drugi nosilci za oja čitev nadgradnje vozila ter vgradne naprave, kot so bari, 
čajne kuhinje ali straniš ča. 
3.3 Pri zgibnih vozilih vsak del vozila iz polnjuje zahteve, navedene v zgornjem 
odstavku 3.1. 
4. PRESKUSNE METODE 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/215 
 4.1 Na vsakem tipu vozila se opravi eden od preskusov po presoji proizvajalca ali 
preskus po nadomestni metodi, ki jo odobri pristojni organ: 
4.1.1 preskus prevra čanja celotnega vozila v skladu  s postopkom iz Dodatka 1; 
4.1.2 preskus prevra čanja na delu ali delih nadgradn je, ki so reprezentativni za 
celotno vozilo v skladu z Dodatkom 2; 
4.1.3 preskus z nihalom na delu ali delih nadgradnje v skladu z Dodatkom 3 ali 4.1.4 ra čunsko preverjanje trdnosti nadgradnje v skladu z Dodatkom 4. 
4.2 Če z metodami, predpisanimi v odsta vkih 4.1.2, 4.1.3 a li 4.1.4, ni mogo če 
zajeti bistvenih razlik med posameznimi deli vozila, npr. klimatsko napravo 
na strehi, je treba tehni čni službi predložiti dodatne preskusnih ali ra čunske 
metode. Če se te informacije ne predložijo, se lahko zahteva, da se na vozilu 
opravi preskus, predpisan v odstavku 4.1.1. 
5. PROSTOR ZA PREŽIVETJE 
5.1 Za namene odstavka 2.1 „prostor za  preživetje“ pomeni prostor v okviru 
prostora za potnike, ki nastane, ko se pre čna navpična ravnina, dolo čena na 
sliki 1(a), premika po ravni črti ali črtah tako, da se to čka „R“ na sliki 1(a) 
premika od to čke „R“ skrajnega zadnjega zunanjega sedeža skozi to čko „R“ 
vsakega vmesnega zunanjega sedeža do to čke „R“ skrajnega sprednjega 
zunanjega potniškega sedeža. 
5.2 Predpostavlja se, da je lega to čke „R“, kakor je prikazana na sliki 1(b), 
500 mm nad podom pod nogami potni kov, 300 mm od notranje površine 
stranske stene vozila in 100 mm pred naslonjalom sedeža v središ čnici 
zunanjih sedežev. 
6. RAZLAGA REZULT ATOV PRESKUSOV 
6.1 Če se preskušajo deli nadgradnje, tehni čna služba, pristojna za opravljanje 
preskusov, zagotovi, da vozilo izpolnjuje zahteve, dolo čene v Poddodatku 2 
Dodatka 3, ki vklju čuje zahteve za porazdelitev glavnih delov nadgradnje 
vozila, ki absorbirajo energijo. 
 
L 373/216 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 
Slika 1  
 
Prostor za preživetje 
(Vse mere so v mm.) 
 
1(a) Bo čno 
 
 
Opomba : Glej zahtevo iz odstavka 5.1. 
 
  
1(b) Vzdolžno 
Presek A-A vozila v navpi čni ravnini središ čnice notranjih sedežev. 
 
 
Opomba : Glej zahtevo iz odstavka 5.2. 
 
__________ 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/217 
 Priloga 5 – Dodatek 1  
 
PRESKUS PREVRA ČANJA CELOTNEGA VOZILA 
 
1. Preskusni pogoji 
1.1 Ni treba, da je vo zilo popolnoma opremljeno, venda r je po masi vozila v 
stanju, pripravljenem za vožnjo, težiš ču in porazdelitvi mase po navedbah 
proizvajalca reprezentativno za proizvedena vozila. 
1.2 Nastavljiva naslonjala vozniš kih in potniških sedežev so v čim bolj navpi čni 
legi. Sedeži, nastavljivi po višini, so nastavljeni v najvišjo lego. 
1.3 Vsaka vrata in vsako okno vozila, ki se odpira, so zaprti, zapahnjeni, ampak 
ne zaklenjeni. Okna in vmesne ali predelne stene, ki so obi čajno zastekljene, 
so lahko po presoji predlagatelja  zastekljene ali nezastekljene. Če niso 
zastekljene, je treba obremeniti primerna mesta na vozilu z ustreznimi utežmi. 
1.4 Tlak v pnevmatikah je tak, kakor ga je predpisal proizvajalec vozila, in če 
ima vozilo zra čno vzmetenje, se zagot ovi dotok zraka v zra čne vzmeti. 
Vsaka naprava za samodejno nastavljanje  nivoja vozila se nastavi skladno z 
zahtevami proizvajalca, ko vozilo st oji na ravni vod oravni površini. 
Amortizerji delujejo normalno. 
1.5 Gorivo, kislina za akumulator in drug e gorljive, eksplozi vne ali jedke snovi 
se lahko nadomestijo z drugimi snovmi, ki izpolnjujejo pogoje, dolo čene v 
zgornjem odstavku 1.1. 
1.6 Površina, na katero vozilo pade, je iz betona ali drugega togega materiala. 
2. Preskusni postopek (glej sliko 1) 2.1 Vozilo se postavi na ploš čad tako, da ga je mogo če prevrniti na eno stran. 
To stran dolo či proizvajalec. 
2.2 Vozilo se postavi na ploš čad tako, da je pri vodoravni legi ploš čadi: 
2.2.1 os vrtenja vzporedna  z vzdolžno osjo vozila, 
2.2.2 os vrtenja 0 do 200 mm od navpi čne stopnice med obema nivojema, 
2.2.3 os vrtenja 0 do 100 mm od navpi čne stopnice med obema nivojema, 
2.2.4 os vrtenja 0 do 100 mm pod vodoravno za četno ravnino, na kateri stojijo 
pnevmatike, in 
2.2.5 višinska razlika med vodoravno za četno ravnino in vodoravno spodnjo 
ravnino, na katero vozilo pa de, ni manjša od 800 mm. 
2.3 Prepre či se vzdolžno gibanje vozila. 
L 373/218 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 2.4 S stranskimi nasloni na preskusni napravi se prepre či bočno drsenje 
pnevmatik v smeri prevra čanja. 
2.5 Preskusna naprava zagotovi so časno dviganje vseh osi vozila. 
2.6 Vozilo se do prevrnitve nagiba brez sunkov in dinami čnih učinkov. Kotna 
hitrost ne sme presegati 5 ° na sekundo (0,087 rad/s). 
2.7 S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi 
ustreznimi sredstvi se dolo či, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. To se 
preveri na vsaj dveh mestih, zlasti na sp rednjem in zadnjem delu prostora za 
potnike, pri čemer o točnih legah presodi tehni čna služba. Šablone se pritrdijo 
na dele konstrukcije, ki se ne morejo bistveno deformirati. 
 
Slika 1  
 
__________ 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/219 
 PRILOGA 5  
Dodatek 2  
PRESKUS PREVRA ČANJA NA DELU KAROSERIJE 
1. Preskusni pogoji 
1.1 Del karoserije je del neobremenjenega vozila. 1.2 Geometrija dela karoserije, os vrtenja in lega težiš ča v navpični in bočni smeri 
so reprezentativni za celotno vozilo. 
1.3 Maso dela karoserije, ki je izražen a kot odstotek mase vozila, pripravljenega 
na vožnjo, dolo či proizvajalec. 
1.4 Energijo, ki jo mora porabiti del karose rije in je izražena kot odstotek skupne 
energije, ki bi jo porabilo celotno vozilo, dolo či proizvajalec. 
1.5 Odstotek skupne energije, opisane v odstavku 1.4, ni manjši od odstotka 
skupne mase obremenjenega vozila, pripravljenega na vožnjo, navedenega v odstavku 1.3. 
1.6 Veljajo preskusni pogoji, dolo čeni v odstavku 1.6. Dodatka 1 in v 
odstavkih 2.1 do 2.6 Dodatka 3. 
2. Preskusni postopek 2.1 Preskusni postopek je enak posto pku, ki je opisan v Dodatku 1, pri čemer se 
celotno vozilo nadomesti z zgoraj navedenim delom karoserije. 
L 373/220 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 PRILOGA 5  
Dodatek 3  
 
PRESKUS Z NIHALOM NA  DELU KAROSERIJE 
 1. Raven energije in smer udarca  1.1 Energija, ki jo je treba prenesti na dolo čen del karoserije, je seštevek energij, 
ki jih dolo či proizvajalec in ki jih porabijo posamezni krožni nosilci v 
prečnem preseku na tem delu karoserije. 
 1.2 Ustrezen delež energije, dolo čene v Poddodatku 1 tega dodatka, se z nihalom 
prenese na del karoserije tako, da v trenutku udarca gibanje nihala tvori kot 25 stopinj (+0 °, –5 °) glede na vzdolžno navpi čno ravnino dela karoserije. 
Točno velikost kota znotraj tega obsega dolo či proizvajalec vozila. 
2. Preskusni pogoji 
2.1 Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehni čna služba, ki opravlja 
preskuse, zadovoljna, da se upoštevajo vse zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. 
2.2 V tem preskusu se pri delih karoserije deli obi čajne konstrukcije namestijo 
med stebri čke glede na pod, okvir po dvozja, stene in streho. Vklju čijo se tudi 
sestavni deli, kot so police za prtljago, vodi za prezra čevanje itd., če so 
vgrajeni. 
2.3 Vsaka vrata in vsako okno na tem delu  karoserije, ki se odpira, so zaprti, 
zapahnjeni, ampak ne zaklenjeni. Okna in  vmesne ali predelne stene, ki so 
običajno zastekljene, so lahko po presoji predlagatelja zastekljene ali 
nezastekljene. 
2.4 Kjer je to ustrezno, se po izbiri proizvajalca lahko vklju čijo tudi sedeži v 
običajni legi glede na konstrukcijo dela karoserije. Vgradijo se obi čajne 
pritrditve in spoji med vsemi nosilci in priklju čki. Nasloni sedežev, če so 
nastavljivi, so v najbolj pokon čni legi in višina, če je nastavljiva, je v 
najvišjem položaju. 
2.5 Del karoserije, v katerega nihalo udari, dolo či proizvajalec. Če je treba 
preskuse opraviti na ve č delih karoserije, nihalo v vsak del udari na isti strani. 
2.6 S hitrim fotografiranjem, šablonami, ki se lahko deformirajo, ali z drugimi 
ustreznimi sredstvi se dolo či, ali se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.1. 
Šablone se pritrdijo na del konstrukcije, ki se ne more bistveno deformirati. 
2.7 Del karoserije, ki se preskuša, se prek pre čnih nosilcev ali delov, ki jih 
nadomeščajo, trdno in varno vpne v pritrd ilni okvir tako, da med udarcem 
nihala oporni okvir in njegove pritrditve ne absorbirajo bistvene koli čine 
energije. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/221 
 2.8 Nihalo se spusti s take višine, da v del karoserije udari s hitrostjo med 3 in 
8 m/s. 
3. Opis nihala 3.1 Udarna površina nihala je izdelana iz jekla ali vezane ploš če z debelino 
20 mm ±5 mm in masa nihala je en akomerno porazdeljena. Udarna površina 
je pravokotne oblike in ploš čata, s širino, ki ni manjša od širine dela 
karoserije, ki se preskuša, in z vi šino najmanj 800 mm. Robovi nihala so 
zaobljeni s polmerom najmanj 15 mm. 
3.2 Telo nihala se trdno pripne na  dva toga drogova. Os drogov je od 
geometrijskega središ ča telesa nihala odmaknjena najmanj 3 500 mm. 
 
