Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 142 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na namestitev pnevmatik [2020/242]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 1 izvirne različice Pravilnika – datum začetka veljavnosti: 16. oktober 2018

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojni in pravno zavezujoči besedili sta:

— ECE/TRANS/WP.29/2016/64 in

— ECE/TRANS/WP.29/2018/14.

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitev pojmov

3. Vloga za podelitev homologacije

4. Homologacija

5. Specifikacije

6. Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije

7. Skladnost proizvodnje

8. Kazni za neskladnost proizvodnje

9. Dokončno prenehanje proizvodnje

10. Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

PRILOGE

1. Opisni list

2. Sporočilo

3. Namestitev homologacijske oznake

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorije M1 (1) glede na namestitev pnevmatik.

Ne uporablja se za vozila, katerih pogoji uporabe so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik razreda C1 ali C2, in vozila glede na namestitev:

(a) zasilne rezervne enote in/ali

(b) pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistema pnevmatik s podaljšano mobilnostjo, kadar delujejo v voznem načinu prazne pnevmatike, in/ali

(c) sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah.

2. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1 „tip vozila glede na namestitev pnevmatik“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so tipi pnevmatik, oznake najmanjše in največje velikosti pnevmatik, mere platišč, globina naleganja platišča, dovoljena hitrost in obremenitev glede na nameščene pnevmatike ter značilnosti okrovov koles;

2.2 pnevmatike se razvrstijo na naslednji način:

(a) pnevmatike razreda C1 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M1, N1, O1 in O2,

(b) pnevmatike razreda C2 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M2, M3, N, O3 in O4 z indeksom nosilnosti pnevmatike v enojnem sestavu ≤ 121 in simbolom hitrostnega razreda ≥ „N“;

2.2.1 „tip pnevmatike“ pomeni vrsto pnevmatik, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:

(a) razred pnevmatike: C1 ali C2, kot je opisano v odstavku 2.2, in

(b) pri pnevmatikah razreda C1 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 30,

(c) pri pnevmatikah razreda C2 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 54;

2.3 „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, kot je opredeljena v odstavku 2 Pravilnika št. 30 za pnevmatike razreda C1 ter odstavku 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razredov C2 in C3;

2.4 „globina naleganja platišča“ pomeni razdaljo med naležno površino pesta in središčnico kolesnega obroča;

2.5 „struktura pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike;

2.6 „običajna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko ali pnevmatiko s podaljšano mobilnostjo, namenjeno za običajno cestno uporabo;

2.7 „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, pri kateri so dezen, sestava ali struktura tekalne plasti zasnovani predvsem tako, da v zimskih razmerah zagotavljajo večjo učinkovitost od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno učinkovitost pri speljevanju ali ohranjanju vozila v gibanju;

2.8 „pnevmatika za posebno uporabo“ pomeni pnevmatiko, namenjeno za cestno in necestno uporabo ali za druge posebne namene. Te pnevmatike so zasnovane predvsem za speljevanje in ohranjanje vozila v gibanju na terenu;

2.9 „pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ je opredeljena v odstavku 2 Pravilnika št. 30;

2.10 „zasilna rezervna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki se razlikuje od pnevmatike za namestitev na katero koli vozilo za običajne vozne razmere in je namenjena samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

2.11 „platišče“ pomeni celotno platišče, sestavljeno iz kolesnega obroča in koluta;

2.12 „zasilno rezervno platišče“ pomeni platišče, ki se razlikuje od enega od običajnih platišč na tipu vozila in je namenjeno samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

2.13 „enota“ pomeni sklop platišča in pnevmatike;

2.14 „standardna enota“ pomeni enoto, ki se lahko namesti na vozilo za običajno uporabo;

2.15 „rezervna enota“ pomeni enoto, namenjeno za nadomestitev standardne enote v primeru njene okvare; rezervna enota je lahko ena od naslednjih enot:

2.16 „standardna rezervna enota“ pomeni sklop platišča in pnevmatike z enako oznako velikosti platišča in pnevmatike, globino naleganja platišča in strukturo pnevmatike, kot jih ima enota, nameščena na isti položaj na osi in na zadevno varianto ali izvedenko vozila za običajno uporabo, vključno s platišči, ki so proizvedena iz drugih materialov in za katere se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, sicer pa je enaka platišču, namenjenemu za običajno uporabo;

2.17 „zasilna rezervna enota“ pomeni sklop katerega koli platišča in pnevmatike, ki ni zajet v opredelitvi standardne rezervne enote in je zajet v enem od opisov tipov zasilnih rezervnih enot iz odstavka 2.10 Pravilnika št. 64;

2.18 „simbol hitrostnega razreda“ pomeni simbol, kot je opredeljen v odstavku 2 Pravilnika ZN št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razreda C2;

2.19 „indeks nosilnosti“ pomeni vrednost, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo pnevmatike glede na opredelitev iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razreda C2;

2.20 „največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese pri uporabi v skladu z zahtevami za uporabo, kot jih določi proizvajalec pnevmatike.

3. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na namestitev pnevmatik vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2 Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

3.2.1 opis tipa vozila glede na točke iz odstavka 5;

3.3 Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije ali simulacijsko orodje, ki je predstavnik tipa vozila, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

4.2 Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka; Prvi dve števki (00 za izvirnik Pravilnika) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila glede na namestitev pnevmatik.

4.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, skupaj s fotografijami in/ali risbami, ki jih predloži vložnik, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložene na ta format in v ustreznem merilu.

4.4 Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka v skladu z vzorcem iz Priloge 3, sestavljena iz:

4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

4.4.2 številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5 Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli.

4.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.7 Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.

4.8 V Prilogi 3 k temu pravilniku je prikazan primer homologacijske oznake.

5. SPECIFIKACIJE

5.1 Splošne zahteve

5.1.1 V skladu z določbami iz odstavka 5.2.4.2 vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

5.1.2 Vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjuje tehnične zahteve in je v skladu s prehodnimi določbami pravilnikov št. 30, 54 in 117, kot je ustrezno.

5.2 Zahteve glede učinkovitosti

5.2.1 Namestitev pnevmatik

5.2.1.1 Vse pnevmatike, ki so običajno nameščene na vozilo, razen morebitnih zasilnih rezervnih enot, imajo enako strukturo.

5.2.1.2 Vse pnevmatike, običajno nameščene na isto os, so enakega tipa.

5.2.1.3 Prostor, v katerem se vrti kolo, omogoča neovirano gibanje pri uporabi največje dovoljene velikosti pnevmatik in širine kolesnega obroča ob upoštevanju najmanjše in največje globine naleganja platišča ter najmanjših in največjih omejitev glede obešenja in krmilnega sistema, ki jih določi proizvajalec vozila. Preverjanje se opravi z največjimi in najširšimi pnevmatikami ob upoštevanju ustreznih odstopanj glede mer (tj. največje odstopanje) v povezavi z oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v ustreznem pravilniku ZN.

5.2.1.4 Tehnična služba in/ali homologacijski organi se lahko strinjajo z nadomestnim preskusnim postopkom (npr. virtualnim preskušanjem), da se preveri, ali so zahteve iz odstavka 5.2.1.3 izpolnjene.

5.2.2 Nosilnost

5.2.2.1 V skladu z določbami iz odstavka 5.2.4 tega pravilnika je največja dovoljena obremenitev posamezne pnevmatike iz odstavka 5.2.2.2 tega pravilnika, vključno s standardno rezervno pnevmatiko (če jo vozilo ima), s katero je opremljeno vozilo:

5.2.2.1.1 pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami enakega tipa v enojnem sestavu: najmanj enaka polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve za najbolj obremenjeno os, kot jo določi proizvajalec vozila;

5.2.2.1.2 pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami več kot enega tipa v enojnem sestavu: najmanj enaka polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

5.2.2.1.3 pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami razreda C1 v dvojnem sestavu: najmanj enaka 0,27-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

5.2.2.1.4 pri oseh s pnevmatikami razreda C2 v dvojnem sestavu: najmanj enaka 0,25-kratniku (glede na indeks nosilnosti za dvojni sestav) največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os.

5.2.2.2 Največja dovoljena obremenitev pnevmatike se določi na naslednji način:

5.2.2.2.1 pri pnevmatikah razreda C1 se upošteva „največja dovoljena obremenitev“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 30;

5.2.2.2.2 pri pnevmatikah razreda C2 se upošteva „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54, ki kot funkcijo indeksov nosilnosti in simbolov razredov nazivne hitrosti prikazujejo spremembe nosilnosti, ki jo pnevmatika lahko vzdrži ob upoštevanju največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila;

5.2.2.3 proizvajalec zagotovi potrebne informacije o nosilnosti nadomestnih pnevmatik v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu.

5.2.3 Hitrostna zmogljivost

5.2.3.1 Vsaka pnevmatika, ki je običajno nameščena na vozilo, je opremljena s simbolom hitrostnega razreda.

5.2.3.1.1 Pri pnevmatikah razreda C1 simbol hitrostnega razreda ustreza največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila, pri čemer se pri pnevmatikah hitrostnih razredov V, W in Y upošteva največja dovoljena obremenitev iz Pravilnika št. 30.

5.2.3.1.2 Pri pnevmatikah razreda C2 simbol hitrostnega razreda ustreza največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila in ustrezni kombinaciji obremenitve in hitrosti iz „tabele sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54.

