SL Uradni list Evropske unije L 122/1

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 73 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo

I. vozil glede na njihove bočne zaščitne naprave (BZN)

II. bočnih zaščitnih naprav (BZN)

III. vozil glede na namestitev homologiranega tipa BZN v skladu z delom II tega pravilnika

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 01 – začetek veljavnosti: 9. december 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

1. Področje uporabe

2. Opredelitev pojmov

3. Zahteve

4. Vloga za homologacijo

5. Homologacija

6. Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila ali bočne zaščitne naprave

7. Skladnost proizvodnje

8. Kazni za neskladnost proizvodnje

9. Popolno prenehanje proizvodnje

10. Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov

11. Prehodne določbe

DEL I – HOMOLOGACIJA VOZIL GLEDE NA NJIHOVE BOČNE ZAŠČITNE NAPRAVE (BZN)

12. Zahteve

13. Odstopanja

DEL II – HOMOLOGACIJA BOČNIH ZAŠČITNIH NAPRAV (BZN)

14. Zahteve

DEL III – HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE NA NAMESTITEV BOČNE ZAŠČITNE NAPRAVE (BZN), HOMOLOGIRANE V SKLADU Z DELOM II TEGA PRAVILNIKA

15. Zahteve

16. Odstopanja

PRILOGE

Priloga 1 – Dodatek 1 – Sporočilo (Del I) Dodatek 2 – Sporočilo (Del II) Dodatek 3 – Sporočilo (Del III)

Priloga 2 – Ureditev homologacijskih oznak

Priloga 3 – Preskusni pogoji

1. PODROČJE UPORABE

1.1 Ta pravilnik se uporablja za:

1.1.1 DEL I: vozila kategorij N2, N3, O3 in O4 (1), opremljena z bočnimi zaščitnimi napravami, ki niso bile ločeno homologirane v skladu z delom II tega pravilnika ali so tako oblikovane in/ali opremljene, da se za njihove sestavne dele lahko šteje, da v celoti ali delno izpolnjujejo funkcijo naprave.

1.1.2 DEL II: bočne zaščitne naprave za namestitev na vozila kategorij N2, N3, O3 in O4 (1).

1.1.3 DEL III: namestitev bočnih zaščitnih naprav na vozila kategorij N2, N3, O3 in O4 (1), ki so bile homologirane v skladu z delom II tega pravilnika, in za dodelavo vozil, ki so bila delno homologirana v skladu z delom I in opremljena z bočnimi zaščitnimi napravami, ki so bile homologirane v skladu z delom II tega pravilnika.

1.2 Ta pravilnik se ne uporablja za:

1.2.1 vlačilce polpriklopnikov;

1.2.2 vozila, namenjena in izdelana za posebne namene, na katera iz praktičnih razlogov ni mogoče namestiti bočnih zaščitnih naprav.

2. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku veljajo:

2.1 opredelitve, skupne delom I, II in III:

2.1.1 „masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, brez oseb in tovora, vendar z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem ter z rezervnim kolesom (če ga je proizvajalec vozila predvidel kot standardno opremo);

2.1.2 „največja masa“ pomeni maso, ki jo je proizvajalec vozila navedel kot največjo tehnično dovoljeno maso (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določi državni upravni organ);

2.1.3 „nezaščiteni udeleženci v cestnem prometu“ so pešci, kolesarji ali motoristi, ki so v cestnem prometu udeleženi tako, da bi lahko padli pod vozilo in bi jih lahko zagrabila kolesa;

2.1.4 „bočna zaščitna naprava (BZN)“ je sestavljena iz vzdolžnih delov in pritrdilnih elementov za pritrditev na bočne dele podvozja ali druge konstrukcijske dele vozila ter je oblikovana tako, da učinkovito zaščiti nezaščitene udeležence v cestnem prometu pred padcem pod vozilo in pred tem, da bi jih zagrabila kolesa vozila. Deli vozila se lahko prav tako uporabljajo kot BZN;

2.2 posebne opredelitve za del I:

2.2.1 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa dokončanega, nedodelanega ali dodelanega vozila glede na njegovo bočno zaščito;

2.2.2 „tip vozila“ pomeni kategorijo vozila, ki se ne razlikuje v bistvenih vidikih, kot so širina zadnje osi, skupna širina, mere, oblika in materiali celotne strani vozila (vključno s kabino, če je nameščena), ter značilnostih vzmetenja, če vplivajo na zahteve iz odstavka 12;

2.3 posebne opredelitve za del II:

2.3.1 „homologacija BZN“ pomeni homologacijo tipa BZN glede na zahteve iz odstavka 14;