L 373/222 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Poddodatek 1  
 
IZRAČUN SKUPNE EN ERGIJE (E*) 
 
 
Predpostavke: 
 1. Oblika preseka karoserije je pravokotna. 2. Sistem vzmetenja je trdno pritrjen. 3. Gibanje dela karoserije je kroženje okoli to čke „A“. 
 Izračun skupne energije (E*) 
  Če se padec težiš ča (h) dolo či z grafično metodo, se E* lahko izra čuna po 
naslednji ena čbi: 
 E* = 0,75 M.g.h (Nm)  Razen tega se E* lahko izra čuna po naslednji ena čbi: 
 
 
)Nm(HH8.0 8.0 HH2WH .g.M75.0*Es 2 2 2
s2
2w
⎥⎥⎥
⎦⎤
⎢⎢⎢
⎣⎡
+ − − + = ⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 
 (Nm), kjer je: 
 M = masa vozila, pripravljenega za vožnjo (kg)  g = 9,8 m/s
2 
 W = skupna širina vozila (m)  H
s = višina težiš ča neobremenjenega vozila (m) 
 H = višina vozila (m) 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/223 
  
Poddodatek 2  
 
ZAHTEVE ZA PORAZDELIT EV GLAVNIH DELOV NADGR ADNJE, KI ABSORBIRAJO 
ENERGIJO 
 1. Opraviti je treba zadostno število preskusov, da je tehni čna služba, ki opravlja 
preskuse, zadovoljna, da celotno vozilo izpolnjuje vse zahteve, navedene v 
odstavku 3.1 te priloge. Za to ni nujno opraviti ve č kot en preskus. 
 2. Izra čuni, ki temeljijo na podatkih, pridobljenih s preskusom na delu 
karoserije, se lahko uporabijo za dokazovanje sprejemljivosti drugega dela karoserije, ki ni enak preskušenemu delu, če imata oba dela veliko skupnih 
značilnosti. 
 3. Proizvajalec dolo či, za katere stebri čke nadgradnje se šteje, da prispevajo k 
njeni trdnosti, in dolo či količino energije (Ei), ki naj bi jo absorbiral vsak 
stebriček. Ti dve ugotovitvi ustrezata naslednjim merilom: 
 
(1) 
*E Emi
lii>∑=
=  kjer je m skupno število stebri čkov, ki jih je dolo čil 
proizvajalec, 
2) (a) *4.0E Eni
liiF≥∑=
=  kjer je n število stebri čkov, ki jih je dolo čil proizvajalec 
in so pred težiš čem vozila, 
(b) EEiR
iip
==
∑ ≥
10.4 *
 kjer je p število stebri čkov, ki jih je dolo čil proizvajalec 
in so za težiš čem vozila, 
 
(3) LlFf≥0.4  
 
(4) LlRr≥0.4  
 
(5) d
dmax
min.≤2 5  to velja le, če je d max večji od 0,8 x najve čja deformacija, 
ki je dovoljena, da ni vdora v prostor za preživetje. 
  kjer je:    E
i dolo čena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebri ček 
nadgradnje, 
  E
iF določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebri ček 
nadgradnje, ki je pred težiš čem vozila, 
  E
iR določena količina energije, ki jo lahko absorbira i-ti stebri ček 
nadgradnje, ki je za težiš čem vozila, 
  E* skupna energija, ki jo mora celotna konstrukcija vozila absorbirati, 
L 373/224 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 d max največja vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca, za vsak del 
karoserije potem, ko je absorbiral zanj predvideno energijo udarca, 
  d
min je najmanjša vrednost odklona, izmerjenega v smeri udarca in na isti 
točki karoserije kot pri d max, za vsak del karoserije potem, ko je 
absorbiral zanj predvideno energijo udarca. 
 
 
∑∑
=
==
==ni
iiFni
iifiF
F
ElE
L
11) (
 = ocenjena povpre čna oddaljenost stebri čkov, ki jih je 
določil proizvajalec, pred težiš čem vozila. 
 
 
∑∑
=
==
==pi
iiRpi
iiriR
ElE
LR
11) (
 = ocenjena povpre čna oddaljenost stebri čkov, ki jih je 
določil proizvajalec, za težiš čem vozila. 
 
 kjer je: 
 l if razdalja med težiš čem in i-tim stebri čkom pred težiš čem. 
 
 l if razdalja med težiš čem in i-tim stebri čkom za težiš čem. 
 
 l f razdalja med sprednjim delom vozila in težiš čem vozila. 
 
 l f razdalja med zadnjim delom vozila in težiš čem vozila. 
 
 
_____________
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/225 
 Priloga 5 – Dodatek 4  
 
RAČUNSKO PREVERJANJE TR DNOSTI NADGRADNJE 
 
1. Z ra čunsko metodo, ki jo odobri tehni čna služba, pristojna za izvedbo 
preskusov, se lahko dok aže, da nadgradnja ali del nadgradnje izpolnjuje 
zahteve, navedene v odstavku 3.1 te priloge. 
 
2. Če obstaja verjetnost, da bodo na konstrukciji nastal e deformacije, ki bodo 
presegale elasti čnost uporabljenih materialov, izra čun posnema vedenje 
konstrukcije ob velikih oblikovnih deformacijah. 
 3. Tehni čna služba, pristojna za opravljanje preskusov, lahko zahteva preskus 
spojev ali delov konstrukcije zaradi preverjanja predpostavk, postavljenih med izračunom. 
 4. Priprave na izra čun 
 4.1 Izra čuna ni mogo če začeti, dokler se ne analizira konstrukcija in oblikuje njen 
matematični model. S tem se dolo čijo posamezni nosilci, ki jih je treba 
upoštevati, in ugotovijo to čke, na katerih lahko pride do ukrivljenja. Navesti 
je treba mere nosilcev in lastnosti u porabljenega materiala. Na ukrivljenih 
delih je treba izvesti dejanske preskuse, da se dolo čijo značilnosti sile 
(navora) in deformacije oblike, ke r so to pomembni podatki za izra čun. 
Določiti je treba stopnjo defo rmacije in mejo dinami čne elastičnosti, ki 
ustreza tej deformaciji. Če z računsko metodo ni mogo če določiti, kdaj 
nastane pomemben prelom, je to treba dokazati s preskusi, lo čenimi analizami 
ali ustrezno dinami čno porazdelitvijo obremenitve.  Navede se porazdelitev 
obremenitve po dolžini vozila. 
 4.2 Ra čunska metoda vklju čuje deformacije do meje elasti čnosti materiala, ki jim 
sledi dolo čitev mest, na katerih bo prišlo do  ukrivljenj, ki jim sledijo nadaljnja 
ukrivljenja, razen č
e sta mesto in zaporedje ukriv ljenj znana že prej. Metoda 
upošteva spremembe geometrije konstrukcije najmanj do stopnje, ko deformacije presežejo sprejemljive meje. Izra čuni posnemajo energijo in smer 
udarca, ki bi nastala, če bi to nadgradnjo vklju čili v preskus prevra čanja, 
opisan v Dodatku 1. Veljavnost ra čunske metode se dolo či s primerjavo 
rezultatov dejanskih preskusov, za katere ni nujno, da so se izvedli v povezavi z vozilom, ki je zdaj v postopku homologacije. 
5. Preskus dela nadgradnje 
 Če se računska metoda uporabi za en del celotne nadgradnje, veljajo enaki 
pogoji kot zgoraj za celotno vozilo. 
L 373/226 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
PRILOGA 6  
 
SMERNICE ZA MERJENJE SIL ZAPIRANJA VRAT, KI DELUJEJO S TUJO SILO 
 
(glej odstavek 7.6.5.6.1.1 Priloge 3) 
 1. Splošno
 
 
 Zapiranje vrat, ki deluje jo s tujo silo, je dinami čen postopek. Če vrata pri 
gibanju zadenejo v oviro, nastane sila dinami čne reakcije, ki je ( časovno) 
odvisna od ve č dejavnikov (npr. mase vrat, pospeška, mer). 
 2. Opredelitve
 
 2.1 Sila zapiranja F(t) je časovna funkcija, izmerjena na robovih zapiranja vrat. 
(glej spodnji odstavek 3.2 spodaj). 
 2.2 Najve čja sila F
S je največja vrednost sile zapiranja. 
 
2.3 Efektivna sila F E je povpre čna vrednost sile zapiranja glede na trajanje 
impulza: 
 
F1
TF(t)dt E
tt
12
=∫ 
 
2.4 Trajanje impulza T je čas med t 1 in t 2: 
 
T = t 2 – t 1 
 
 Kjer je: 
  t
1 = prag ob čutljivosti, kjer sila zapiranja preseže 50 N, 
 t 1 = odklopni prag, kjer sila  zapiranja pade pod 50 N. 
 2.5 Razmerje med zgornjimi parametri je prikazano na spodnji sliki 1 (kot 
primer): 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/227 
 Slika 1  
 
 
 
2.6 Sila stiskanja F c je aritmeti čna sredina efektivnih sil, merjena v istih merilnih 
točkah večkrat zaporedoma: 
 
F(F )i
nE
i1in
===
∑
 
 
3. Meritve  
 3.1 Pogoji meritve:  3.1.1 Temperaturni razpon: 10 –30 
o C 
 3.1.2 Vozilo stoji na vodoravni površini.  3.2 Merilne to čke: 
 
3.2.1 na glavnih robovih zapiranja vrat: 
  ena na sredini vrat;  ena 150 mm nad s podnjim robom vrat; 
 3.2.2 pri vratih, ki so za odpiranje opremljena z napravami za prepre čitev stiska: 
  na sekundarnih robovih zapiranja vrat v to čki, kjer je nevarnost stiska 
največja. 
 3.3 Za dolo čitev sile stiskanja po odstavku 2.6 se v vsaki merilni to čki opravijo 
najmanj tri meritve. 
 3.4 Signal sile zapiranja se ugotovi z ni zko prepustnim filtrom z mejno frekvenco 
100 Hz. Prag ob čutljivosti in odklopna meja za omejitev trajanja impulza se 
nastavita na 50 N. 
L 373/228 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
3.5 Odstopanje od čitane vrednosti od predvidene vrednosti ni ve čje od +  
3 odstotkov. 
 4. Merilna naprava
 
 4.1 Merilna naprava je sestavljena iz dveh delov: ro čaja in merilnega dela, ki je 
silomer (glej sliko 2). 
 
4.2 Silomer ima naslednje zna čilnosti: 
 4.2.1 Sestavljen je iz dveh drse čih ohišij z zunanjimi merami 100 mm v premeru in 
115 mm v širino. Znotraj silomera je med obema ohišjema vgrajena tla čna 
vzmet tako, da se silomer lahko stisne, če nanj deluje ustrezna sila. 
 4.2.2 Togost silomera je 10 + 
0,2 N/mm. Najve čji odklon vzmeti je omejen na 
30 mm, zato da se doseže najve čja sila 300 N. 
 
Slika 2  
 
 
 
  
___________
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/229 
 PRILOGA 7  
 
POSEBNE ZAHTEVE ZA VOZILA ZA PREVOZ DO NAJVE Č 22 POTNIKOV 
 
1.1 Najmanjše mere izhodov  
 
 Razli čne vrste izhodov imajo naslednje mere: 
Odprtina Mere Opombe 
Delovna 
vrata Vstopna višina : 
Razred A
 = 1 650 mm 
B = 1 500 mm Vstopna višina delovnih vrat se meri kot navpi čna razdalja, 
izmerjena na navpi čni ravnini vodoravnih projekcij sredine 
odprtine vrat in zgornje p ovršine spodnje stopnice.  
 Višina odprtine Navpi čna višina odprtine delovnih vrat je takšna, da omogo ča 
prost prehod dvodelne preskusne ploš če iz odstavka 7.7.1.1 
Priloge 3. Zgornji vogali so  lahko zaokroženi s polmerom 
največ 150 mm. 
 Širina:  
Enojna vrata: 
650 mm Dvojna vrata: 1 200 mm Pri vozilih razreda B, kjer je višina odprtine delovnih vrat 
med 1 400 mm in 1 500 mm, je najmanjša širina odprtine 
enojnih vrat 750 mm. Pri vseh voz ilih se širina delovnih vrat 
lahko zmanjša za 100 mm, če se meritev opravi v višini 
ročajev, in za 250 mm, če to zahtevajo v prostor segajo či 
okrovi koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon vetrobranskega stekla. 
Zasilna vrata Višina:    
1 250 mm Širina:     550 mm Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v 
prostor segajo či okrovi koles, če je na najmanj 400 mm višine 
nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 550 mm. 
Zgornji vogali so lahko za okroženi s polmerom najve č 
150 mm.
 
