PRILOGA 3

SHRANJEVANJE ZEMELJSKEGA PLINA KOT GORIVA ZA MOTORNA VOZILA

1. PODROČJE UPORABE

1.1 V Prilogi 3A so določene minimalne zahteve za plinske jeklenke majhne teže, ki se lahko ponovno napolnijo. Jeklenke so namenjene le za shranjevanje visokotlačnega stisnjenega zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila, na katera se namestijo jeklenke. Jeklenke so lahko iz kakršnega koli jeklenega, aluminijevega ali nekovinskega materiala, oblike ali načina izdelave, ki ustreza določenim pogojem uporabe. Ta priloga zajema tudi brezšivne ali varjene kovinske podlage iz nerjavnega jekla.

1.2 V Prilogi 3B so določene minimalne zahteve za rezervoarje za gorivo za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), ki se lahko ponovno napolnijo ter uporabljajo za vozila in zahtevane preskusne metode.

PRILOGA 3A

PLINSKE JEKLENKE – VISOKOTLAČNA JEKLENKA ZA SHRANJEVANJE SZP KOT GORIVA ZA MOTORNA VOZILA

1. PODROČJE UPORABE

Jeklenke, vključene v to prilogo, se uvrščajo v razred 0, kot je opisano v odstavku 3 tega pravilnika, in so:

SZP-1 iz kovine; SZP-2 iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (oviti v obroče); SZP-3 iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (povsem oviti); SZP-4 z nekovinsko podlago in brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (v celoti iz kompozitnih materialov).

Pogoji uporabe, ki veljajo za jeklenke, so podrobno opisani v odstavku 4 te priloge. Ta priloga temelji na delovnem tlaku za zemeljski plin kot gorivo z 20 MPa pri 15 °C z najvišjim polnilnim tlakom 26 MPa. Drugi delovni tlaki se lahko prilagodijo z naravnavanjem tlaka z ustreznim faktorjem (razmerje). Na primer, sistem delovnega tlaka s 25 MPa bo zahteval, da se tlaki pomnožijo z 1,25.

Življenjsko dobo jeklenke določi proizvajalec in se lahko razlikuje glede na uporabo. Opredelitev življenjske dobe temelji na polnjenju jeklenk tisočkrat na leto z vsaj 15 000 polnjenji. Najdaljša življenjska doba je 20 let.

Pri kovinskih in s kovino podloženih jeklenkah življenjska doba temelji na stopnji rasti razpok zaradi obremenitve. Ultrazvočni ali temu enakovreden pregled vsake jeklenke ali podlage mora zagotoviti, da ni pomanjkljivosti, ki presegajo največjo dovoljeno velikost. Ta pristop omogoča optimalno konstrukcijo in izdelavo lahkih jeklenk za zemeljski plin v vozilih.

Za jeklenke, ki so v celoti iz kompozitnih materialov z nekovinskimi nenosilnimi podlagami, je „varna življenjska doba“ prikazana z ustreznimi metodami konstrukcije, preskušanjem ustreznosti konstrukcije in nadzorom proizvodnje.

2. SKLICI (GLEJ ODSTAVEK 2 TEGA PRAVILNIKA)

3. OPREDELITVE POJMOV (GLEJ ODSTAVEK 4 TEGA PRAVILNIKA)

4. POGOJI UPORABE

4.1 Splošno

4.1.1 Standardni pogoji uporabe

Standardni pogoji uporabe, določeni v tem oddelku, so podlaga za konstrukcijo, izdelavo, pregled, preskušanje in homologacijo jeklenk, ki bodo trajno vgrajene v vozila in se bodo uporabljale za skladiščenje zemeljskega plina pri temperaturi okolja za uporabo kot gorivo za vozila.