2.3.2 „tip BZN“ pomeni BZN, ki se ne razlikuje glede bistvenih značilnosti, kot so oblika, mere, pritrditev, materiali in oznake iz odstavka 5.2.4;

2.4 posebne opredelitve za del III:

2.4.1 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na namestitev tipa BZN, ki je bil homologiran v skladu z delom II tega pravilnika, po potrebi vključno z dodelavo vozila, ki je bilo delno homologirano v skladu z delom I;

2.4.2 „tip vozila“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih: (a) širina zadnje osi; (b) konstrukcija, mere, oblika in višina od tal stranskih delov vozila ter značilnosti vzmetenja, če vplivajo na zahteve iz odstavka 15 tega pravilnika; (c) homologirana BZN, nameščena na vozilo.

3. ZAHTEVE

3.1 SPLOŠNO

3.1.1 Šteje se, da so zahteve iz tega pravilnika izpolnjene, če: 3.1.1.1 je vozilo opremljeno z BZN v skladu z zahtevami iz dela I in/ali dela III ali 3.1.1.2 je stranski del vozila oblikovan in/ali opremljen tako, da se lahko njegovi sestavni deli zaradi njihove oblike in lastnosti vgradijo kot deli in/ali štejejo za dele, ki nadomeščajo BZN. Šteje se, da sestavni deli, katerih skupno delovanje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 12 in 15, tvorijo BZN.

3.2 POGOJI PRESKUŠANJA VOZILA

Skladnost z zahtevami iz dela I in dela III se ugotovi, ko je vozilo v položaju iz Priloge 3.

4. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

4.1 Vloga za homologacijo v skladu z delom I tega pravilnika

4.1.1 Vlogo za homologacijo za tip vozila v skladu z delom I tega pravilnika vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

4.1.2 Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 4.1.2.1 podroben opis tipa vozila glede na njegovo stopnjo dodelave, konstrukcijo, mere, obliko in sestavne materiale; 4.1.2.2 risbe vozila, ki prikazujejo tip vozila v stranskem pogledu in pogledu od zadaj, ter podatke o zasnovi bočnih delov konstrukcije; 4.1.2.3 podroben opis BZN: njene mere, oblika, sestavni materiali, podatki o zasnovi pritrdilnih elementov in mesto na vozilu.

4.1.3 Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vzorčno vozilo tipa, ki ga je treba homologirati. 4.1.3.1 Vozilu, ki nima vseh sestavnih delov, ki pripadajo tipu vozila, se lahko podeli homologacija le, če se lahko dokaže, da odsotnost sestavnih delov ne vpliva negativno na rezultate homologacije v povezavi z zahtevami tega dela. 4.1.3.2 Vlagatelj vloge za homologacijo mora dokazati, da je sprejetje variant iz odstavka 4.1.3.1 skladno z zahtevami tega dela.

4.2 Vloga za homologacijo v skladu z delom II tega pravilnika

4.2.1 Vlogo za homologacijo v skladu z delom II tega pravilnika mora vložiti proizvajalec BZN ali njegov pooblaščeni zastopnik.

4.2.2 Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 4.2.2.1 podroben opis BZN: njene mere, oblika, sestavni materiali in podatki o zasnovi pritrdilnih elementov; 4.2.2.2 vzorec tipa BZN: vzorec mora biti jasno in neizbrisno označen na vseh glavnih sestavnih delih z vlagateljevo blagovno znamko in oznako tipa; 4.2.2.3 tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vzorčna BZN tipa, ki ga je treba homologirati.

4.3 Vloga za homologacijo v skladu z delom III tega pravilnika

4.3.1 Vlogo za homologacijo v skladu z delom III tega pravilnika vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

4.3.2 Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: 4.3.2.1 risbe vozila, ki v skladu z merili iz odstavka 2.4.2 prikazujejo tip vozila v stranskem pogledu, z navedbo lege homologirane BZN in podatki o zasnovi pritrdilnih elementov; 4.3.2.2 seznam BZN, namenjenih za namestitev na vozilo; 4.3.2.3 na zahtevo homologacijskega organa se predloži tudi obrazec sporočila o homologaciji (tj. Dodatek 2 Priloge 1 k temu pravilniku) za vsako BZN.

4.3.3 Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vzorčno vozilo tipa, ki ga je treba homologirati in je opremljeno s homologirano BZN. 4.3.3.1 Vozilu, ki nima vseh sestavnih delov, ki pripadajo tipu vozila, se lahko podeli homologacija le, če se lahko dokaže, da odsotnost sestavnih delov ne vpliva negativno na rezultate homologacije v povezavi z zahtevami tega dela. 4.3.3.2 Vlagatelj vloge za homologacijo mora dokazati, da je sprejetje variant iz odstavka 4.3.3.1 skladno z zahtevami tega dela.