Okno za zasilni izhod Površina 
odprtine: 4 000 cm
2 Pri homologacijah, izdanih v obdobju enega leta po za četku 
veljavnosti tega pravilnika, je za to površino dovoljeno odstopanje 5 odstotkov. Na površino je mogo če včrtati 
pravokotnik velikos ti 500 mm x 700 mm. 
 
 1.1.1 Vozilo, za katerega velja odstavek 7.7.1.9 Priloge 3, ustreza zahtevam iz 
odstavka 7.6.3.1. Priloge 3 ali odstavka 1.1 te priloge v zvezi z okni za zasilni 
izhod in loputami za zasilni izhod ter naslednjim najmanjšim zahtevam v zvezi z delovnimi in zasilnimi vrati: 
L 373/230 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
Odprtina Mere  Opombe 
Delovna vrata Višina odprtine 
1 100 mm Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za 
polmer, ki ni ve čji od 150 mm.  
 Širina: 
Enojna vrata:  650 mm Dvojna vrata: 
1 200 mm 
 Ta mera se lahko na robovih odprtine zmanjša za 
polmer, ki ni ve čji od 150 mm. Širina se lahko zmanjša 
za 100 mm, če se meritev opravi v višini ro čajev, in za 
250 mm, če to zahtevajo v prostor segajo či okrovi 
koles ali daljinsko vodena vrata ali naklon 
vetrobranskega stekla. 
Zasilna vrata Višina:  1 100 mm 
Širina:   550 mm Širina se lahko zmanjša na 300 mm, kjer to zahtevajo v 
prostor segajo či okrovi koles, če je na najmanj 400 mm 
višine nad najnižjim delom odprtine vrat širina vrat 
550 mm. Zgornji vogali so lahko zaokroženi s polmerom najve č 150 mm. 
 
 1.2 Razmestitev izhodov
 
 1.2.1 Delovna vrata so nameš čena na tisti strani vozila, ki je bližja robu ceste glede 
na smer vožnje v državi, kjer bo vozilo registrirano, ali na zadnji strani vozila. 
 1.2.2 Izhodi so razporejeni tako, da je na vsaki strani vozila najmanj en izhod.  1.2.3 Sprednja in zadnja polovica prostora za potnike imata vsaka najmanj en 
izhod. 
 1.2.4 Najmanj en zasilni izhod je nameš čen na zadnji ali sprednji strani vozila, 
razen če so nameš čene lopute za zasilni izhod. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/231 
 PRILOGA 8  
 
ZAHTEVE ZA TEHNI ČNE NAPRAVE, KI OMOGO ČAJO DOSTOP POTNIKOM Z 
OMEJENO MOBILNOSTJO 
 
1. SPLOŠNO 
 Ta priloga vsebuje predpise, ki veljajo za vozilo, ki omogo ča lažji dostop 
potnikom z omejeno mobilnostjo in uporabnikom invalidskih vozi čkov. 
2. PODRO ČJE UPORABE 
 Te zahteve veljajo za vozila, ki omogo čajo lažji dostop osebam z omejeno 
mobilnostjo. 
3. ZAHTEVE 3.1 Stopnice
 
 Višina prve stopnice nad tlemi pri najm anj enih delovnih vratih ne presega: 
250 mm pri vozilih razredov I in A ter 320 mm pri vozilih razredov II, III in 
B. 
 Druga možnost pri vozilih razredov I in  A je, da pri dvojih vratih, enih 
vstopnih in enih izstopnih, višina  prve stopnice nad tlemi ne presega 
270 mm. 
 Uporabita se lahko tudi sistem za zn ižanje vozila in zložljiva stopnica. 
 Višina vseh stopnic pri dostopnem pr ehodu in v prehodu, z izjemo prve 
stopnice nad tlemi pri zgoraj navedenih vratih, ne presega: 200 mm pri vozilih 
razredov I in A ter 250 mm pri vozilih razredov II, III in B. 
 Prehod iz poglobljenega prehoda na pred el s sedeži se ne šteje za stopnico. 
3.2 Sedeži in prostor za po tnike z omejeno mobilnostjo  
3.2.1 V bližini enih ali ve č delovnih vrat, primernih za vstop in izstop, je 
nameščeno najmanjše število naprej in nazaj usmerjenih sedežev, ki so 
namenjeni osebam z omejeno mobilnostjo. Najmanjše število sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo: štiri pri vozilih razreda I, dva pri vozilih razredov II in III te r eden pri vozilih razredov A in  B. Sedež, ki se sklopi 
navzgor, ko se ne uporablja, ne velja za sedež za osebe z omejeno mobilnostjo. Odstavek 7.7.8.5.2 Priloge  3 ne velja za vozila, ki izpolnjujejo 
to zahtevo. 
3.2.2 Pod najmanj enim sedežem ali ob njem je ustrezen prostor za psa vodnika. 3.2.3 Med sedežem in prehodom je nameš čen naslon za roke, ki se lahko brez 
težav odmakne in se tako omogo či prehod do sedeža. 
L 373/232 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  V bližini sedežev za osebe z omejeno mobilnostjo so nameš čena oprijemala 
in ročaji, ki se jih potnik lahko brez težav oprime. 
3.2.4 Najmanjša širina sedežne blazine na sedežu za osebe z omejeno 
mobilnostjo, na obeh straneh navpi čne ravnine, ki poteka skozi sredino 
sedeža, je 220 mm na vsaki strani ali, pri sedežni klopi, 220 mm na vsaki strani posameznega sedežnega mesta. 
3.2.5 Višina neobremenjene sedežne blazine glede na pod je takšna, da je razdalja 
med podom in vodoravno ravnino, ta ngencialno na sprednjo gornjo 
površino sedežne blazine, od 400 do 500 mm. 
3.2.6 Prostor za noge pri sedežih za os ebe z omejeno mobilnostjo poteka pred 
sedežem od navpi čne ravnine prek sprednjega ro ba sedežne blazine. Naklon 
prostora za noge v kateri koli smer i ne sme presegati 8 odstotkov. 
3.2.7 Nad vsakim sedežem za osebe z omejeno mobilnostjo, je prazen prostor v 
višini najmanj 1 300 mm pri vozilih razr edov I in A ter 900 mm pri vozilih 
razreda II, izmerjeno od najvišje to čke neobremenjene sedežne blazine. Ta 
prazni prostor vklju čuje navpi čno projekcijo celotne površine sedeža in 
pripadajo čega prostora za noge. Dovoljen je  vdor naslonjala sedeža ali 
drugega predmeta v ta prostor, če se ohrani najmanjši prosti navpi čni 
prostor, ki sega 230 mm pred sedežno blazino. Če je sedež za osebe z 
omejeno mobilnostjo obrnjen v vmesno st eno, ki je višja od 1 200 mm, meri 
prazen prostor 300 mm.
 
3.3 Naprave za komunikacijo  
3.3.1 Naprave za komunikacijo se namestijo v bližini sedežev za osebe z omejeno 
mobilnostjo in znotraj površin za invalidske vozi čke v višini med 700 mm 
in 1 200 mm nad podom. 
3.3.2 Na spodnjem nivoju vozila so naprave za komunikacijo nameš čene na višini 
med 800 mm in 1 500 mm, kjer ni sedežev. 
3.3.3 Upravljalna naprava za vse notra nje naprave za komunikacijo se lahko 
upravlja z dlanjo in je izdelana  v kontrastni barv i in odtenkih. 
3.3.4 Če je vozilo opremljeno s klan čino ali dvižno ploš čadjo, je na zunanji strani 
vozila v bližini vrat vgrajena naprav a za komunikacijo na višini najve č 
1 300 mm od tal. 
3.4 Piktogrami  
3.4.1 Vozila, ki imajo prostor za invalidne vozi čke in/ali sedeže za osebe z omejeno 
mobilnostjo imajo na sovoznikovi strani  in pri ustreznih delovnih vratih 
nameščene piktograme v skladu s sliko 23(a) Priloge 4, ki so vidni od zunaj. 
Ustrezni piktogrami so nameš čeni tudi v notranjosti vozila ob prostoru za 
invalidski vozi ček ali ob sedežu za oseb e z omejeno mobilnostjo. 
3.5 Naklon poda  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/233 
  Naklon katerega koli prehode, dostopne ga prehoda ali poda med sedežem za 
osebe z omejeno mobilnostjo ali prostorom za invalidski vozi ček in najmanj 
enimi vstopnimi in enimi izstopnimi vrati ni ve čji od 8 odstotkov. Na 
takšnih nagnjenih delih je nedrse ča površina. 
3.6 Predpisi za namestitev invalidskih vozi čkov 
3.6.1 Vsakemu uporabniku invalidskega vozi čka je v prostoru za potnike na voljo 
prostor z najmanj 750 mm širine in  1 300 mm dolžine. Vzdolžna ravnina 
tega prostora je vzporedna z vzdolž no ravnino vozila in prostor je opremljen 
z nedrsečo površino. 
 Če je invalidski vozi ček na praznem prosto ru za invalidske vozi čke obrnjen 
v smeri vožnje, lahko zgornji rob naslonjal sedežev pred njim sega v prostor za invalidski vozi ček, če se ohrani prosti prostor, kot je prikazan na sliki 23 
Priloge 4. 
3.6.2 Na voljo so najmanj ena vrata za prehod uporabnikov invalidskih vozi čkov. 
Pri vozilih razreda I so najman j ena od vrat za prehod uporabnikov 
invalidskih vozi čkov delovna vrata. Vrata za prehod uporabnikov 
invalidskih vozi čkov so opremljena z napravo za omogo čanje vstopa, ki 
ustreza predpisom iz odstavka 3.11.2 (s istem za znižanje vozila) te priloge; 
v povezavi s predpisi iz odstavkov 3.11.3 (dvigalo) ali 3.11.4 (klan čina) te 
priloge. 
3.6.3 Vrata za prehod invalidskega vozi čka, ki niso delovna vrata, so visoka 
najmanj 1 400 mm. Najmanjša širina  vseh vrat za dostop v vozilo z 
invalidskim vozi čkom je 900 mm. Širina se lahko zmanjša za 100 mm, če se 
meritev opravi v višini ro čajev. 
3.6.4 Skozi najmanj ena od vrat, namenjena za dostop z invalidskim vozi čkom, je 
mogoč dostop od zunaj do prostora/p rostorov za invalidske vozi čke z 
invalidskim vozi čkom z referen čnimi merami, kot so prikazane na sliki 21 
Priloge 4. 
3.7 Sedeži v prostoru za invalidske vozi čke
 