4.1.2 Uporaba jeklenk

Navedeni pogoji uporabe so namenjeni tudi za zagotovitev informacij o varni uporabi jeklenk iz tega pravilnika za:

(a) proizvajalce jeklenk;

(b) imetnike jeklenk;

(c) konstruktorje ali izvajalce, ki so odgovorni za vgradnjo jeklenk;

(d) konstruktorje ali imetnike opreme, ki se uporablja za ponovno polnjenje jeklenk v vozilih;

(e) dobavitelje zemeljskega plina in

(f) regulativne organe, ki so pristojni za uporabo jeklenk.

4.1.3 Življenjska doba

Življenjsko dobo, v kateri so jeklenke varne, določi konstruktor jeklenk na podlagi uporabe v skladu s pogoji uporabe iz tega pravilnika. Najdaljša življenjska doba je 20 let.

4.1.4 Redno ponovno ugotavljanje ustreznosti

Priporočila za redno ponovno ugotavljanje ustreznosti z vizualnim pregledom ali preskušanjem med življenjsko dobo zagotovi proizvajalec jeklenk na podlagi uporabe v skladu s pogoji uporabe iz tega pravilnika. Vsaka jeklenka se vsaj vsakih 48 mesecev po prvi namestitvi na vozilo (registracija vozila) ter ob vsaki ponovni namestitvi vizualno pregleda, če ima zunanje poškodbe in obrabe, tudi pod podpornimi stremeni. Vizualni pregled opravi pristojna organizacija, ki jo odobri ali pooblasti regulativni organ v skladu s specifikacijami proizvajalca: Jeklenke brez nalepke z obveznimi informacijami ali z nalepkami z obveznimi informacijami, ki so kakor koli neberljive, se umaknejo iz uporabe. Če je mogoče jeklenko z gotovostjo identificirati glede na proizvajalca ali serijsko številko, se lahko nanjo pritrdi nadomestna nalepka, s katero lahko jeklenka ostane v uporabi.

4.1.4.1 Jeklenke, ki so bile v vozilu ob trčenju

Jeklenke, ki so bile v vozilu ob trčenju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, razen če da pristojni organ drugačna navodila. Jeklenke, ki se ob trčenju niso poškodovale, se lahko vrnejo v uporabo, v nasprotnem primeru pa se jeklenka vrne proizvajalcu, da jo oceni.

4.1.4.2 Jeklenke, ki so bile v ognju

Jeklenke, ki so bile v ognju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, ali pa se zavržejo in umaknejo iz uporabe.

4.2 Najvišji tlaki

Tlak v jeklenki je omejen z naslednjim:

(a) tlak, ki se ustali pri 20 MPa, pri ustaljeni temperaturi 15 °C;

(b) 26 MPa, takoj po polnjenju, ne glede na temperaturo.

4.3 Največje število ciklov polnjenja

Jeklenke so izdelane za polnjenje do ustaljenega tlaka 20 MPa (200 barov) pri stalni temperaturi plina 15 °C do tisočkrat na leto uporabe.

4.4 Temperaturni razpon

4.4.1 Stalna temperatura plina

Stalna temperatura plina v jeklenkah je lahko od najmanj – 40 °C do največ 65 °C.

4.4.2 Temperatura jeklenke

Temperatura materialov jeklenke je lahko od najmanj – 40 °C do največ + 82 °C.

Temperature nad + 65 °C so lahko dovolj lokalne ali dovolj kratkotrajne, da temperatura plina v jeklenki ne preseže + 65 °C, razen pod pogoji iz odstavka 4.4.3.

4.4.3 Prehodne temperature

Temperature plina, ki nastanejo med polnjenjem in praznjenjem, lahko presežejo omejitve iz odstavka 4.4.1.