5. HOMOLOGACIJA

5.1 Homologacija v skladu z delom I tega pravilnika

5.1.1 Če dokončano, nedodelano ali dodelano vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem delom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 12, se homologacija za ta tip vozila podeli.

5.1.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) označujeta spremembe, ki zajemajo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila v skladu s tem pravilnikom.

5.1.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem delom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Dodatka 1 Priloge 1 k temu pravilniku.

5.1.4 Na vsako vozilo, ki je skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem obrazcu, pritrdi homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 5.1.4.1 krog okrog črke „E“ in številčne oznake države, ki je podelila homologacijo (2); 5.1.4.2 številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.1.4.1.

5.1.5 Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 5.1.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.1.4.1 navedejo številke pravilnikov in homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

5.1.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.1.7 Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

5.1.8 Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijskih oznak.

5.2 Homologacija v skladu z delom II tega pravilnika

5.2.1 Če BZN, predložena za homologacijo v skladu s tem delom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 14, se homologacija za ta tip BZN podeli.

5.2.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) označujeta spremembe, ki zajemajo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu naprave.

5.2.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa BZN skladno s tem delom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Dodatka 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

5.2.4 Na glavne sestavne dele BZN, ki je skladna s tipom BZN, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem obrazcu, pritrdi homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 5.2.4.1 krog okrog črke „E“ in številčne oznake države, ki je podelila homologacijo (2); 5.2.4.2 številka homologacije desno od kroga iz odstavka 5.2.4.1.

5.2.5 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.2.6 Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijskih oznak.

5.3 Homologacija v skladu z delom III tega pravilnika

5.3.1 Če je vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem delom, opremljeno s homologirano BZN in izpolnjuje zahteve iz odstavka 15, se homologacija za ta tip vozila podeli.

5.3.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (zdaj 01 v skladu s spremembami 01) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

5.3.3 Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila skladno s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Dodatka 3 Priloge 1 k temu pravilniku.

5.3.4 Na vsako vozilo, ki je skladno s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem certifikatu, pritrdi homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo: 5.3.4.1 krog okrog črke „E“ in številčne oznake države, ki je podelila homologacijo (2); 5.3.4.2 številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.3.4.1.

5.3.5 Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, simbola iz odstavka 5.3.4.1 ni treba ponoviti; v tem primeru se številke pravilnikov in homologacij ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, navedejo v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 5.3.4.1.

5.3.6 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.3.7 Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

5.3.8 Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijskih oznak.

6. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI BOČNE ZAŠČITNE NAPRAVE

6.1 Vsaka sprememba tipa vozila ali BZN se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Organ lahko nato:

6.1.1 meni, da je malo verjetno, da bi te spremembe imele znaten škodljiv vpliv in da vozilo ali BZN v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

6.1.2 od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

6.2 Obvestilo o potrditvi ali zavrnitvi homologacije se po postopku iz odstavka 5.1.3, 5.2.3 ali 5.3.3 z navedbo sprememb pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

6.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko taki razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

7. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

7.1 vsako vozilo ali BZN, ki sta homologirana po tem pravilniku, se izdelata tako, da izpolnjujeta zahteve iz ustreznih delov zgoraj in sta tako skladna s homologiranim tipom;

7.2 homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.

8. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

8.1 Homologacija, podeljena v zvezi s tipom vozila ali BZN v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 12, 14 ali 15.

8.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9. POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila ali BZN, ki je bil homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA OPRAVLJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, IN UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo potrdila, izdana v drugih državah o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije.

11. PREHODNE DOLOČBE

11.1 Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.2 Po 12 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo le, če tip vozila ali BZN, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

11.3 Homologacije, podeljene za spremembe 00, ostanejo veljavne tudi po uveljavitvi sprememb 01 tega pravilnika, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa še naprej izdajajo razširitve k takim homologacijam in jih sprejemajo.

11.4 Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti nacionalne ali regionalne homologacije vozila, ki je bilo homologirano v skladu s spremembami 00 tega pravilnika.

DEL I – HOMOLOGACIJA VOZIL GLEDE NA NJIHOVE BOČNE ZAŠČITNE NAPRAVE (BZN)

12. ZAHTEVE

12.1 BZN ne sme povečati skupne širine vozila in glavni del njene zunanje površine ne sme segati več kakor 150 mm navznoter od skrajne zunanje ravnine (največja širina) vozila. Pri nekaterih vozilih je lahko sprednji del BZN v skladu z odstavkoma 12.4.3 in 12.4.4 obrnjen navznoter. Zadnji del ne sme segati več kakor 30 mm navznoter od skrajnega zunanjega roba zadnjih pnevmatik (pri tem se ne upošteva izbočenost pnevmatik pri tleh) vsaj v zadnjih 250 mm.

