Sklep izvršnega odbora

z dne 7. oktobra 1997

o razvoju SIS

(SCH/Com-ex (97)24)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju člena 92(3) zgoraj navedene konvencije,

ker je usmerjevalni odbor za SIS izvedel analizo (doc. SCH/OR. SIS (97) 146 rev. 2),

SKLENIL:

Dela na SIS II bodo potekala sočasno z ukrepi za obnovo sedanjega C. SIS za 10 držav. Izvedene pa bodo priprave, da bi sistem deloval za 15 držav, da bi lahko nordijske države vključili takoj po stabiliziranju SIS za 10 držav na novi platformi.

Nordijske države naj bi vključili čim hitreje tekom leta 2000.

Pri izvajanju je treba upoštevati naslednje smernice:

1. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II nikakor ne bo vplival na razvoj SIS II kot strateškega cilja. Le SIS II bo lahko izpolnil določeno število bistvenih operativnih zahtev.

2. Ta cilj naj bi bil dosežen z omejenim postopkom oddaje javnih naročil, ki ga kot naročnik organizira Francija.

3. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II se nanaša na vse države, ki se odločijo zagotoviti potrebna sredstva za financiranje in delovno silo.

Dunaj, 7. oktobra 1997

Predsednik

K. Schlögl

--------------------------------------------------

SCH/OR. SIS (97)146 Rev. 2

Predmet: Razvoj SIS

1. Zabeležka, ki sta jo pripravila PWP in usmerjevalni odbor glede nadaljnjega razvoja SIS (SCH/OR. SIS (97) 105 rev.), je bila predstavljena na sestanku centralne skupine 23. junija 1997. Na sestanku ni bilo doseženo soglasje o nadaljnjem delu.

2. Na sestanku 8. julija 1997 je usmerjevalni odbor dal PWP pooblastilo za ponovno analiziranje prednostnih scenarijev s tehničnega stališča ter pripravo pregleda potreb in stroškov.

3. Rezultat intenzivnega dela, ki ga je PWP opravil v poletnih mesecih, je bila zabeležka SCH/OR. SIS-SIS (97) 425 rev. v prilogi o možnosti nadaljnjega tehničnega razvoja obstoječega sistema ob upoštevanju udeležbe nordijskih držav v SIS (SCH/OR. SIS (97) 425 rev.).

Med tem delom in zlasti med razgovori s konzorcijem se je izkazalo, da je treba hitro sprejeti odločitev o nadaljnjem razvoju SIS. Če sistem ne bo posodobljen z zamenjavo strojne in programske opreme, se verjetno ne bo sposoben soočiti s težavami v zvezi s spremembo datuma ob novem tisočletju.

V skladu z uradnimi izjavami konzorcija ni mogoče jamčiti za rešitev težav v sedanjem sistemu. Poleg tega konzorcij meni, da prilagoditev ne bi bilo mogoče zaobseči z obstoječimi pogodbami o vzdrževanju.

4. Tehnični dejavniki ne omogočajo vključitve nordijskih držav pred začetkom novega tisočletja.

Po preučitvi raziskave PWP usmerjevalni odbor priporoča centralni skupini naslednje:

Takojšnje sprejetje sklepa o spodaj opisanem postopku in — v luči prevladujočega stanja glede sklepov na ravni Izvršnega odbora — predložitev te zadeve Izvršnemu odboru v nadaljnje odločanje.

Dela na SIS II bodo potekala hkrati z ukrepi za obnovo sedanjega C. SIS za 10 držav. Izvedene pa bodo priprave, da bi sistem deloval za 15 držav in s tem omogočil vključitev nordijskih držav takoj po stabiliziranju SIS za 10 držav na novi platformi.

Nordijske države naj bi se vključile čim hitreje leta 2000. Projekt, ki ima za cilj obnovo in razširitev SIS, zato sestoji iz dveh faz. Prva faza bo vsebovala pripravo strojne opreme in tehničnih specifikacij za sistem, ki deluje s 15 državami in izvedbo za 10 držav. Druga faza vsebuje vključitev nordijskih držav.

Pri izvajanju je treba upoštevati naslednje smernice:

1. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II nikakor ne bo vplival na razvoj SIS II kot strateškega cilja. Le SIS II bo lahko izpolnil nekatere bistvene operativne zahteve. (Funkcionalni obseg SIS I bo po obnovi ostal enak.)

2. Usmerjevalni odbor meni, da je uresničitev tega scenarija mogoča le z omenjenim postopkom za oddajo javnih naročil. Ta postopek mora nase prevzeti Francija v skladu z odstavkom 3 člena 92 Schengenske konvencije.

3. Za vzporedni razvoj SIS I in SIS II je potrebno, da vse države pokažejo pripravljenost in voljo za zagotovitev potrebnih sredstev za financiranje in delovno silo. Stroški posodobitve SIS I se ocenjujejo na približno 16 milijonov FRF (brez stroškov prilagoditve nacionalnih schengenskih informacijskih sistemov).

Usmerjevalni odbor poudarja, da bo vsaka zamuda pri odločanju ogrozila delovanje sistema po 1. januarju 2000.

--------------------------------------------------