4.5 Sestava plina

Metanol in/ali glikol se zemeljskemu plinu ne doda namerno. Jeklenka mora biti izdelana tako, da se lahko napolni z zemeljskim plinom v skladu s katerim koli od treh naslednjih pogojev:

(a) SAE J1616;

(b) suh plin. Vodna para je običajno omejena na manj kot 32 mg/m3 z rosiščem – 9 °C pri 20 MPa. Za suh plin ni nobenih omejitev, razen za: Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3 Kisik: 1 % volumenskega deleža Vodik je omejen na 2 % volumenskega deleža, ko so jeklenke narejene iz jekla s skrajno natezno trdnostjo, ki presega 950 MPa;

(c) vlažen plin. Plin z vsebnostjo vode, večjo kot v točki (b), običajno izpolnjuje naslednje omejitve: Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3 Kisik: 1 % volumenskega deleža Ogljikov dioksid: 4 % volumenskega deleža Vodik: 0,1 % volumenskega deleža V skladu s pogoji za vlažen plin je potreben najmanj 1 mg kompresorskega olja na kg plina za zaščito kovinskih jeklenk in podlag.

4.6 Zunanje površine

Jeklenke niso izdelane za stalno izpostavljenost mehanskim in kemičnim obremenitvam, npr. uhajanju iz tovora, ki ga prevaža vozilo, ali veliki obrabi zaradi cestnih razmer, in so usklajene s priznanimi standardi za vgradnjo. Kljub temu so lahko zunanje površine jeklenke nenamerno izpostavljene:

(a) vodi, s pretrgano potopitvijo ali s škropljenjem na cesti;

(b) soli, in sicer zaradi uporabe vozila blizu morja ali kjer se uporablja sol za taljenje ledu na cestišču;

(c) ultravijoličnemu sevanju sonca;

(d) vplivom gramoza;

(e) topilom, kislinam in lužninam, gnojilom ter

(f) avtomobilskim tekočinam, vključno z bencinom, hidravličnimi tekočinami, glikolom in oljem.

4.7 Pronicanje in uhajanje plina

Jeklenke so lahko v zaprtih prostorih dalj časa. Pronicanje plina skozi stene jeklenke ali uhajanje med končnimi priključki in podlago se upošteva pri konstrukciji.

5. HOMOLOGACIJA KONSTRUKCIJE

5.1 Splošno

Konstruktor jeklenk homologacijskemu organu skupaj z zahtevo za homologacijo predloži:

(a) izjavo o uporabi (odstavek 5.2);

(b) podatke o konstrukciji (odstavek 5.3);

(c) podatke o proizvodnji (odstavek 5.4);

(d) sistem kakovosti (odstavek 5.5);

(e) delovanje zloma in obseg napake pri NDE (pregled, ki ne povzroča poškodb) (odstavek 5.6);

(f) specifikacijski list (odstavek 5.7);

(g) dodatne podporne podatke (odstavek 5.8).

Za jeklenke, oblikovane v skladu s standardom ISO 9809, ni treba predložiti poročila o analizi pritiska iz odstavka 5.3.2 ali informacij iz odstavka 5.6.

5.2 Izjava o uporabi

Namen te izjave o uporabi je usmerjati uporabnike in monterje jeklenk ter obvestiti homologacijski organ, ki je odobril jeklenko, ali imenovanega zastopnika. Izjava o uporabi vključuje:

(a) izjavo, da je konstrukcija jeklenke primerna za uporabo v skladu s pogoji za uporabo iz odstavka 4 za življenjsko dobo jeklenke;

(b) življenjsko dobo;

(c) minimalne zahteve glede preskusov in/ali pregledov med uporabo;

(d) tlačne varnostne naprave in/ali zahtevano izolacijo;

(e) podporne metode, zaščitne premaze itd., zahtevane, vendar ne zagotovljene;

(f) opis konstrukcije jeklenke;

(g) katere koli druge informacije, potrebne za zagotovitev varne uporabe in pregleda jeklenke.

5.3 Podatki o konstrukciji

5.3.1 Risbe

Risbe vključujejo vsaj:

(a) po potrebi naslov, referenčno številko, datum izdaje in po potrebi številke revizije z datumi izdaje;

(b) sklice na ta pravilnik in vrsto jeklenke;

(c) vse mere skupaj z dovoljenimi odstopanji, vključno s podrobnostmi o oblikah končnih zapiral z najmanjšimi debelinami ter o odprtinah;

(d) maso jeklenke, skupaj z dovoljenimi odstopanji;

(e) specifikacije materiala, skupaj z minimalnimi mehanskimi in kemijskimi lastnostmi ali razponi dovoljenega odstopanja ter za kovinske jeklenke ali kovinske podlage določen razpon trdote;

(f) druge podatke, na primer razpon tlaka deformacijskega utrjevanja, najnižji preskusni tlak ter podrobnosti o protipožarnem sistemu in zunanjem zaščitnem premazu.