12.2 Zunanja površina BZN mora biti gladka in po možnosti po celi dolžini neprekinjena; posamezni deli se lahko prekrivajo, če je prekriti rob obrnjen nazaj ali navzdol; dopusten je tudi presledek dolžine največ 25 mm v vzdolžni smeri, če zadnji del ne štrli čez sprednji del; zaobljene glave matic ali zakovic ne smejo štrleti več kakor 10 mm nad površino in tudi drugi deli smejo štrleti največ toliko, če so gladki ali podobno zaobljeni; vsi zunanji robovi in vogali, ki jih je mogoče doseči v premeru 100 mm, morajo biti zaobljeni s polmerom najmanj 2,5 mm; tisti, ki štrlijo manj kot 5 mm, morajo imeti neostre zunanje robove.

12.3 BZN je lahko v celoti iz ravne plošče, iz enega ali več vodoravnih profilov ali iz kombinacije plošče in profilov; v primeru profilov ti ne smejo biti več kot 300 mm narazen in morajo biti najmanj:

(a) 50 mm visoko pri kategorijah vozil N2 in O3;

(b) 100 mm visoko in večinoma ploščati pri kategorijah vozil N3 in O4.

Kombinacija plošč in profilov mora tvoriti neprekinjeno bočno zaščito v skladu z določbami iz odstavka 12.2.

12.4 Sprednji rob BZN mora biti izdelan na naslednji način:

12.4.1 položaj zaščite: 12.4.1.1 na vozilu kategorije N2 ali N3: največ 300 mm za navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno ravnino vozila in tangencialno na zunanjo površino pnevmatike na kolesu, ki je neposredno pred zaščito; 12.4.1.2 na priklopniku z vrtljivim vlečnim drogom: največ 500 mm za ravnino iz odstavka 12.4.1.1; 12.4.1.3 na polpriklopniku: največ 250 mm za zadnjim delom prečne srednje ravnine podpornih nog, če so te nameščene; nikakor pa razdalja od sprednjega roba do prečne ravnine, ki poteka skozi središče sornika v njegovem skrajnem zadnjem položaju, ne sme presegati 2,7 m; 12.4.1.4 na priklopniku s centralno osjo: v predelu pred prečno ravnino, ki poteka skozi središče sprednje osi, vendar ne več kot sprednji del karoserije, če obstaja, da se zagotovi normalno upravljanje priklopnika.

12.4.2 Ko je sprednji rob v odprtem prostoru, večjem od 25 mm, mora biti sestavljen iz neprekinjenega navpičnega dela, ki se razteza po vsej višini zaščite; zunanja in sprednja ploskev tega dela morata pri vozilih kategorije N2 in O3 meriti najmanj 50 mm nazaj in 100 mm navznoter ali imeti najmanjši polmer 50 mm, pri kategorijah N3 in O4 pa najmanj 100 mm nazaj in 100 mm navznoter ali z najmanjšim polmerom 100 mm.

12.4.3 Pri vozilu kategorije N2 ali N3, pri katerem mera 300 mm iz odstavka 12.4.1.1 sega v kabino, mora biti naprava izdelana tako, da presledek med njenim sprednjim robom in steno kabine ne presega 100 mm in se lahko po potrebi zaviha navznoter pod kotom največ 45°. V tem primeru določbe iz odstavka 12.4.2 ne veljajo.

12.4.4 Pri vozilu kategorije N2 ali N3, pri katerem razdalja 300 mm iz odstavka 12.4.1.1 sega za kabino in je po izbiri proizvajalca bočna zaščita podaljšana naprej do 100 mm od kabine, lahko veljajo določbe iz odstavka 12.4.3.

12.5 Zadnji rob BZN sme biti največ 300 mm pred navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno ravnino vozila in tangencialno na zunanjo površino pnevmatike na kolesu, ki je neposredno pred zadkom vozila; na zadnjem robu se ne zahteva neprekinjeni navpični del.

12.6 Zahteve iz odstavkov 12.4 in 12.5 so neodvisne in jih ni mogoče kombinirati. Vendar se pri vozilu z dvema krmiljenima osema BZN med tema osema ne zahteva, če vzdolžna razdalja med njunima središčnicama ne presega 2 100 mm.

12.7 Sprednji in zadnji napušč BZN ne smeta presegati razdalje med pritrdilnimi elementi in sredinskim delom pritisnega bata, ki je bila izmerjena s preskusom iz odstavka 12.10. V primeru več takih razdalj najdaljša razdalja, izmerjena med preskusom, ne sme biti presežena.