3.7.1 V prostoru za invalidske vozi čke so lahko nameš čeni sklopni sedeži. Vendar 
ti sedeži, ko so sklopljeni in se ne  uporabljajo, ne segajo v prostor za 
invalidske vozi čke. 
3.7.2 Vozilo je lahko opremljeno s snemljivimi sedeži, ki so nameš čeni v prostoru 
za invalidske vozi čke, če jih voznik ali član osebja la hko brez težav 
odstrani. 
3.7.3 Če prostor za noge katerega koli sed eža ali del sklopnega sedeža, ko se 
uporablja, sega v prostor za invalidski vozi ček, se na takšne sedeže ali v 
njihovi bližini namesti naslednje besedilo: 
„Prosimo odstopite ta pros tor uporabniku invalidskega vozi čka.“ 
3.8 Stabilnost invalidskih vozi čkov 
L 373/234 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.8.1 Zadrževalni sist em za invalidske vozi čke. Namesto zahtev iz odstavkov 
3.8.1.1 do 3.8.1.2.3 lahko zadrževalni  sistemi izpolnjujejo zahteve iz 
odstavkov 3.8.2 do 3.8.2.11. 
3.8.1.1 V vozilih, za katera ni predpisana vgradnja zadrževalnega sistema za 
potnike, je prostor za invalidski vozi ček opremljen z zadrževalnim 
sistemom, ki zagotovi stab ilnost invalidskega vozi čka. 
 Stati čni preskus se izvede v sk ladu z naslednjimi zahtevami: 
 a) na zadrževalni sistem deluje sila 250 daN ± 20 daN za vsak invalidski 
voziček; 
 b) če zadrževalni sistem ni pritrjen na  pod vozila, sila deluje v vodoravni 
ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila; Če je zadrževalni 
sistem pritrjen na pod vozila , sila deluje pod kotom 45 ° ±10 ° glede na 
vodoravno ravnino in proti sprednjemu delu vozila. 
 c) sila deluje najmanj 1,5 sekunde;  d) zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, 
vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne 
pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano 
silo v dolo čenem času. Kjer je ustrezno, je mogo če blokirno napravo 
po prenehanju delovanja vle čne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v 
invalidskem vozi čku zapusti vozilo. 
3.8.1.2 Če je predpisano, da imajo potniški se deži zadrževalne sisteme za potnike, 
je vsak prostor za invalidski vozi ček opremljen z zadrževalnim sistemom, ki 
lahko zadrži invalidski vozi ček in njegovega uporabnika. 
 Zadrževalni sistem in njegova pritrdiš ča so oblikovani tako, da prenesejo 
silo, ki je enakovredna sili, predpi sani za potniške sedeže in zadrževalne 
sisteme za potnike. 
 Stati čni preskus se izvede v sk ladu z naslednjimi zahtevami: 
 a) v nadaljevanju navedene sile se uporabijo, lo čeno in na sam 
zadrževalni sistem, v smeri vožnje in v njeni nasprotni smeri; 
 b) sila deluje najmanj 0,2 sekunde;  c) zadrževalni sistem je zmožen opraviti preskus. Trajna deformacija, 
vključno z delnim nalomom ali zlomom zadrževalnega sistema, ne 
pomeni, da preskus ni bil uspešen, če je sistem prenesel predpisano 
silo v dolo čenem času. Kjer je ustrezno, je mogo če blokirno napravo 
po prenehanju delovanja vle čne sile sprostiti z roko, da lahko oseba v 
invalidskem vozi čku zapusti vozilo. 
3.8.1.2.1 Delovanje sile v smeri vožnje pri lo čenih zadrževalnih sistemih za 
invalidski vozi ček in uporabnika invalidskega vozi čka 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/235 
 3.8.1.2.1.1 Za kategorijo M 2: 
 a) 1 110 daN ± 20 daN pri dvoto čkovnem varnostnem pasu. Sila deluje 
na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozi čka v vodoravni 
ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem 
ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod 
vozila, sila deluje pod kotom 45 ° ± 10 ° glede na vodoravno ravnino 
in proti sprednjemu delu vozila; 
 b) pri trito čkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN v vodoravni 
ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeni čnem delu 
pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu 
delu vozila na ramenskem delu pasu; 
 c) na zadrževalni sistem invalidskega vozi čka: 1 715 daN ± 20 daN pod 
kotom 45 ° ± 10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti 
sprednjemu delu vozila; 
 d) sile delujejo so časno. 
3.8.1.2.1.2 Za kategorijo M 3: 
 a) 740 daN ± 20 daN pri dvoto čkovnem varnostnem pasu. Sila deluje na 
zadrževalni sistem za upor abnika invalidskega vozi čka v vodoravni 
ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila, če zadrževalni sistem 
ni pritrjen na pod vozila. Če je zadrževalni sistem pritrjen na pod 
vozila, sila deluje pod kotom 45 °  ±  10 ° glede na vodoravno ravnino 
in proti sprednjemu delu vozila; 
 b) pri trito čkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN v vodoravni 
ravnini vozila in proti sprednjemu delu vozila na medeni čnem delu 
pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni ravnini in proti sprednjemu 
delu vozila na ramenskem delu pasu; 
 c) na zadrževalni sistem invalidskega vozi čka 1130 daN ± 20 daN pod 
kotom 45 °  ±  10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti 
sprednjemu delu vozila; 
 d) sile delujejo so časno. 
3.8.1.2.2  Delovanje sile v smeri vož nje pri skupnem zadrževalnem sistemu za 
invalidski vozi ček in uporabnika invalidskega vozi čka 
3.8.1.2.2.1  Za kategorijo M 2: 
 a) na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozi čka pri 
dvotočkovnem varnostnem pasu 1110 daN ± 20 daN pod kotom 45 ° 
 ±  10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti sprednjemu delu 
vozila; 
L 373/236 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  b) pri trito čkovnem varnostnem pasu 675 daN ± 20 daN pod kotom 
45 ° ±  10 ° na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu 
vozila na medeni čnem delu pasu ter 675 daN ± 20 daN v vodoravni 
ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; 
 c) na zadrževalni sistem invalidskega vozi čka 1715 daN ± 20 daN pod 
kotom 45 °  ±  10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti 
sprednjemu delu vozila; 
 d) sile delujejo so časno. 
3.8.1.2.2.2 Za kategorijo M 3: 
 a) na zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozi čka pri 
dvotočkovnem varnostnem pasu 740 daN ± 20 daN pod kotom 45 ±10 
° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti sprednjemu delu vozila; 
 b) pri trito čkovnem varnostnem pasu 450 daN ± 20 daN pod kotom 
45 ° ± 10 ° na vodoravno ravnino vozila in proti sprednjemu delu 
vozila na medeni čnem delu pasu ter 450 daN ± 20 daN v vodoravni 
ravnini in proti sprednjemu delu vozila na ramenskem delu pasu; 
 c) na zadrževalni sistem invalidskega vozi čka: 1 130 daN ± 20 daN pod 
kotom 45 ° ± 10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti 
sprednjemu delu vozila; 
 d) sile delujejo so časno. 
3.8.1.2.3 V nasprotni smeri vožnje: 
 a) na zadrževalni sistem invalidskega vozi čka 810 daN ± 20 daN pod 
kotom 45 ° ± 10 ° glede na vodoravno ravnino vozila  in proti 
zadnjemu delu vozila. 
3.8.2 Nadomestni zadrževalni  sistem za invalidske vozi čke: 
3.8.2.1 V prostoru za invalidski vozi ček je nameš čen zadrževalni sistem za 
invalidski vozi ček, ki je primeren za splošno uporabo invalidskih vozi čkov 
ter omogo ča prevoz invalidskega vozi čka in uporabnika invalidskega 
vozička, ki sta obrnjena proti sprednjemu delu vozila.  
3.8.2.2  V prostoru za invalidski vozi ček je nameš čen zadrževalni sistem za 
uporabnika invalidskega vozi čka, ki ima najmanj dve pritrdiš či in medeni čni 
varnostni pas (dvoto čkovni varnostni pas), ki je  oblikovan in izdelan iz 
elementov, s katerimi se dosežejo podobni rezultati kot z varnostnimi pasovi, ki ustrezaj o Pravilniku št. 16. 
3.8.2.3  Kateri koli zadrževalni sistem, nameš čen v prostoru za invalidski vozi ček, je 
mogoče v nujnih primerih brez težav sprostiti; 
3.8.2.4  Vsak zadrževalni sistem za invalidske vozi čke: 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/237 
 3.8.2.4.1   izpolnjuje zahteve dinami čnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.8 in je 
varno pritrjen na pritrdiš ča vozila, ki izpolnjujejo zahteve stati čnega 
preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali 
3.8.2.4.2  je varno pritrjen na pritrdiš ča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega 
sistema in pritrdiš č izpolnjuje zahteve iz  odstavka 3.8.2.8. 
3.8.2.5  Vsak zadrževalni sist em za uporabnike invalidskih vozi čkov: 
3.8.2.5.1  izpolnjuje zahteve dinami čnega preskusa, navedene v odstavku 3.8.2.9 in je 
varno pritrjen na pritrdiš ča vozila, ki izpolnj ujejo zahteve stati čnega 
preskusa iz odstavka 3.8.2.6; ali 
3.8.2.5.2  je varno pritrjen na pritrdiš ča vozila, tako da kombinacija zadrževalnega 
sistema in pritrdiš č izpolnjuje zahteve dinami čnega preskusa, ki so 
navedene v odstavku 3.8.2.9, ko so pritrdiš ča nastavljena tako, kot je 
opisano v odstavku 3.8.2.6.7. 
3.8.2.6 Stati čni preskus se izvede na to čkah pritrdiš ča zadrževalnega sistema za 
invalidski vozi ček in zadrževalnega sistem a za uporabnika invalidskega 
vozička v skladu z naslednjimi zahtevami: 
3.8.2.6.1 sile, dolo čene v točki 3.8.2.7, delujejo z napr avo, ki oponaša geometrijo 
zadrževalnega sistema za invalidski vozi ček; 
3.8.2.6.2 sile, dolo čene v odstavku 3.8.2.7.3, delujejo z napravo, ki oponaša 
geometrijo zadrževalnega sistem a za uporabnika invalidskega vozi čka in s 
potezno napravo, dolo čeno v odstavku 6.3.4 Pravilnika št. 14. 
3.8.2.6.3 sile iz odstavka 3.8.2.6.1 in odstavka 3.8.2.6.2 delujejo so časno v smeri 
vožnje in pod kotom 10 ° ± 5 ° nad vodoravno ravnino; 
3.8.2.6.4 sile iz odstavka 3.8.2.6.1 deluje jo v nasprotni smeri vožnje in pod kotom 
10 ° ± 5 ° nad vodoravno ravnino; 
3.8.2.6.5 sile delujejo z najve čjo možno hitrostjo prek navpi čne središčne osi prostora 
za invalidski vozi ček; in 
3.8.2.6.6 sila deluje najmanj 0,2 sekunde; 3.8.2.6.7 preskus se opravi na reprezentan čnem delu konstrukcije vozila skupaj z vso 
opremo vozila, ki bi lahko prispevala  k trdnosti ali togosti konstrukcije. 
3.8.2.7 Sile, dolo
čene v odstavku 3.8.2.6, so naslednje: 
3.8.2.7.1 pri pritrdiš čih za zadrževalni sistem za invalidski vozi ček, nameš čenih v 
vozilih kategorije M2: 
3.8.2.7.1.1 1 110 daN, ki deluje v vzdolžn i ravnini vozila in pr oti sprednjemu delu 
vozila na višini najmanj 200 mm in najve č 300 mm, merjeno navpi čno od 
poda prostora za invalidski vozi ček, in  
L 373/238 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.8.2.7.1.2 550 daN, ki deluje v vzdolžni ra vnini vozila in proti zadnjemu delu vozila 
na višini najmanj 200 mm in najve č 300 mm, merjeno navpi čno od poda 
prostora za invalidski vozi ček; 
3.8.2.7.2 pri pritrdiš čih za zadrževalni sistem za invalidski vozi ček, nameš čenih v 
vozilih kategorije M 3: 
3.8.2.7.2.1 740 daN, ki deluje v vzdolžni ra vnini vozila in proti sprednjemu delu vozila 
na višini najmanj 200 mm in najve č 300 mm, merjeno navpi čno od poda 
prostora za invalidski vozi ček, in 
3.8.2.7.2.2 370 daN, ki deluje v vzdolžni ra vnini vozila in proti zadnjemu delu vozila 
na višini najmanj 200 mm in najve č 300 mm, merjeno navpi čno od poda 
prostora za invalidski vozi ček; 
3.8.2.7.3 pri pritrdiš čih za zadrževalne sisteme za uporabnike invalidskih vozi čkov so 
sile skladne z zahtevami odstavka 6.4 Pravilnika št. 14. 
3.8.2.8 Na zadrževalnem si stemu za invalidski vozi ček se opravi dinami čni preskus 
v skladu z naslednjimi zahtevami: 
3.8.2.8.1 hitrost reprezen tativnega invalidskega vozi čka z maso 85 kg iz hitrosti med 
48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa 
pojemanja z naslednjimi vrednostmi: 
3.8.2.8.1.1 ve č kot 20 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,015 sekunde; 
3.8.2.8.1.2 ve č kot 15 g v smeri vožnje v skupnem trajanju najmanj 0,04 sekunde; 
3.8.2.8.1.3 dlje kot 0,075 sekunde; 3.8.2.8.1.4 ne ve č kot 28 g in ne dlje kot 0,08 sekunde; 
3.8.2.8.1.5 ne dlje kot 0,12 sekunde, in 3.8.2.8.2 hitrost reprezen tativnega invalidskega vozi čka z maso 85 kg iz hitrosti med 
48 km/h in 50 km/h pojenja do mirovanja, pri čemer nanj deluje impulz časa 
pojemanja z naslednjimi vrednostmi: 
3.8.2.8.2.1 ve č kot 5 g v nasprotni smeri vož nje v skupnem trajanju najmanj 
0,015 sekunde; 
3.8.2.8.2.2 ne ve č kot 8 g v nasprotni smeri vožnj e in ne dlje kot 0,02 sekunde; 
3.8.2.8.3 preskus iz to čke 3.8.2.8.2 se ne izvede, če se ista zadrževalna naprava 
uporablja v smeri vožnje in v nasprotni smeri vožnje ali če se je že opravil 
enakovredni preskus; 
3.8.2.8.4 za zgoraj navedeni preskus se  zadrževalni sistem za invalidski vozi ček 
pritrdi na: 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/239 
 3.8.2.8.4.1 pritrdiš ča, nameščena na preskusni napravi, ki posnema geometrijo pritrdiš č 
v vozilu, za katerega je zadr ževalni sistem namenjen, ali 
3.8.2.8.4.2 pritrdiš ča, ki so del vzor čnega dela vozila, za katero je zadrževalni sistem 
namenjen in so opisana v odstavku 3.8.2.6.7. 
3.8.2.9 Zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozi čka izpolnjuje zahteve 
preskusa, navedene v odstavku 7.7.4 Pravilnika št. 16 ali enakovrednega 
preskusa z impulzom časa pojemanja iz odstavka 3.8.2.8.1. Za varnostni 
pas, ki bil homologiran po Prav ilniku št. 16 in je ustrezno ozna čen, se šteje, 
da izpolnjuje te zahteve. 
3.8.2.10  Šteje se, da preskus iz odstavkov 3. 8.2.6, 3.8.2.8 ali 3.8.2.9 ni uspešen, 
razen če izpolnjuje naslednje zahteve: 
3.8.2.10.1 med preskusom noben del sistema ne odpove ali se sname s pritrdiš ča ali 
vozila; 
3.8.2.10.2 po kon čanem preskusu je mogo če sprostiti mehanizem za odpenjanje 
invalidskega vozi čka in njegovega uporabnika;  
3.8.2.10.3 v preskusu iz odstavka 3.8.2.8 se med preskusom vozi ček ne premakne ve č 
kot 200 mm po vzdolžni ravnini vozila; 
3.8.2.10.4 noben del sistema se po kon čanem preskusu ne deformira v tolikšni meri, da 
bi zaradi ostrih robov ali drugih štrle čih delov lahko povzro čil poškodbe. 
3.8.2.11 Navodila za uporabo zadrževalnega sistema morajo v njegovi bližini in 
jasno vidna. 
3.8.3 Namesto predpisov iz odstavka 3.8.1.1 je prostor za invalidski vozi ček 
načrtovan tako, da lahko uporabnik invalidskega vozi čka potuje nepripet, če 
je voziček obrnjen v nasprotni smeri vožnj e in je naslonjen na oporo ali 
naslon sedeža, če izpolnjuje naslednje predpise: 
 a) ena od vzdolžnih stranic prostora za invalidski vozi ček se dotika boka 
ali stene vozila; 
 b) v sprednjem delu prostora za invalidski vozi ček je opora ali naslon 
sedeža, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila; 
 c) opora ali naslon sedeža sta oblikov ana tako, da se ko lesa ali naslon 
invalidskega vozi čka naslonita na oporo ali naslon sedeža, s čimer se 
prepreči prevrnitev invalidskega vozi čka; 
 d) opore ali nasloni sedežev pred invalidskim vozi čkom so zmožni 
vzdržati silo 250 daN ±20 daN za vsak invalidski vozi ček. Sila deluje v 
vodoravni ravnini vozila in proti sp rednjemu delu vozila na sredini 
opore ali naslona sedeža. Sila  deluje najmanj 1,5 sekunde;  
 e) oprijemalo ali ro čaj sta nameš čena na bok ali steno vozila tako, da se 
ju lahko uporabnik invalidskega vozi čka brez težav oprime; 
L 373/240 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 f) na nasprotni strani prostora za invalidski vozi ček je nameš čeno 
zložljivo oprijemalo ali druga enakovredna naprava, ki prepre čuje 
bočno drsenje invalidskega vozi čka in uporabniku invalidskega 
vozička omogo ča, da se oprijemala brez težav oprime; 
 g) površina posebnega prostora je nedrse ča; 
 h) ob prostoru za invalidski vozi ček se namesti naslednje besedilo:  
  