5.3.2 Poročilo o analizi pritiska

Zagotovi se analiza pritiska končnega elementa ali druga analiza pritiska.

Zagotovi se preglednica, ki povzema pritiske, izračunane v poročilu.

5.3.3 Podatki o preskusu materiala

Zagotovi se podroben opis materialov in dovoljenih odstopanj lastnosti materialov, uporabljenih pri konstrukciji. Predložiti je treba tudi podatke o preskusu, ki opredeljujejo mehanske lastnosti in ustreznost materialov za uporabo v skladu s pogoji iz odstavka 4.

5.3.4 Podatki o preskusu ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Zagotovi se, da material, konstrukcija, izdelava in pregled jeklenke ustrezajo njeni predvideni uporabi, tako da so izpolnjene zahteve preskusov, zahtevanih za določeno konstrukcijo jeklenke, pri preskušanju v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, ki so podrobneje opisane v Dodatku A k tej prilogi.

Podatki o preskusu vključujejo tudi mere, debeline sten in teže vsake preskusne jeklenke.

5.3.5 Protipožarno varstvo

Navede se namestitev tlačnih varnostnih naprav, ki bodo jeklenko zaščitile pred nenadnim počenjem, ko pride v stik z ognjem, kot je določeno v odstavku A.15 Dodatka A k tej prilogi. Podatki o preskusu dokazujejo učinkovitost navedenega protipožarnega sistema.

5.3.6 Nosilci jeklenk

V skladu z odstavkom 6.11 te priloge se zagotovijo podrobnosti o nosilcih jeklenk ali zahtevah o nosilcih.

5.4 Podatki o proizvodnji

Zagotovijo se podrobnosti o vseh postopkih izdelave, pregledih, ki ne povzročajo poškodb, proizvodnih preskusih in preskusih serije; navedejo se dovoljena odstopanja za vse proizvodne postopke, kot so toplotna obdelava, končno oblikovanje, razmerje mešanice smole, napetost in hitrost navijanja filamenta, čas in temperature strjevanja ter postopki deformacijskega utrjevanja. Navedejo se tudi apretura površine, podrobnosti o navoju, merila sprejemljivosti za ultrazvočno skeniranje (ali temu enakovreden postopek) in največje velikosti serije za preskuse serije.

5.5 (Nedodeljeno)

5.6 Učinek počenja in obseg napake pri pregledu, ki ne povzroča poškodb (NDE)

5.6.1 Učinek počenja

Proizvajalec prikaže delovanje puščanja pred počenjem konstrukcije, kot je opisano v odstavku 6.7.

5.6.2 Obseg napake pri NDE

S pristopom iz odstavka 6.15.2 proizvajalec določi največji obseg napake za pregled, ki ne povzroča poškodb, ki bo preprečil okvaro jeklenke med njeno življenjsko dobo zaradi obremenitve ali počenja.

5.7 Specifikacijski list

Na specifikacijskem listu se za vsako konstrukcijo jeklenke navede povzetek dokumentov, ki vsebujejo informacije iz odstavka 5.1. Navedejo se naslov, referenčna številka, številke revizije ter datumi prve izdaje in poznejših izdaj vsakega dokumenta. Vse dokumente podpiše ali parafira izdajatelj. Specifikacijski list dobi številko in po potrebi številke revizije, s katerimi se lahko označi konstrukcija jeklenke, in vključuje podpis inženirja, ki je skonstruiral jeklenko. Na specifikacijskem listu se zagotovi prostor za žig z registracijo načrta.