12.8 Spodnji rob BZN ne sme biti na nobeni točki več kakor 550 mm nad tlemi.

12.9 Zgornji rob BZN ne sme biti več kakor 350 mm pod delom konstrukcije vozila, ki ga seka ali se ga dotika navpična ravnina, tangencialna na zunanjo površino pnevmatik (pri čemer se ne upošteva izbočenost pri tleh), razen v naslednjih primerih:

12.9.1 če ravnina iz odstavka 12.9 ne seka konstrukcije vozila, mora biti zgornji rob poravnan z nakladalno površino ali biti 950 mm od tal, odvisno od tega, kar je manj;

12.9.2 če ravnina iz odstavka 12.9 seka konstrukcijo vozila v višini več kakor 1,3 m nad tlemi, mora biti zgornji rob bočne zaščite najmanj 950 mm nad tlemi;

12.9.3 pri vozilu, ki je posebej zasnovano in izdelano za prevoz zabojnikov ali za zamenljive nadgradnje ter ne samo prirejeno v ta namen, se lahko zgornji rob BZN določi v skladu z odstavkoma 12.9.1 in 12.9.2, pri čemer se zabojnik ali zamenljiva nadgradnja upošteva kot del vozila;

12.9.4 pri vozilu, ki je opremljeno z žerjavom za nakladanje, razkladanje ali druga dela in ima trajno nameščeno delovno postajo ali ploščad za upravljavca, od koder ta upravlja žerjav, se lahko zgornji rob določi v skladu z odstavkoma 12.9.1 in 12.9.2, pri čemer delovna postaja ali ploščad velja kot nosilna ploščad za tovor.

12.10 BZN mora biti večinoma toga, čvrsto pritrjena (pri običajni uporabi vozila ne sme popustiti zaradi tresljajev) in izdelana iz kovine ali drugega ustreznega materiala, razen delov iz odstavka 12.11. BZN velja kot ustrezna, če zdrži vodoravno statično silo 1 kN, ki deluje pravokotno na kateri koli del njene zunanje površine s sredinskim delom pritisnega bata z okroglo in ravno površino ter s premerom 220 mm ± 10 mm, ter če upogib obremenjene naprave, merjen v sredinskem delu bata, ne presega:

(a) 30 mm na zadnjih 250 mm naprave in

(b) 150 mm na preostalem delu naprave.

Na zahtevo proizvajalca se izpolnjevanje te zahteve lahko dokaže z izračunom. Veljavnost metode izračuna se ugotovi na zahtevo tehnične službe.

12.11 Deli, ki so stalno nameščeni na vozilo, npr. rezervna kolesa, zaboj za akumulator, posode za zrak, posode za gorivo, svetilke, odsevniki in zaboji za orodje, so lahko vključeni v BZN, če izpolnjujejo merske zahteve iz tega dela. Za presledke med zaščitnimi napravami in deli, ki so stalno nameščeni na vozilo, se uporabljajo zahteve iz odstavka 12.2.

12.12 Naprava se ne sme uporabljati za namestitev zavorne, pnevmatske ali hidravlične napeljave.

12.13 BZN je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na stranski del vozila v več različnih položajih. V tem primeru je treba zagotoviti način, da je naprava v svojem pravilnem delovnem položaju trdno nameščena in se ne more nenadzorovano premikati. Sila, ki se uporabi za spremembo položaja naprave, ne sme preseči 40 daN.

13. ODSTOPANJA

13.1 Z odstopanjem od zgoraj navedenih določb morajo biti naslednji tipi vozil skladni samo toliko, kolikor je določeno za posamezne primere:

13.1.1 raztezna prikolica mora izpolnjevati vse zahteve iz odstavka 12, kadar je zložena na najkrajšo dolžino; kadar pa je prikolica raztegnjena, mora biti BZN skladna z odstavki 12.8, 12.9 in 12.10 ter bodisi 12.4 bodisi 12.5, vendar ne nujno z obema; podaljški prikolice ne smejo imeti presledkov po dolžini BZN;

13.1.2 cisterna, torej vozilo, zasnovano izključno za prevoz tekočih snovi v zaprti cisterni, ki je trajno pritrjena na vozilo in opremljena s cevnimi priključki za polnjenje in praznjenje cisterne, mora biti opremljena z BZN, ki so čim bolj skladne z vsemi zahtevami iz odstavka 12; stroga skladnost se lahko opusti le, kadar je to potrebno zaradi pogojev uporabe;