  „Ta prostor je rezerviran za invalidski vozi ček. Invalidski vozi ček 
mora biti obrnjen v nasprotni smeri vožnje in naslonjen na oporo ali naslon sedeža. Zavore morajo biti zategnjene.“ 
3.9 Upravljalne naprave za vrata
 
3.9.1 Nobena upravljalna naprava, ki je nameš čena ob vratih, kot je navedeno v 
odstavku 3.6, zunaj ali znotraj vozila, ne sme biti višja od 1 300 mm nad 
tlemi ali podom. 
3.10 Razsvetljava  
3.10.1 Zagotovi se zadostna razsvetljava za  osvetlitev notranjega in neposrednega 
zunanjega prostora vozila, da lahko  osebe z omejeno mobilnostjo varno 
vstopajo in izstopajo. Ra zsvetljava, ki lahko vpliva na vidno polje voznika, 
deluje samo, ko vozilo miruje. 
3.11 Predpisi za pripomo čke, ki omogo čajo vstop  
3.11.1 Splošne zahteve:  
3.11.1.1 Upravljalne naprave za pripomo čke, ki omogo čajo vstop, morajo biti ustrezno 
označene. Če je pripomo ček, ki omogo ča vstop, v iztegnjenem ali spuš čenem 
položaju, kontrolna lu čka na to opozori voznika. 
3.11.1.2 V primeru okvare varnostne naprave, je delovanje dvižnih ploš čadi, klančin in 
sistemov za znižanje vozila onemogo čeno, razen če varno delujejo z ro čnim 
upravljanjem. Vrsta in mesto mehanizm a za upravljanje v sili morata biti 
jasno ozna čena. V primeru izpada elektri čne energije mora biti mogo če 
dvižne ploš čadi in klan čine ročno upravljati. 
3.11.1.3 Pripomo ček, ki omogo ča vstop, lahko ovira dostop do enih delovnih ali 
zasilnih vrat, če sta na notranji in zunanji stra ni vozila izpolnjena naslednja 
dva pogoja: 
3.11.1.3.1 Pripomo ček, ki omogo ča vstop, ne ovira ro čaja ali druge naprave za odpiranje 
vrat. 
3.11.1.3.2 Pripomo ček, ki omogo ča vstop je mogo če v sili brez težav umakniti, da se 
sprosti dostop do vrat. 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/241 
 3.11.2 Sistem za znižanje vozila  
3.11.2.1 Za upravljanje sistema za zni žanja vozila se uporablja stikalo. 
3.11.2.2 Upravljalne naprave, ki omogo čajo znižanje ali zvišanje dela karoserije ali 
celotne karoserije glede na cestiš če, morajo biti jasno ozna čene in pod 
neposrednim nadzorom voznika. 
3.11.2.3 Postopek znižanja al i zvišanja vozila je mogo če ustaviti in takoj preusmeriti 
z upravljalno napravo, ki jo lahko doseže voznik, ko sedi v kabini, in ki je 
nameščena ob drugih napravah za upravlja nje sistema za znižanje vozila. 
3.11.2.4 Katerikoli sistem za zn ižanje vozila, ki je nameš čen v vozilu: 
 onemogo ča, da hitrost vožnje preseže 5 km/h, ko je vozilo nižje od obi čajne 
potovalne višine, ali 
 onemogo ča znižanje ali zvišanje vozila, če je delovanje delovnih vrat iz 
kakršnega koli razloga onemogo čeno. 
3.11.3 Dvižna ploš čad 
3.11.3.1 Splošni predpisi  
3.11.3.1.1 Dvižna ploš čad lahko deluje le, ko vozilo miruje. Med dviganjem ploš čadi in 
pred začetkom spuš čanja se samodejno vklju či naprava, ki prepre čuje, da bi 
invalidski vozi ček zdrsnil s ploš čadi. 
3.11.3.1.2 Dvižna ploš čad je široka najmanj 800 mm in dolga najmanj 1 200 mm ter 
prenese obremenitev z maso vsaj 300 kg. 
3.11.3.2 Dodatne tehni čne zahteve za dvižne ploš čadi na energetski pogon  
3.11.3.2.1 Upravljalna naprava je oblikovana tako, da se v primeru sprožitve 
samodejno izklopi. Pri tem se dvižna ploš čad takoj ustavi in jo je mogo če 
premakniti v obe smeri. 
3.11.3.2.2 Površine, ki jih upravljavec dvižne ploš čadi ne vidi, in kjer bi dvižna 
ploščad lahko ujela ali zme čkala predmete, so zavarovane z varnostno 
napravo (npr. mehanizem za vra čanje). 
3.11.3.2.3 Če se vklju či ena od varnostnih naprav, se dvižna ploš čad takoj ustavi in se 
začne premikati v nasprotno smer. 
3.11.3.3 Delovanje dvižnih ploš čadi na energetski pogon  
3.11.3.3.1 Če je dvižna ploš čad pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju 
voznika vozila, lahko dvižno ploš čad upravlja voznik z vozniškega sedeža. 
 3.11.3.3.2 V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameš čene ob dvižni 
ploščadi. Vklju či in izključi jih lahko le voznik s svojega sedeža. 
L 373/242 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 3.11.3.4 Ro čno upravljana dvižna ploš čad 
3.11.3.4.1 Dvižna ploš čad je oblikovana tako, da deluje z uporabo upravljane naprave ob 
dvižni ploš čadi. 
3.11.3.4.2 Dvižna ploš čad je oblikovana tako, da za njeno delovanje ni potrebna 
pretirana uporaba sile. 
3.11.4 Klan čina 
3.11.4.1 Splošni predpisi  
3.11.4.1.1 Klan čina lahko deluje le, ko vozilo miruje. 
3.11.4.1.2 Zunanji robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm. Zunanji vogali so 
zaokroženi s polmerom najmanj 5 mm. 
3.11.4.1.3 Klan čina je široka najmanj 800 mm. Na klon iztegnjene ali preklopljene 
klančine na robniku z višino 150 mm ne sm e presegati 12 odstotkov. Za 
dosego predpisane vrednosti naklona se  lahko uporabi sistem za znižanje 
vozila. 
3.11.4.1.4 Na vsako klan čino, ki je v stanju, priprav ljenem za uporabo, daljšo od 
1 200 mm, se namesti naprava, ki prepre čuje bočni zdrs invalidskega vozi čka. 
3.11.4.1.5 Klan čina lahko varno deluje pod obremenitvijo 300 kg. 
3.11.4.2 Na čini delovanja  
3.11.4.2.1 Klan čina se lahko iztegne ali zloži ro čno ali z uporabo tuje sile. 
3.11.4.3 Dodatne tehni čne zahteve za klan čine, ki delujejo s tujo silo  
3.11.4.3.1 Iztegovanje in zlaganje klan čine nakazuje utripajo ča rumena signalizacija in 
zvočni signal; klan čine so na zunanjih robovih ozna čene z jasno vidnimi 
rdeče-belimi odsevnimi oznakami. 
3.11.4.3.2 Iztegovanje klan čine v vodoravni smeri se zav aruje z varovalno napravo.  
3.11.4.3.3 Če se vključi ena od varovalnih naprav, se klan čina takoj ustavi. 
3.11.4.3.4 Vodoravno gibanje klan čine je onemogo čeno, ko je obremenjena z maso 
15 kg. 
3.11.4.4 Delovanje klan čin na energetski pogon  
3.11.4.4.1 Če je klan čina pri delovnih vratih v neposrednem vidnem polju voznika 
vozila, lahko klan čino upravlja voznik z vozniškega sedeža. 
 3.11.4.4.2 V vseh drugih primerih so upravljalne naprave nameš čene ob klan čini. 
Vključi in izključi jo lahko le voznik s svojega sedeža. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/243 
 3.11.4.5 Delovanje ro čno upravljane klan čine 
3.11.4.5.1 Klan čina je oblikovana tako, da za nje no delovanje ni potrebna pretirana 
uporaba sile. 
 