5.8 Dodatni podporni podatki

Po potrebi se zagotovijo dodatni podatki v podporo uporabi, na primer zgodovina uporabe materiala, predlaganega za uporabo, ali uporaba določene konstrukcije jeklenke pod drugimi pogoji uporabe.

5.9 Homologacija in certifikacija

5.9.1 Pregledi in preskušanje

Oceno skladnosti je treba izvesti v skladu z določbami iz odstavka 9 tega pravilnika.

Za zagotovitev skladnosti jeklenk s tem mednarodnim pravilnikom so jeklenke pregledane v skladu z odstavkoma 6.13 in 6.14, pregled pa opravi homologacijski organ.

5.9.2 Potrdilo o preskusu

Če so rezultati preskusa prototipa v skladu z odstavkom 6.13 zadovoljivi, homologacijski organ izda potrdilo o preskusu. Primer potrdila o preskusu je v Dodatku D k tej prilogi.

5.9.3 Potrdilo o ustreznosti serije

Homologacijski organ pripravi potrdilo o ustreznosti, kot je predvideno v Dodatku D k tej prilogi.

6. ZAHTEVE, KI VELJAJO ZA VSE VRSTE JEKLENK

6.1 Splošno

Naslednje zahteve so splošno veljavne za vrste jeklenk iz odstavkov 7 do 10 te priloge. Konstrukcija jeklenk vključuje vse ustrezne vidike, ki so nujni za zagotovitev, da je vsaka jeklenka, izdelana v skladu s konstrukcijo, primerna za uporabo za določeno življenjsko dobo; jeklene jeklenke tipa SZP-1, ki so izdelane v skladu s standardom ISO 9809 in izpolnjujejo vse zahteve tega standarda, morajo ustrezati le zahtevam iz odstavkov 6.3.2.4 in 6.9 do 6.13.

6.2 Konstrukcija

Ta pravilnik ne določa niti konstrukcije niti dovoljenih napetosti ali obremenitev, ampak zahteva, da se ustreznost konstrukcije vzpostavi z ustreznimi izračuni in prikaže na način, da lahko jeklenke dosledno opravijo preskuse materiala, ustreznosti konstrukcije, proizvodnje in serije, ki so določeni v tem pravilniku. Pri vseh konstrukcijah je zagotovljen način okvare „puščanje pred počenjem“ zaradi izvedljive razgradnje tlačnih delov med običajno uporabo. Če začnejo kovinske jeklenke ali kovinske podlage puščati, je to lahko le zaradi večanja razpok zaradi obremenitve.

6.3 Materiali

6.3.1 Uporabljeni materiali ustrezajo pogojem uporabe iz odstavka 4 te priloge. Konstrukcija ne predvideva stika nezdružljivih materialov. Preskusi ustreznosti konstrukcije glede materialov so povzeti v preglednici 6.1.

6.3.2 Jeklo

6.3.2.1 Sestava

Jeklo se deoksidira z aluminijem in/ali silicijem ter proizvede v pretežno drobna zrna. Kemijsko sestavo vseh vrst jekla označujejo in določajo vsaj:

(a) vsebnost ogljika, mangana, aluminija in silicija v vseh primerih;

(b) vsebnost niklja, kroma, molibdena, bora in vanadija ter katerih koli drugih namerno dodanih legirnih elementov. Naslednje mejne vrednosti v analizi litin ne smejo biti presežene: Natezna trdnost < 950 MPa ≥ 950 MPa Žveplo 0,020 % 0,010 % Fosfor 0,020 % 0,020 % Žveplo in fosfor 0,030 % 0,025 %

Pri uporabi jekla z ogljikom in borom se preskus kaljivosti v skladu s standardom ISO 642 opravi na prvem in zadnjem ingotu ali brami vsake toplote jekla. Trdota, izmerjena na razdalji 7,9 mm od ohlajenega konca, mora biti v razponu 33-53 HRC ali 327-560 HV in jo potrdi proizvajalec materiala.

6.3.2.2 Natezne lastnosti

Mehanske lastnosti jekla v izdelani jeklenki ali podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi). Raztezek jekla mora biti najmanj 14 %.