13.1.3 pri vozilu z raztegljivimi podpornimi nogami, ki zagotavljajo dodatno stabilnost med nakladanjem, razkladanjem ali drugimi postopki, za katere je vozilo namenjeno, ima lahko BZN dodatne presledke, če so ti potrebni za razteg podpornih nog;

13.1.4 pri vozilu, opremljenem s točkami pričvrstitve v skladu ISO 9367-1:1989 ali ISO 9367-2:1994 za rečne ali pomorske trajektne prevoze, so pri BZN dovoljeni presledki, ki so potrebni za pritrditev zadrževalnih naprav;

13.1.5 pri vozilu, opremljenem z žerjavom za nakladanje, razkladanje ali druge postopke, za katere je vozilo namenjeno, pri čemer ni mogoče izpolniti vseh zahtev iz odstavka 12, ima lahko BZN dodatne presledke, če so ti potrebni za premikanje ali zlaganje žerjava.

13.2 Če so stranice vozila zasnovane in/ali opremljene tako, da njihovi sestavni deli po obliki in lastnostih izpolnjujejo zahteve iz odstavka 12, se lahko šteje, da nadomeščajo BZN.

DEL II – HOMOLOGACIJA BOČNIH ZAŠČITNIH NAPRAV (BZN)

14. ZAHTEVE

14.1 Zunanja površina BZN mora biti gladka in po možnosti po celi dolžini neprekinjena; posamezni deli se lahko prekrivajo, če je prekriti rob obrnjen nazaj ali navzdol; dopusten je tudi presledek dolžine največ 25 mm v vzdolžni smeri, če zadnji del ne štrli čez sprednji del; zaobljene glave matic ali zakovic ne smejo štrleti več kakor 10 mm nad površino in tudi drugi deli smejo štrleti največ toliko, če so gladki ali podobno zaobljeni; vsi zunanji robovi in vogali, ki jih je mogoče doseči v premeru 100 mm, morajo biti zaobljeni s polmerom najmanj 2,5 mm; tisti, ki štrlijo manj kot 5 mm, morajo imeti neostre zunanje robove.

14.2 BZN je lahko v celoti iz ravne plošče, iz enega ali več vodoravnih profilov ali iz kombinacije plošče in profilov; v primeru profilov ti ne smejo biti več kot 300 mm narazen in morajo biti najmanj:

(a) 50 mm visoko pri BZN za vozila kategorije N2 in O3 ali

(b) 100 mm visoko in večinoma ploščati pri BZN za vozila kategorije N3 in O4.

Kombinacija plošč in profilov mora tvoriti neprekinjeno bočno zaščito v skladu z določbami iz odstavka 14.1.

14.3 Sprednji rob mora biti sestavljen iz neprekinjenega navpičnega dela, ki se razteza po vsej višini zaščite; zunanja in sprednja ploskev tega dela morata pri vozilih kategorije N2 in O3 meriti najmanj 50 mm nazaj in 100 mm navznoter ali imeti najmanjši polmer 50 mm, pri kategorijah N3 in O4 pa najmanj 100 mm nazaj in 100 mm navznoter ali imeti najmanjši polmer 100 mm.

14.4 BZN mora biti večinoma toga in izdelana iz kovine ali drugega ustreznega materiala, razen delov iz odstavka 14.5. BZN velja kot ustrezna, če zdrži vodoravno statično silo 1 kN, ki deluje pravokotno na kateri koli del njene zunanje površine in jo uvaja sredinski del pritisnega bata z okroglo in ravno površino ter s premerom 220 mm ± 10 mm, in če upogib obremenjene BZN, merjen v sredinskem delu bata, ne presega:

(a) 30 mm na zadnjih 250 mm BZN in

(b) 150 mm na preostalem delu BZN.

Na zahtevo proizvajalca se izpolnitev te zahteve lahko dokaže z izračunom. Veljavnost metode izračuna se ugotovi na zahtevo tehnične službe.

14.5 Deli, ki so stalno nameščeni na vozilo, npr. rezervna kolesa, zaboj za akumulator, posode za zrak, posode za gorivo, svetilke, odsevniki in zaboji za orodje, so lahko vključeni v BZN, če izpolnjujejo merske zahteve iz tega dela.

14.6 BZN je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na stranski del vozila v več različnih položajih. V tem primeru je treba zagotoviti način, da je naprava v svojem pravilnem delovnem položaju trdno nameščena in se ne more nenadzorovano premikati. Sila, ki se uporabi za spremembo položaja naprave, ne sme preseči 40 daN.