L 373/244 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 PRILOGA 9  
POSEBNE ZAHTEVE ZA DVONIVOJSKA VOZILA 
Ta priloga vklju čuje zahteve za dvonivojska vozila, če se te razlikujejo od osnovnih zahtev iz 
Priloge 3. Spodnji odstavki ali pododstavki nadomestijo enako oštevil čene odstavke ali 
pododstavke iz Priloge 3. Če spodaj ni navedeno druga če, veljajo za dvoni vojska vozila vse 
druge zahteve iz Priloge 3. Števil čenje spodnjih odstavkov ustreza števil čenju v Prilogi 3. 
7.4.2.1 Obremenitve, ki so enake vrednosti Q (kot je dolo čeno v odstavku 7.4.3.3.1 
Priloge 11), se postavijo na vsak potniški sedež na zgornjem nivoju. Če je 
vozilo namenjeno za uporabo s članom posadke, ki ne sedi, se težiš če mase 
75 kg, ki ustreza njegovi masi, names ti na prehod na zgornjem nivoju na 
višini 875 mm. V prostorih za prtljago ni prtljage. 
7.5.4 Gasilni aparati in oprema za prvo pomo č 
7.5.4.1 Zagotovi se prostor za namestitev dveh gasilnih aparatov, enega ob 
vozniškem sedežu in enega na zgor njem nivoju. Prostor ni manjši od 
15 dm3. 
7.6 Izhodi  
7.6.1 Število izhodov  
7.6.1.1 Vsako dvonivojsko vozilo ima dvoje vrat na spodnjem nivoju (glej tudi 
odstavek 7.6.2.2). Najmanjše štev ilo predpisanih delovnih vrat:  
 Število potnikov Število delovni h vrat v dvonivojskem vozilu 
  Razreda I in A Razred II Razreda III in B 
 9–45 1 1 1 
 46–70 2 1 1 
 71–100 2 2 1 
 > 100 4 3 1 
 
7.6.1.4 Najmanjše število zasilnih izhodov je  tolikšno, da je skupno število izhodov 
v skladu s spodnjo tabelo, pri čemer se število izhodov na vsakem 
posameznem nivoju in v vsakem posameznem oddelku dolo či ločeno. 
Toaletni prostori ali kuhinje pri dolo čanju števila zasilni h izhodov ne veljajo 
za ločene oddelke. Lopute za zasilni iz hod lahko štejejo le kot eden od 
zgoraj navedenih zasilnih izhodov: 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/245 
  
 
 Število potnikov in posadke, ki jih lahko 
sprejme vsak oddelek ali nivo  Najmanjše skupno število 
zasilnih izhodov  
 1–8 2 
 9–16 3 
 17–30 4 
 31–45 5 
 46–60 6 
 61–75 7 
 76–90 8 
 91–110 9 
 111–130 10 
 > 130 11 
 
7.6.1.11 Razen zasilnih vrat in oken za zas ilni izhod so v strehi zgornjega nivoja 
vozil razredov II in III vgrajene tudi lopute za zasilni izhod. Lahko so 
vgrajene tudi v vozilih razreda I . V tem primeru je najmanjše število loput:  
 
 Skupno število potnikov na 
zgornjem nivoju (A a) Število loput 
 do 50 l 
 ve č kot 50 2 
 
7.6.1.12 Vsako notranje stopniš če velja za izhod z zgornjega nivoja. 
7.6.1.13 Vsem osebam, ki so na spodnjem nivoju, mora biti omogo čeno, da v 
primeru sile lahko zapustijo vozilo, ne da  bi morale vstopiti na zgornji nivo 
vozila. 
7.6.1.14 Prehod na zgornjem nivoju je z enim ali ve č notranjimi stopniš či povezan z 
dostopnim prehodom do delovnih vrat ali s prehodom na spodnjem nivoju 
na oddaljenosti najve č 3 m od delovnih vrat: 
 a) v vozilih razredov I in II sta zagotovljeni dve stopniš či ali najmanj eno 
stopnišče in eno polstopniš če, če na zgornjem nivoju sprejmejo ve č 
kot 50 potnikov; 
 b) v vozilih razreda III morata biti zagotovljeni dve stopniš či ali najmanj 
eno stopniš če in eno polstopniš če, če na zgornjem nivoju sprejmejo 
več kot 30 potnikov.  
 
L 373/246 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.2 Razmestitev izhodov  
7.6.2.2 Dvoje vrat iz odstavka 7.6.1.1 je  razmaknjenih tako, da razdalja med 
prečnima navpi čnima ravninama skozi njihova središ ča ni manjša od 
25 odstotkov celotne dolžine vozile ali 40 odstotkov celotne dolžine c na 
spodnjem nivoju; to ne velja, če so ta dvoja vrata na razli čnih straneh vozila. 
Če so ena od teh vrat del dvojnih vrat , se ta razdalja meri med najbolj 
oddaljenimi vrati. 
7.6.2.3 Izhodi na vsakem nivoju so razporej eni tako, da je njihovo število na obeh 
straneh vozila dejansko enako. 
7.6.2.4 Na vsakem zgornjem nivoju je najmanj en zasilni izhod na zadnji ali 
sprednji strani vozila. 
7.6.4 Tehni čne zahteve za vsa delovna vrata  
7.6.4.6 Če neposredni pogled ni ustrezen, se namestijo opti čne ali druge naprave, ki 
omogočajo vozniku, da s svojega sedeža opa zi potnika v neposredni bližini 
vsakih delovnih vrat, ki niso delovna  vrata s samodejnim delovanjem, zunaj 
vozila. Pri vozilih razreda I velja ta zahteva tudi za notranjo stran vseh 
delovnih vrat in za neposredno bl ižino vsakega notranjega stopniš ča na 
zgornjem nivoju. 
7.6.7 Tehni čne zahteve za zasilna vrata  
7.6.7.3  Vsaka upravljalna naprava ali na prava za odpiranje zasilnih vrat na 
spodnjem nivoju od zunaj je nameš čena med 1 000 mm in 1 500 mm nad 
tlemi in najve č 500 mm od vrat. Pri vozilih razr edov I, II in III je vsaka 
upravljalna naprava ali naprava za odpira nje zasilnih vrat z notranje strani 
nameščena med 1 000 mm in 1 500 mm nad zgornjo površino poda ali 
stopnice, ki je najbližja upravljalni napravi, in 500 mm oddaljena od vrat. 
To ne velja za upravljalne naprave, nameš čene v vozniškem prostoru.  
7.7.5.  Prehodi  (glej sliko 1) 
7.7.5.1 Prehodi vozila so oblikova ni in izdelani tako, da omogo čajo prost prehod 
preskusne naprave, sestavljene iz dveh soosnih valjev, med katera je 
vstavljen obrnjen prisekan stožec, pri čemer ima preskusna naprava 
naslednje mere (v mm):  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/247 
  Razred I * / Razred II * / Razred III * / 
Zgornji/spodnji nivo ZN SN ZN SN ZN SN 
Premer spodnjega 
valja 450 450 350 350 300 300 
Višina spodnjega 
valja 900 1 020(9
00/990) 900 1 020(9
00/990) 900 1 020 
(900/99
0) 
Premer zgornjega 
valja 550 550 550 550 450 450 
Višina zgornjega 
valja 500 500 500 500 500 500 
Skupna višina 1 680 1 800 
(1 680/
1 770) 1 68
0 1 800 
(1 680/
1 770) 180 1 800 
(1 680/
1 770) 
 
*/ Mere v oklepajih veljajo le za zadnji del spodnjega nivoja in ob 
sprednji osi (glej odstavek 7.7.5.10). 
 
Preskusna naprava se lahko dotakne vise čih ročajev za stoje če potnike, če so 
vgrajeni, in jih odmakne. Premer zgornj ega valja se lahko zgoraj zmanjša na 
300 mm, če so robovi posneti tako, da poše vna ravnina ne pr esega 30 stopinj 
glede na vodoravno ravnino (slika 1). 
 7.7.5.4 Pri zgibnih ali potovalnih avtobusih  se lahko preskusna naprava iz odstavka 
7.7.5.1 neovirano premika skozi gibljivi del na katerem koli nivoju, kjer je prehod potnikov dovoljen skozi oba dela. N oben del prožne obloge tega dela, 
vključno z deli meha, ne štrli v prehod. 
 7.7.5.10 Skupna višina preskusne naprave iz odstavka 7.7.5.1 se lahko zmanjša: 
 
a) s 1 800 mm na 1 680 mm v vsakem de lu prehoda na spodnjem nivoju za 
prečno navpično ravnino, ki je 1500 mm pred središ čem zadnje osi (prve od 
zadnjih osi pri vozilih z ve č kot eno zadnjo osjo), 
 
b) pri delovnih vratih, ki so nameš čena pred sprednjo osjo, s 1 800 mm na 
1 770 mm v vsakem delu prehoda med dvema pre čnima navpi čnima 
ravninama, ki potekata 800 mm pred središ čnico sprednje osi in za njo. 
 7.7.7  Stopnice
 
 
7.7.7.1 Opomba 1 /: najve č 850 mm pri zasilnih vratih na spodnjem nivoju in najve č 
1 500 mm pri zasilnih vratih  na zgornjem nivoju. 
 7.7.8.6  Prazen prostor nad sedeži
 
 7.7.8.6.1 Nad vsakim sedežem je prazen pr ostor v višini najmanj 900 mm, merjeno od 
najvišje to čke neobremenjene sedežne blaz ine. Ta prazni prostor vklju čuje 
navpično projekcijo celotne površine sedeža in pripadajo čega prostora za noge. 
Na zgornjem nivoju se  ta prazni prostor lahko zmanjša na 850 mm. 
 
L 373/248 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.7.12  Notranje stopniš če (glej sliko 1 Priloge 4) 
7.7.12.1 Najmanjša širina katerega koli notranjega stopniš ča je zasnovana tako, da 
omogoča prosti prehod šablone za dostop do enojnih vrat , kot je dolo čeno na 
sliki 1 Priloge 4. Ploš ča se premika od prehoda na  spodnjem nivoju do zadnje 
stopnice v verjetni smeri gibanj a osebe, ki uporablja stopnice. 
7.7.12.2 Notranja stopniš ča so zasnovana tako, da ob mo čnem zaviranju naprej 
vozečega vozila ni nevarnosti, da bo potnik padel navzdol. 
Ta zahteva velja za izpolnjeno, če je izpolnjen najmanj eden od naslednjih 
pogojev: 
7.7.12.2.1 noben del stopniš ča se ne spuš ča navzdol; 
7.7.12.2.2 stopniš če je opremljeno z varovali ali podobnimi napravami; 
7.7.12.2.3 na zgornjem delu stopniš ča je samodejna naprava, ki prepre čuje uporabo 
stopnišča med vožnjo; ta naprava se  brez težav sprosti v sili. 
7.7.12.3 Z valjem iz odstavka 7.7.5.1 se  preveri, ali so pogoji dostopa do stopniš ča iz 
prehodov (na zgornjem in s podnjem nivoju) ustrezni. 
7.11  Oprijemala in ro čaji 
7.11.5  Oprijemala in ro čaji za notranje stopniš če 
7.11.5.1 Ustrezna oprijemala in ro čaji se zagotovijo na obeh straneh vseh notranjih 
stopnišč. Nameščeni so med 800 mm in 1 100 mm nad robom vsake stopnice. 
7.11.5.2 Oprijemala in/ali ro čaji imajo to čko oprijema, ki je na voljo osebi, ki stoji na 
spodnjem ali zgornjem nivoju ob notranjem stopniš ču ali na kateri koli 
stopnici. Takšne to čke so postavljene navpi čno od 800 mm do 1 100 mm nad 
spodnjim nivojem ali nad površino vsake stopnice in 
7.11.5.2.1 na ustreznem mestu za osebo,  ki stoji na spodnjem nivoju, ne ve č kot 
400 mm navznoter od zunanjega roba prve stopnice, ter 
7.11.5.2.2 na mestu, ki ustreza dolo čeni stopnici, ne navzve n od zunanjega roba 
zadevne stopnice in ne ve č kot 600 mm navznoter  od istega roba. 
7.12 Varovanje stopniš č in izpostavljenih sedežev 
7.12.2 Na zgornjem nivoju dvonivojsk ega vozila je notranje stopniš če zavarovano 
z neprekinjenim varovalom, ki je visok najmanj 800 mm, merjeno od poda. 
Spodnji rob varovala ni ve č kot 100 mm nad podom. 
7.12.3 Vetrobransko steklo pred potniki, ki  sedijo na sprednjih sedežih zgornjega 
nivoja mora biti zavarovano z oblazinjenim varovalom. Zgornji rob tega 
varovala je nameš čen navpično med 800 mm in 900 mm nad podom, kjer so 
potnikove noge. 
7.12.4 Odprtina med vsemi stopnicami na stopniš ču je zaprta. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/249 
 PRILOGA 9  
Dodatek  
Slika 1  
 
PREHODI 
(Glej odstavek 7.7.5 Priloge 9)  
 
 
 
 
 B 
(mm) C (mm) D (mm) E (mm) (1 /) F (mm) 
Razred I 550 450 500 1 800 
(1 680/1 770) 1 020 
(900/990) 
Razred II 550 350 500 1 800 
(1 680/1 770) 1 020 
(900/990) 
Razred III 450 300 (220 pri bo čno 
premičnih sedežih) 500 1 800 
(1 680/1 770) 1 020 
(900/990) 
(1/) Mere v oklepaju veljajo le za zgornji nivo in/a li skrajni zadnji del spodnjega nivoja in/ali le 
za spodnji nivo ob sprednji osi (glej odstavek 7.7.5.10).  
 