6.3.2.3 Udarne lastnosti

Udarne lastnosti jekla v izdelani jeklenki ali podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi). Udarne vrednosti ne smejo biti manjše od tistih iz preglednice 6.2 v tej prilogi.

6.3.2.4 Lastnosti upogibanja

Lastnosti upogibanja varjenega nerjavnega jekla v dokončani podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.3 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.2.5 Makroskopski pregled zvarov

Za vsak postopek varjenja se izvede makroskopski pregled zvarov. Pokazati mora popolno zlitje in ne sme pokazati napak pri montaži ali nesprejemljivih napak v skladu z ravnijo C iz standarda EN ISO 5817.

6.3.2.6 Odpornost proti napetostnim razpokam zaradi sulfida

Če zgornja mejna vrednost navedene natezne trdnosti jekla preseže 950 MPa, se za jeklo v izdelani jeklenki opravi preskus odpornosti proti napetostnim razpokam zaradi sulfida v skladu z odstavkom A.3 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer mora izpolnjevati zahteve, ki so tam navedene.

6.3.3 Aluminij

6.3.3.1 Sestava

Aluminijeve zlitine so navedene v skladu s prakso združenja Aluminium Association za določen sistem zlitin. Mejne vrednosti primesi za svinec in bizmut v kateri koli aluminijevi zlitini ne smejo presegati 0,003 %.

6.3.3.2 Korozijski preskus

Aluminijeve zlitine so v skladu z zahtevami korozijskih preskusov, ki se izvedejo v skladu z odstavkom A.4 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.3.3 Razpoke zaradi stalne obremenitve

Aluminijeve zlitine so v skladu z zahtevami preskusov glede razpok zaradi stalne obremenitve, ki se izvedejo v skladu z odstavkom A.5 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.3.4 Natezne lastnosti

Mehanske lastnosti aluminijeve zlitine v izdelani jeklenki se določijo v skladu z odstavkom A.l (Dodatek A k tej prilogi). Raztezek aluminija mora biti najmanj 12 %.

6.3.4 Smole

6.3.4.1 Splošno

Materiali za impregnacijo so lahko duroplastične ali termoplastične smole. Primeri ustreznih matričnih materialov so epoksi smola, modificirana epoksi smola, poliestrska in vinilestrska duroplastična plastika ter polietilenski in poliamidni termoplastični materiali.

6.3.4.2 Strižna trdnost

Materiali iz smole se preskusijo v skladu z odstavkom A.26 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

6.3.4.3 Temperaturna točka posteklenitve

Temperaturna točka posteklenitve materiala iz smole se določi v skladu z ASTM D3418.

6.3.5 Vlakna

Vrste filamentnih materialov za strukturno ojačanje so steklena, aramidna ali ogljikova vlakna. Če se uporabi ojačitev iz ogljikovih vlaken, konstrukcija vključuje sredstva za preprečitev galvanske korozije kovinskih sestavnih delov jeklenke. Proizvajalec vodi evidenco objavljenih specifikacij za kompozitne materiale, priporočila proizvajalca materiala v zvezi s skladiščenjem, pogoji in rokom uporabnosti ter potrdilo proizvajalca materiala, da je vsaka pošiljka v skladu z navedenimi zahtevami glede specifikacij. Proizvajalec vlaken potrdi, da so lastnosti materiala iz vlaken v skladu s specifikacijami proizvajalca za izdelek.

6.3.6 Plastične podlage

Meja plastičnosti in največji raztezek se določita v skladu z odstavkom A.22 (Dodatek A k tej prilogi). Preskusi prikažejo raztezne lastnosti materiala plastične podlage pri temperaturah – 50 °C ali manj tako, da dosežejo vrednosti, ki jih je navedel proizvajalec; polimerni material je v skladu s pogoji uporabe iz odstavka 4 te priloge. V skladu z metodo, opisano v odstavku A.23 (Dodatek A k tej prilogi), mora biti temperatura mehčanja najmanj 90 °C, temperatura tališča pa najmanj 100 °C.