DEL III – HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE NA NAMESTITEV BOČNE ZAŠČITNE NAPRAVE (BZN), HOMOLOGIRANE V SKLADU Z DELOM II TEGA PRAVILNIKA

15. ZAHTEVE

15.1 BZN ne sme povečati skupne širine vozila in glavni del njene zunanje površine ne sme segati več kakor 150 mm navznoter od skrajne zunanje ravnine (največja širina) vozila. Pri nekaterih vozilih je lahko sprednji del BZN v skladu z odstavkoma 15.2.3 in 15.2.4 obrnjen navznoter. Zadnji del ne sme segati več kakor 30 mm navznoter od skrajnega zunanjega roba zadnjih pnevmatik (pri tem se ne upošteva izbočenost pnevmatik pri tleh) vsaj v zadnjih 250 mm.

15.2 Sprednji rob BZN mora biti izdelan na naslednji način:

15.2.1 položaj zaščite: 15.2.1.1 na vozilu kategorije N2 ali N3: največ 300 mm za navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno ravnino vozila in tangencialno na zunanjo površino pnevmatike na kolesu, ki je neposredno pred zaščito; 15.2.1.2 na priklopniku z vrtljivim vlečnim drogom: največ 500 mm za ravnino iz odstavka 15.2.1.1; 15.2.1.3 na polpriklopniku: največ 250 mm za prečno srednjo ravnino podpornih nog, če so te nameščene; nikakor pa razdalja od sprednjega roba do prečne ravnine, ki poteka skozi središče sornika v njegovem skrajnem zadnjem položaju, ne sme presegati 2,7 m.

15.2.2 Ko je sprednji rob v odprtem prostoru, večjem od 25 mm, mora biti sestavljen iz neprekinjenega navpičnega dela, ki se razteza po vsej višini zaščite; zunanja in sprednja ploskev tega dela morata pri vozilih kategorije N2 in O3 meriti najmanj 50 mm nazaj in 100 mm navznoter ali imeti najmanjši polmer 50 mm, pri kategorijah N3 in O4 pa najmanj 100 mm nazaj in 100 mm navznoter ali z najmanjšim polmerom 100 mm.

15.2.3 Pri vozilu kategorije N2 ali N3, pri katerem mera 300 mm iz odstavka 15.2.1.1 sega v kabino, mora biti zaščita izdelana tako, da presledek med njenim sprednjim robom in steno kabine ne presega 100 mm in se lahko po potrebi zaviha navznoter pod kotom največ 45o. V tem primeru določbe iz odstavka 15.2.2 ne veljajo.

15.2.4 Pri vozilu kategorije N2 ali N3, pri katerem razdalja 300 mm iz odstavka 15.2.1.1 sega za kabino in je po izbiri proizvajalca bočna zaščita podaljšana naprej do 100 mm od kabine, lahko veljajo določbe iz odstavka 15.2.3.

15.3 Zadnji rob BZN sme biti največ 300 mm pred navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno ravnino vozila in tangencialno na zunanjo površino pnevmatike na kolesu, ki je neposredno pred zadkom vozila; na zadnjem robu se ne zahteva neprekinjeni navpični del.

15.4 Zahteve iz odstavkov 15.2 in 15.3 so neodvisne in jih ni mogoče kombinirati. Vendar se pri vozilu z dvema krmiljenima osema BZN med tema osema ne zahteva, če vzdolžna razdalja med njunima središčnicama ne presega 2 100 mm.

15.5 Sprednji in zadnji napušč BZN ne smeta presegati razdalje med pritrdilnimi elementi in sredinskim delom pritisnega bata, ki je bila izmerjena s preskusom iz odstavka 14.4. V primeru več takih razdalj najdaljša razdalja, izmerjena med preskusom, ne sme biti presežena.

15.6 Spodnji rob BZN ne sme biti na nobeni točki več kakor 550 mm nad tlemi.

15.7 Zgornji rob BZN ne sme biti več kakor 350 mm pod tistim delom konstrukcije vozila, ki ga seka ali se ga dotika navpična ravnina, tangencialna na zunanjo površino pnevmatik (pri tem se ne upošteva izbočenost pri tleh), razen v naslednjih primerih:

15.7.1 če ravnina iz odstavka 15.7 ne seka konstrukcije vozila, mora biti zgornji rob poravnan z nakladalno površino ali biti 950 mm od tal; velja manjša vrednost;

15.7.2 če ravnina iz odstavka 15.7 seka konstrukcijo vozila v višini več kakor 1,3 m nad tlemi, mora biti zgornji rob zaščite najmanj 950 mm nad tlemi;

15.7.3 pri vozilu, ki je posebej zasnovano in izdelano za prevoz zabojnikov ali za zamenljivo nadgradnjo ter ne samo prirejeno v ta namen, se lahko zgornji rob BZN določi v skladu z odstavkoma 15.7.1 in 15.7.2, pri čemer se zabojnik ali zamenljiva nadgradnja upošteva kot del vozila;

15.7.4 pri vozilu, ki je opremljeno z žerjavom za nakladanje, razkladanje ali druga dela in ima trajno nameščeno delovno postajo ali ploščad za upravljavca, od koder ta upravlja žerjav, se lahko zgornji rob BZN določi v skladu z odstavkoma 12.9.1 in 12.9.2, pri čemer delovna postaja ali ploščad velja kot nakladalna površina.