L 373/250 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
PRILOGA 10  
 
HOMOLOGACIJA  SA MOSTOJNE TEHNI ČNE ENOTE IN HOMOLOGACIJA 
VOZILA, NA KATEREM JE VGRAJENA KAROSERIJA, KI JE ŽE BILA 
HOMOLOGIRANA KOT SA MOSTOJNA TEHNI ČNA ENOTA 
 
1. Homologacija samostojne tehni čne enote  
 
1.1 Za podelitev homologac ije za samostojno tehni čno enoto v skladu s tem 
pravilnikom za karoserijo  vozila mora proizvajalec homologacijskemu 
organu zadovoljivo dokazati, da ta izpolnjuje pogoje, ki jih je dolo čil 
proizvajalec. Ostali pogoji tega praviln ika morajo biti izpol njeni in prikazani 
v skladu z odstavkom 2. 
 1.2 Homologacija se lahko podeli glede na  pogoje, ki jih mora dodelano vozilo 
izpolnjevati (kot so na primer zna čilnosti ustreznega podvozja, omejitve pri 
uporabi ali vgradnji), pri čemer so ti pogoji zapisani v certifikatu o 
homologaciji. 
 1.3 Vse takšne pogoje je treb a v primerni obliki sporo čiti kupcu karoserije 
vozila ali izdelovalcu voz ila na naslednji stopnji. 
 2. Homologacija vozila, na katerem je  vgrajena karoserija , ki je že bila 
homologirana kot samostojna tehni čna enota  
 2.1 Za podelitev homologacije za vozilo, na katerem je vgrajena karoserija, ki je 
že bila homologirana kot samostojna tehni čna enota, v skladu s tem 
pravilnikom, mora proizvajalec homologacijskemu organu zadovoljivo 
prikazati skladnost z zahtevami tega pravil nika, ki še niso bile izpolnjene in 
prikazane v skladu z odstavkom 1, pri čemer je treba upoštevati predhodne 
homologacije za nedodelano vozilo. 
 2.2 Vse zahteve, dolo čene v skladu z odstavkom 1.2,  morajo biti izpolnjene. 
  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/251 
 PRILOGA 11  
 
MASE IN MERE 
 
1. Ta priloga velja za mase in mere  motornih vozil kategorij M2 in M3, če so 
potrebne za homologacijo vozila gled e na njegovo splošno konstrukcijo. 
 2. OPREDELITVE 
 
 Za namene te priloge:  2.1 (rezervirano)  2.2 (rezervirano)  2.3 „Skupina osi
“ pomeni osi, ki so del vrtljiv ega podvozja. Skupina dveh osi se 
imenuje tandem, skupina treh osi pa trojna os. Po dogovoru se posami čna os 
šteje za skupino ene osi. 
 2.4 „Mere vozila
“ pomenijo mere vozila, kot jih je dolo čil proizvajalec, na 
podlagi njegove konstrukcije. 
 2.4.1 „Dolžina vozila
“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.1 standarda ISO 612-
1978. 
 
 Razen predpisov tega standarda se pri merjenju dolžine vozila ne smejo 
upoštevati naslednje naprave: 
 – naprave za brisanje in pranje stekel,  – sprednje in zadnje ozna čevalne tablice, 
 – naprave za nameš čanje carinskih oznak in njihova zaš čita, 
 – naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaš čita, 
 – svetlobna oprema,  – ogledala in druge naprave za posredno gledanje,  – pripomo čki za opazovanje, 
 – cevi za dovod zraka,  – vzdolžni prisloni za snemljive karoserije,  – dostopne stopnice in ro čaji, 
 – gume na odbija čih in podobna oprema, 
 – dvižne ploš čadi, dostopne klan čine in podobna oprema v stanju, 
pripravljenem za vožnjo, ki ne presega 300 mm, če ne pove čuje nosilnosti 
vozila, 
 – spojne naprave za motorna vozila,  – tokovni odjemniki vozil, ki jih poganja elektrika, 
 – zunanji sen čnik. 
 2.4.2 „Širina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.2 standarda ISO 612-
1978. 
 
 Razen predpisov tega standarda se pri merjenju širine vozila ne smejo 
upoštevati naslednje naprave: 
 – naprave za nameš čanje carinskih oznak in njihova zaš čita, 
L 373/252 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  – naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaš čita, 
 – kontrolne naprave za odpoved pnevmatik,  – štrleči prožni deli sistema za prepre čevanje škropljenja izpod koles, 
 – svetlobna oprema, 
 – dostopne klan čine v stanju, pripravljene m za vožnjo, dvižne ploš čadi in 
podobna oprema v stanju, pripravljenem za vožnjo, če ne segajo dlje kot 
10 mm od strani vozila in če so sprednji in zadnji vogali klan čin zaobljeni 
s polmerom najmanj 5 mm; robovi mo rajo biti zaobljeni s polmerom 
najmanj 2,5 mm, 
 – ogledala in druge naprave za posredno gledanje,  – kazalniki tlaka v pnevmatikah,  – zložljive stopnice,  – izbočen del sten pnevmatik neposre dno nad mestom stika s tlemi, 
 – pripomo čki za opazovanje, 
 – zložljive stranske usmerjevalne naprave na avtobusih in potovalnih 
avtobusih, namenjene za uporabo na vodenih sistemih avtobusov, če niso 
zložene. 
 2.4.3 „Višina vozila“ je mera, izmerjena po definiciji št. 6.3 standarda ISO 612-
1978. 
  Razen predpisov tega standarda se pri merjenju višine vozila ne smejo 
upoštevati naslednje naprave: 
 – antene,  – pantografi ali tokovni odje mniki v dvignjenem položaju. 
 
 Pri vozilih z napravo za dvig osi je treba upoštevati u činek te naprave. 
 
2.5 (rezervirano)  2.6.
 (rezervirano) 
 2.7 „Najve čja tehnično dovoljena masa na os (m)
“ pomeni maso, ki ustreza 
največji dovoljeni stati čni navpični obremenitvi osi na cestiš če, na podlagi 
konstrukcije vozila in osi ter kot jo je navede l proizvajalec vozila. 
 2.8 „Najve čja tehnično dovoljena masa na skupino osi (µ)
“ pomeni maso, ki 
ustreza najve čji dovoljeni stati čni navpični obremenitvi skupine osi na 
cestišče na podlagi konstrukcije vozila in skupine osi ter kot jo je navedel 
proizvajalec vozila. 
 2.9 „Masa vle čenega vozila
“ pomeni skupno obremenitev osi 
vlečenega/vle čenih vozila/vozil na cestiš če. 
 2.10 „Najve čja tehnično dovoljena masa vle čenega vozila (TM)
“ pomeni 
največjo maso vle čenega vozila, ki jo je  navedel proizvajalec. 
 2.11 „Najve čja tehnično dovoljena masa na spojni to čki motornega vozila
“ 
pomeni maso, ki ustreza najve čji dovoljeni stati čni navpični obremenitvi na 
spojni točki na podlagi kons trukcije motornega vozila in/ali spojne naprave 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/253 
 in kot jo je navedel proizvajalec.  Po opredelitvi ta masa ne vklju čuje mase 
spojne naprave motornega vozila. 
 
2.12 (rezervirano) 
2.13 „Najve čja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila (MC) “ pomeni 
skupno maso kombinacije motornega vozila in priklopnika/priklopnikov, kot jo je navedel proizvajalec. 
2.14 „Naprava za dvig osi
“ pomeni napravo, trajno vgrajeno v vozilo za namen 
zmanjševanja ali pove čevanja obremenitve na os/osi v skladu s stanjem 
obremenitve vozila: 
a) z dvigom koles od tal/njihovim spuš čanjem na tla 
b) ali brez dviganja koles od ta l (npr. pri sistemih zra čnega vzmetenja ali 
drugih sistemih); 
 za zmanjšanje obrabljenosti pnev matik, kadar vozilo ni popolnoma 
obremenjeno, in/ali za olajšanje speljevanja motornih vozil ali kombinacije vozil na spolzkih tleh s pove čanjem obremenitve na pogonsko os. 
3. (rezervirano) 4. (rezervirano) 5. (rezervirano) 6. (rezervirano) 7. ZAHTEVE 7.1 Merjenje mase vozila v stanju, pripravljenem za vož njo, in njene 
porazdelitve na osi  
 Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, in njena por azdelitev na osi 
se merita na vozilu/vozilih, predloženem/predloženih v skladu z odstavkom 3.4 tega pravilnika, stoje čem/stoječih na mestu in s kolesi, obrnjenimi 
naravnost naprej. Če se izmerjene mase ne razlikujejo od mas, ki jih je 
navedel proizvajalec za ustrezne tehni čne konfiguracije za tip, za ve č kot 
3 odstotke ali za ve č kot 5 odstotkov pri vozilih kategorije M2, katerih masa 
ne presega 3500 kg, se za namene spodnjih zahtev uporabljajo mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in n jihove porazdelitve na osi, kot jih je 
navedel proizvajalec. V nasprotnem pr imeru je treba uporabiti izmerjene 
mase, tehni čna služba pa lahko potem, če je to potrebno, opravi dodatna 
merjenja na vozilu/vozilih, razen na tistih, ki so predloženi v skladu z 
odstavkom 3.4 tega pravilnika. 
 7.2 (rezervirano) 
L 373/254 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.3 (rezervirano) 
7.4 Izra čuni porazdelitve mase  
7.4.1 Postopek izra čuna 
7.4.1.1 Za izra čune porazdelitve mase, ki so dolo čeni v nadaljevanju, mora 
proizvajalec tehni čni službi, odgovorni za preskuse, zagotoviti podatke (v 
tabelarični ali drugi primerni obliki), ki so potrebni, da se za vsako tehni čno 
konfiguracij za tip  vozila dolo čijo ustrezna najve čja tehnično dovoljena 
masa vozila, najve čja tehnično dovoljena masa na osi in skupine osi, 
največja tehnično dovoljena masa vle čenega vozila in najve čja tehnično 
dovoljena masa kombiniranega vozila. 
7.4.1.2 Opraviti je treba ustrezne izra čune za zagotovitev, da so za vsako tehni čno 
konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve v nadaljevanju. V ta namen se lahko 
izračuni omejijo na najslabše primere. 
7.4.1.3 V naslednjih zahtevah zapisi M, m i, µj, TM in MC ozna čujejo naslednje 
parametre, za katere morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 7.4: 
 M = najve čja tehnično dovoljena masa vozila, 
 m i = najve čja tehnično dovoljena masa na os, ozna čena z „i“, pri čemer ima 
„i“ vrednost od 1 do vrednos ti skupnega števila osi vozila, 
 µ j = najve čja tehnično dovoljena masa na posami čno os ali skupino osi, 
označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega 
števila posami čnih osi in skupin osi, 
 TM = najve čja tehnično dovoljena masa vle čenega vozila 
 MC = najve čja tehnično dovoljena masa kombiniranega vozila. 
7.4.1.4 Pri posami čni osi, pri čemer je z „i“ ozna čena kot os in z „j “ kot skupina osi, 
velja po opredelitvi m i = µ j. 
7.4.1.5 Pri vozilih, opremljenih z osmi s spremenljivo obremenitvijo, morajo biti 
izračuni v nadaljevanju opravljeni ob obremenitvi vzmetenja osi kot pri 
običajnem stanju vožnje. Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se 
izračuni v nadaljevanju opravijo ob spuš čenih oseh. 
7.4.1.6 Pri skupinah osi mora proizvajal ec navesti zakonitosti za porazdelitev 
celotne mase, ki u činkuje na skupino osi, na posamezne osi (na primer z 
navedbo formul porazdelitve ali pripravo diagramov porazdelitve). 
7.4.1.7 (rezervirano) 7.4.2 (Rezervirano – glej spodnji pod odstavek 7.4.3.1 in odstavek 7.4.4) 
7.4.2.1 Vsota mas  ne sme biti manjša od mase M. 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/255 
 7.4.2.2 Za vsako skupino osi, ozna čeno z „j“, vsota mas m i na njene osi ne sme biti 
manjša od mase µ j. Razen tega nobena od mas m i ne sme biti manjša od dela 
µj, ki deluje na os „i“, kot je dolo čeno z zakonitostmi porazdelitve mase za 
to skupino osi. 
7.4.2.3 Vsota mas µ j ne sme biti manjša od mase M. 
7.4.2.4 Vsota mase v stanju, pripravl jenem za vožnjo, zmnožka mase 75 kg s 
številom potnikov in najve čje tehnično dovoljene mase na spojni to čki ne 
sme presegati mase M. 
7.4.2.5 (rezervirano) 
7.4.2.6 (rezervirano) 7.4.2.7 MC ne sme presegati M + TM. 
7.4.3 Zahteve za avtobuse in potovalne avtobuse
 