6.4 Preskusni tlak

Najnižji preskusni tlak, ki se uporablja v proizvodnji, je 30 MPa.

6.5 Razpočni tlaki in razmerja pritiska vlaken

Za vse vrste jeklenk najnižji dejanski razpočni tlak ne sme biti nižji od vrednosti iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Pri vrstah konstrukcij tipa SZP-2, SZP-3 in SZP-4 je zunanji ovoj iz kompozitnih materialov oblikovan tako, da je zelo odporen proti stalni in ciklični obremenitvi. Ta odpornost se zagotovi z doseganjem ali preseganjem vrednosti razmerja napetosti kompozitnih materialov za strukturno ojačanje iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Razmerje napetosti je opredeljeno kot napetost v vlaknih pri določenem najnižjem razpočnem tlaku, ki jo delimo z napetostjo v vlaknu pri delovnem tlaku. Razmerje razpočnega tlaka je opredeljeno kot dejanski razpočni tlak jeklenke, ki ga delimo z delovnim tlakom. Za konstrukcije tipa SZP-4 je razmerje pritiska enako razmerju razpočnega tlaka. Za konstrukcije tipa SZP-2 in SZP-3 (kovinska podlaga, zunanji ovoj iz kompozitnih materialov) morajo izračuni za razmerje napetosti vključevati:

(a) analitsko metodo, ki ustreza nelinearnim materialom (poseben računalniški program ali program za analizo končnega elementa);

(b) elastično-plastična krivulja napetosti in obremenitve materiala podlage mora biti znana in pravilno oblikovana;

(c) mehanske lastnosti kompozitnih materialov morajo biti pravilno oblikovane;

(d) izračuni so nujni pri: deformacijskem utrjevanju, ničnemu tlaku po deformacijskemu utrjevanju, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku;

(e) prednapetosti, ki so posledica napetosti zaradi navijanja, je treba upoštevati v analizi;

(f) izbrati je treba takšen najnižji razpočni tlak, da je izračunana napetost pri najnižjem razpočnem tlaku, ki jo delimo z izračunano napetostjo pri delovnem tlaku, v skladu z zahtevami glede razmerja napetosti za uporabljena vlakna;

(g) pri analizi jeklenk s hibridno ojačitvijo (dve ali več različnih vrst vlaken) je treba razdelitev bremena med različnimi vlakni upoštevati na podlagi različnih elastičnih modulov vlaken. Zahteve v zvezi z razmerjem napetosti za vsako posamezno vrsto vlaken morajo biti v skladu z vrednostmi iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Preverjanje razmerij napetosti se lahko opravi tudi z uporabo merilnih lističev. Sprejemljiva metoda je opisana v informativnem Dodatku E k tej prilogi.

6.6 Analiza pritiska

Analiza pritiska se opravi za utemeljitev najmanjših debelin sten konstrukcije. Vključuje določitev pritiskov v podlagah in vlaknih pri izdelavah iz kompozitnih materialov.

6.7 Ocena puščanja pred počenjem (PPP)

Jeklenke tipov SZP-1, SZP-2 in SZP-3 začnejo pred počenjem puščati. Preskus delovanja puščanja pred počenjem (PPP) se izvede v skladu z odstavkom A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Prikaz delovanja PPP se ne zahteva pri konstrukcijah jeklenk, ki zagotavljajo odpornost več kot 45 000 tlačnih ciklov pri preskušanju v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi). Informativno sta dve metodi ocene PPP vključeni v Dodatek F k tej prilogi.

6.8 Pregledi in preskušanje

Pregled proizvodnje opredeli programe in postopke za:

(a) merila za pregled, preskuse in sprejemljivost proizvodnje ter

(b) redne preglede, preskuse in merila sprejemljivosti med delovanjem. Interval vizualnega ponovnega pregleda zunanje površine jeklenke je v skladu z odstavkom 4.1.4 te priloge, razen če homologacijski organ določi drugače. Proizvajalec določi merila za zavrnitev pri vizualnem ponovnem pregledu na podlagi preskusov z nihajočim tlakom, ki se izvedejo na jeklenkah s pomanjkljivostmi. Vodič za navodila proizvajalca v zvezi z ravnanjem, uporabo in pregledi je v Dodatku G k tej prilogi.