15.8 BZN mora biti čvrsto pritrjena in pri običajni uporabi vozila ne sme popustiti zaradi tresljajev.

15.9 Deli, ki so stalno nameščeni na vozilo, npr. rezervna kolesa, zaboj za akumulator, posode za zrak, posode za gorivo, svetilke, odsevniki in zaboji za orodje, so lahko vključeni v BZN, če izpolnjujejo merske zahteve iz tega dela ali če so homologirani v skladu z delom I. Za presledke med zaščitnimi napravami in deli, ki so stalno nameščeni na vozilo, se uporabljajo zahteve iz odstavka 12.2 ali 14.1.

15.10 BZN se ne sme uporabljati za namestitev zavorne, pnevmatske ali hidravlične napeljave.

16. ODSTOPANJA

16.1 Z odstopanjem od zgoraj navedenih določb morajo biti naslednji tipi vozil skladni samo toliko, kolikor je določeno za posamezne primere:

16.1.1 raztezna prikolica mora biti izpolnjevati vse zahteve iz odstavka 15, kadar je zložena na najkrajšo dolžino; kadar pa je prikolica raztegnjena, mora biti BZN skladna z odstavki 15.6, 15.7 in 15.8 ter bodisi z odstavkom 15.2 bodisi 15.3, vendar ne nujno z obema; podaljški prikolice ne smejo imeti presledkov po dolžini BZN;

16.1.2 cisterna, torej vozilo, zasnovano izključno za prevoz tekočih snovi v zaprti cisterni, ki je trajno pritrjena na vozilo in opremljena s cevnimi priključki za polnjenje in praznjenje cisterne, mora biti opremljena z napravami, ki so čim bolj skladne z vsemi zahtevami iz odstavka 15; stroga skladnost se lahko opusti le, kadar je to potrebno zaradi pogojev uporabe;

16.1.3 pri vozilu z raztegljivimi podpornimi nogami, ki zagotavljajo dodatno stabilnost med nakladanjem, razkladanjem ali drugimi postopki, za katere je vozilo namenjeno, ima lahko BZN dodatne presledke, če so ti potrebni za razteg podpornih nog;

16.1.4 pri vozilu, opremljenem s točkami pričvrstitve v skladu ISO 9367-1:1989 ali ISO 9367-2:1994 za rečne ali pomorske trajektne prevoze, so pri BZN dovoljeni presledki, ki so potrebni za pritrditev zadrževalnih naprav;

16.1.5 pri vozilu, opremljenem z žerjavom za nakladanje, razkladanje ali druge postopke, za katera je vozilo namenjeno, pri čemer je zaradi premikanja ali zlaganja žerjava nemogoče namestiti BZN, je treba namestiti BZN, ki je čim bolj skladna z vsemi zahtevami odstavka 12; stroga skladnost se lahko opusti le, kadar je to potrebno zaradi pogojev uporabe.

(1) Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2.

(2) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 za Kazahstan, 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko unijo (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) in 58 za Tunizijo. Druge številke se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, v katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v vozila in/ali na njih uporabijo, ter pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

PRILOGA 1 Dodatek 1 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm)) Dodatek 2 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm)) Dodatek 3 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK VZOREC A (glej odstavka 5.1.4 in 5.3.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo ali BZN, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na bočno zaščito homologiran na Nizozemskem (E 4) kot dokončano vozilo v skladu s Pravilnikom št. 73 in s številko homologacije 012439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 73, kot je bil spremenjen s spremembami 01. VZOREC B (glej odstavek 5.2.4 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na BZN, pomeni, da je bil zadevni tip BZN glede na bočno zaščito homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 73 in s številko homologacije 012439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 73, kot je bil spremenjen s spremembami 01. VZOREC C (glej odstavka 5.1.5 in 5.3.5 tega pravilnika) Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 73 in Pravilnikom št. 31 (1). Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je ob podelitvi homologacije Pravilnik št. 73 vključeval serijo sprememb 01 in je bila homologacija podeljena za dokončano vozilo, Pravilnik št. 31 pa je vključeval serijo sprememb 02. (1) Druga številka je navedena zgolj kot primer.