5.2.3.2 Zahteve iz odstavkov 5.2.3.1.1 in 5.2.3.1.2 se ne smejo uporabljajo v naslednjih primerih:

5.2.3.2.1 pri zasilnih rezervnih enotah, za katere se uporablja odstavek 5.2.5 tega pravilnika;

5.2.3.2.2 pri vozilih, ki so običajno opremljena z navadnimi pnevmatikami in občasno z zimskimi pnevmatikami, pri čemer simbol hitrostnega razreda zimske pnevmatike ustreza hitrosti, ki je večja od največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila ali ni manjša od 160 km/h (ali oboje). Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih zimskih pnevmatik, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih zimskih pnevmatik;

5.2.3.2.3 pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatikami za posebno uporabo. Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo;

5.2.3.2.4 pri vozilih, ki so opremljena z vgrajenim sistemom, ki opravlja nalogo omejevanja hitrosti, pri čemer simbol hitrosti pnevmatik ustreza nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik.

5.2.3.3 Proizvajalec zagotovi potrebne informacije o hitrostni zmogljivosti nadomestnih pnevmatik v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu.

5.2.4 Posebni primeri

5.2.4.1 Pri vozilih, ki so zasnovana za vleko priklopnikov, se zaradi dodatne obremenitve naprave za spenjanje priklopnikov največja dovoljena obremenitev zadnje pnevmatike lahko preseže pri pnevmatikah razreda C1, vendar največ za 15 %. V takem primeru navodila za uporabo vozila ali druga sredstva sporočanja iz odstavka 5.2.3.3 vsebujejo jasne informacije in nasvete v zvezi z največjo dovoljeno hitrostjo vozila pri vleki priklopnika, ki v nobenem primeru ne sme presegati 100 km/h, ter o tlaku zadnje pnevmatike, ki mora znašati najmanj 20 kPa (0,2 bara) nad tlakom pnevmatik, ki se priporoča za običajno uporabo (tj. brez priklopljenega priklopnika).

5.2.4.2 V izjemnih primerih, kadar so vozila zasnovana za pogoje uporabe, ki so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik razreda C1 ali C2, in morajo imeti pnevmatike drugačne značilnosti, se zahteve iz odstavka 5.1.1 tega pravilnika ne uporabljajo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

5.2.4.2.1 pnevmatike izpolnjujejo tehnične zahteve in so v skladu s prehodnimi določbami iz Pravilnika št. 75 ali Pravilnika št. 106; ter

5.2.4.2.2 homologacijski organ in tehnična služba menita, da so nameščene pnevmatike primerne za pogoje uporabe vozila. Vrsta izjeme in razlog za priznanje se navedeta v poročilu o preskusu ter v sporočilu iz Priloge 2.

5.2.5 Rezervna platišča in pnevmatike

5.2.5.1 Kadar je vozilo opremljeno s standardno rezervno enoto, je slednja enake velikosti kot pnevmatike, ki so dejansko nameščene na vozilo.

5.2.5.2 Vsako vozilo, opremljeno z zasilno rezervno enoto ali pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo, je v skladu s tehničnimi in prehodnimi določbami iz Pravilnika št. 64 o zahtevah za opremo vozil z zasilnimi rezervnimi enotami in pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo.

Če je treba za namestitev zasilne rezervne enote na vozilo sprejeti posebne varnostne ukrepe (npr. če se zasilna rezervna enota lahko namesti samo na sprednjo os in je torej treba v primeru okvare zadnje standardne enote najprej sprednjo standardno enoto premestiti na zadnjo os), se to jasno navede v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu in preveri se skladnost z ustreznimi vidiki iz odstavka 5.2.1.3 tega pravilnika.

6. SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

6.1 Vsaka sprememba obstoječega tipa vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Homologacijski organ potem:

(a) ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali

(b) uporabi postopek iz odstavka 6.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 6.1.2 (Razširitev).

6.1.1 Revizija

Kadar se podatki v opisnih listih iz Priloge 1 spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, se spremembe označi kot „revizija“.

V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov iz Priloge 1, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje. Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisnih listov iz Priloge 1 z izčrpnim opisom spremembe.

6.1.2 Razširitev

Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisnih listih iz Priloge 1 spremenjeni in

(a) so potrebni dodatni pregledi ali preskusi ali

(b) so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali

(c) se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti.

6.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preskusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve.

6.3 Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu sporočila, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

7. SKLADNOST PROIZVODNJE

7.1 Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s splošnimi določbami iz člena 2 in Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ter izpolnjevati naslednje zahteve:

7.2 vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5;

7.3 homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Takšna preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

8. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

8.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.

8.2 Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje sporočilo na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo, in ta potem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10. NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

(1) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2) Kot je opredeljeno v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.