 7.4.3.1 Veljajo zahteve iz odstavkov 7.4.2.1 do 7.4.2.3 in iz odstavka 7.4.2.7.  7.4.3.2 Vsota mase vozila v stanju, pripra vljenem za vožnjo, mase Q, pomnožene s 
številom sede čih in stoje čih potnikov, mas WP, B in BX, opredeljenih v 
odstavku 7.4.3.3.1, najve čje tehnično dovoljene mase na spojni to čki, če je 
proizvajalec vgradil spojko, ne presega mase M. 
 7.4.3.3 Ko je vozilo v stanju, pripravljene m za vožnjo, obremenjeno, kot je opisano v 
odstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na vsaki osi, ne sme presegati mase m
i na vsako os, in masa, ki ustreza obremenitvi na vsako 
posamično os ali skupino osi, ne sme pres egati mase µj na  to skupino osi. 
Razen tega mora biti masa, ki ustreza obremenitvi na pogonsko os, ali vsota 
mas, ki ustreza obremenitvam na pogons ke osi, najmanj 25 odstotkov mase 
M. 
 7.4.3.3.1 Vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, je obremenjeno z: maso, ki ustreza 
številu sede čih potnikov P mase Q; maso , ki ustreza številu stoje čih potnikov 
SP mase Q, enakomerno porazdeljene po površini, ki je na voljo za stoje če 
potnike S
1; kjer je to primerno, maso WP enakomerno porazdeljeno po 
vsakem prostoru za invalidski vozi ček; maso, enako B (kg), enakomerno 
porazdeljeno v prostorih za prtljago; maso, enako BX (kg), enakomerno 
porazdeljeno po površini strehe, opre mljene za prevoz prtljage, pri čemer: 
  je P  število sedežev.   je S
1  prostor za stoje če potnike. Pri vozilih  razreda III ali B, S 1 = 0. 
  SP, ki ga navaja proizvajalec, ne sme presegati vrednosti S
1/SSp, pri čemer je 
SSp dogovorjeni prostor, namenjen za enega stoje čega potnika, dolo čen v 
spodnji tabeli. 
  je WP (kg)  število prostorov za invalidske vozi čke, pomnoženo z 250 kg, ki 
ustreza masi invalidskega vozi čka in uporabnika. 
L 373/256 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
  
 B (kg), ki ga navaja proizvajalec , mora imeti številsko vrednost vsaj 
100 x V. To vklju čuje prostore ali police za pr tljago, ki so lahko pritrjene 
zunaj vozila. 
  V je skupna prostornina prostorov za prtljago v m3. Pri odobritvi vozila   
 razreda I ali A, se prostornina prostorov za prtljago, ki so dostopni le zunaj 
vozila, ne upošteva. 
 
 BX, ki ga navaja proizvajalec, mo ra imeti številsko vrednost najmanj 
75 kg/m
2. 
  Dvonivojska vozila niso opremljena za pr evoz prtljage na strehi, zato je BX 
za dvonivojska vozila enako ni č. 
  Q in S
Sp imata vrednosti iz naslednje tabele: 
 
Razred vozila Q (kg) masa enega potnika S Sp (m2/potnik) 
dogovorjeni prostor za 
enega stoje čega potnika 
Razreda I in A 68 0,125 
Razred II 71 * / 0,15 
Razreda III in B 71 * / ni stoje čih potnikov 
 
 * / Vklju čno s 3 kg ro čne prtljage. 
 7.4.3.3.2 Pri vozilih, opremljenih s spremenljivo razporeditvijo sedežev, površino, ki je 
na voljo stoje čim potnikom (S
1), in/ali opremljenih za prevoz invalidskih 
vozičkov, se zahteve odstavkov 7.4.3.2 in 7.4.3.3 dolo čijo za vsakega od 
naslednjih pogojev: 
 7.4.3.3.2.1 zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoje če potnike 
(do zasedenosti stojiš č, kot jo dolo či proizvajalec) in, če še ostane prostor, 
prostori za invalidske vozi čke; 
 
7.4.3.3.2.2 zasedejo se vsa razpoložljiva stojiš ča (do zasedenosti stojiš č, kot jo dolo či 
proizvajalec), nato preostali sedeži za sede če potnike in, če še ostane prostor, 
prostori za invalidske vozi čke; 
 7.4.3.3.2.3 zasedejo se vsi razpol ožljivi prostori za invalidske vozi čke, nato preostala 
površina za stoje če potnike (do zasedenosti stojiš č, kot jo dolo či proizvajalec, 
če je dosežena) in potem pr eostali razpoložljivi sedeži. 
 7.4.3.4 Ko je vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali obremenjeno, kot je 
določeno v pododstavku 7.4.3.3.1, masa, ki ustreza obremenitvi na sprednjo 
os ali skupino osi, ne sme biti manjša od odstotka mase vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ali najve čje tehnično dovoljene mase M iz 
naslednje tabele: 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/257 
  
Razreda I in A Razred II Razreda III in B 
Tog Zgiben Tog Zgiben Tog Zgiben 
20 20 25 (1) 20 25 (1) 20 
 
 (1) Ta številka je za vozila s trojno osjo razredov II in III, ki imajo dve 
krmljeni osi, zmanjšana za 20 %. 
 
7.4.3.5 Če je za vozilo potrebn a homologacija za ve č kot en razred, veljajo odstavki 
7.4.3.2 in 7.4.3.3 za vsak razred. 
 7.4.4 (rezervirano)  7.5 (rezervirano)  7.6 Manevriranje
 
 7.6.1 Vsako motorno vozilo mora biti zmožno manevrir anja na obe strani za 
celotno krožno pot 360 na obmo čju, omejenem z dvema koncentri čnima 
krogoma, od katerih ima zunanji krog polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m, ne da bi katera koli zunanja to čka vozila (razen štrle čih delov, ki se jih ne 
upošteva pri merjenju širine vozila) segala čez oboda krogov. Pri motornih 
vozilih z napravami za dvig osi velja ta zahteva tudi pri dvižni osi/dvižnih 
oseh v dvignjenem položaju ali osi/o seh s spremenljivo obremenitvijo v 
neobremenjenem stanju.  
  Zgoraj omenjene zahteve je treba preveriti:  7.6.1.1 Motorna vozila
 
  Sprednjo zunanjo to čko motornega vozila je treba voditi vzdolž obrisa 
zunanjega kroga (glej sliko A). 
 7.6.1.2 (rezervirano)  7.6.2 (rezervirano)  7.6.3 Dodatne zahteve za voz ila kategorij M2 ali M3
 
  Obstajata dva druga na čina za dokazovanje skladnosti s tem odstavkom – 
7.6.3.1 (A) in 7.6.3.1 (B) spodaj.  
  Združeno Kraljestvo in Portugalska lahko na svojem ozemlju do 9. marca 
2005 odklonita podelitev nacion alne homologacije tipa vozila ali zavrneta ali 
prepovesta prodajo, registracijo, za četek uporabe ali uporabo vozila, če vozilo 
ne izpolnjuje meril o manevriranju, dolo čenih v spodnjem odstavku 7.6.3.1 
(B).  
  Razen zgoraj omenjenih izjem pogodbenice podelijo homologacijo na podlagi 
odstavka 7.6.3.1 (A). 
 
L 373/258 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 7.6.3.1 (A) Pri vozilu, ki miruje, se navpi čna ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene 
proti zunanjemu robu kroga, dolo či s črto, označeno na tleh. Pri zgibnem 
vozilu sta oba toga dela vozila poravna na z ravnino. Ko vozilo iz ravne črte 
preide v obmo čje kroga, opisanega v odstavku 7.6.1, ne sme noben njegov 
del preseči navpične ravnine za ve č kot 0,60 m (glej sliki B in C). 
 
 
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/259 
 Slika A  
 
Slika B  
 
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = najve č 0,6 m 
 
L 373/260 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika C  
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = najve č 0,6 m 
 
7.6.3.1 (B) Ko vozilo miruje in ima kolesa usmerjena tako, da bi pri premiku vozila njegova 
sprednja zunanja to čka naredila krog s polmerom 12,50 m, je treba navpi čno 
ravnino, ki se dotika stra ni vozila, obrnjene proti zunanjemu robu vozila, dolo čiti 
s črto, označeno na tleh. Pri zgibnih vozilih kate gorije M2 ali M3 morata biti oba 
toga dela vozila poravnana z ravnino. 
  Pri premikanju vozila naprej v kateri koli smeri vzdolž kroga s polmerom 12,50 m 
se noben njegov del ne sme premakniti za ve č kot 0,80 m ven iz navpi čne ravnine 
(glej sliko C) pri togem vozilu do 12 m dolžine ali za ve č kot 1,20 m (glej sliko C) 
pri togem vozilu, daljšem od 12 m ali zg ibnem vozilu kategorije M2 ali M3. 
 
Pri vozilih z napravo za dvig osi velja ta zahteva tudi pri osi/oseh v dvignjenem 
položaju (v smislu odstavka 2.14).  
27.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 373/261 
  
Slika A  
  
 
 
  
Slika B
 
 
 
 
 
L 373/262 SL Uradni list Evropske unije 27.12.2006 
 Slika C  
  
 
 
 7.6.4 Zahteve iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3 se lahko na zahtevo proizvajalca preverijo z 
ustreznim enakovrednim izra čunom ali geometrijskim prikazom. 
 7.6.5 Pri nedodelanih vozilih mora proizvajalec navesti najve čje dovoljene mere, za 
katere mora biti vozilo preverjeno v skladu z zahtevami iz odstavkov 7.6.1 do 7.6.3. 
 7.7.
 (rezervirano) 
 7.8.
 (rezervirano) 
 7.9.
 (rezervirano) 
 7.10.
 (rezervirano) 
 7.11.
 (rezervirano) 
  
_________