6.9 Protipožarno varstvo

Vse jeklenke so pred ognjem zaščitene s tlačnimi varnostnimi napravami. Jeklenka, materiali, tlačne varnostne naprave in kakršna koli dodana izolacija ali zaščitni material se načrtujejo skupno, da se zagotovi zadostna varnost med izpostavljenostjo ognju v preskusu iz odstavka A.15 (Dodatek A k tej prilogi).

Tlačne varnostne naprave se preskusijo v skladu z odstavkom A.24 (Dodatek A k tej prilogi).

6.10 Odprtine

6.10.1 Splošno

Odprtine so dovoljene le na glavi jeklenke. Srednjica odprtin sovpada z vzdolžno osjo jeklenke. Niti morajo biti gladko odrezane, ravne, brez površinskih prekinitev in izmerljive.

6.11 Nosilci jeklenk

Proizvajalec določi, kako so jeklenke pritrjene pri vgradnji v vozilo. Proizvajalec zagotovi tudi navodila za vgradnjo nosilcev, vključno z vpenjalno silo in navorom za zagotovitev zahtevane zadrževalne sile, vendar brez povzročitve nesprejemljive napetosti v jeklenki ali škode na površini jeklenke.

6.12 Zaščita zunanjosti jeklenke pred vplivi okolja

Zunanjost jeklenk ustreza zahtevam okoljskega preskusa iz odstavka A.14 (Dodatek A k tej prilogi). Zaščita zunanjosti se lahko zagotovi z enim od naslednjih ukrepov:

(a) apretura površine, ki zagotavlja zadostno zaščito (npr. kovina, razpršena na aluminij, anodna oksidacija površine);

(b) uporaba ustreznih vlaknastih in matričnih materialov (npr. ogljikova vlakna v smoli) ali

(c) zaščitni premaz (npr. organski premaz, barva), ki izpolnjuje zahteve iz odstavka A.9 (Dodatek A k tej prilogi).

Kakršni koli premazi, naneseni na jeklenke, so takšni, da postopek nanašanja ne vpliva škodljivo na mehanske lastnosti jeklenke. Premaz je izdelan tako, da olajša poznejši pregled med uporabo, proizvajalec pa zagotovi navodila o ravnanju s premazi med takšnim pregledom, da se zagotovi nadaljnja celovitost jeklenke.

Proizvajalcem se svetuje, da je preskus okolju prijaznega delovanja, s katerim se oceni ustreznost sistemov premazov, zagotovljen v informativnem Dodatku H k tej prilogi.

6.13 Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Za homologacijo vsakega tipa jeklenke je treba za material, konstrukcijo, izdelavo in pregled dokazati, da ustrezajo predvideni uporabi, saj izpolnjujejo ustrezne zahteve preskusov za ugotavljanje ustreznosti materialov, ki so povzeti v preglednici 6.1 v tej prilogi, in preskusov za ugotavljanje ustreznosti jeklenk, ki so povzeti v preglednici 6.4 v tej prilogi, z vsemi preskusi v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, kot je opisano v Dodatku A k tej prilogi. Izberejo se preskusne jeklenke ali podlage, pri preskusu pa je navzoč pristojni organ. Če se preskus izvede na več jeklenkah ali podlagah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo.

6.14 Preskusi serije

Preskusi serije iz te priloge za vsak tip jeklenke se opravijo na jeklenkah ali podlagah iz vsake serije izdelanih jeklenk ali podlag. Uporabijo se lahko tudi toplotno obdelani vzorci, ki so reprezentativni za izdelane jeklenke ali podlage. Preskusi serije, ki se zahtevajo za vsak tip jeklenke, so določeni v preglednici 6.5 v tej prilogi.

6.15 Pregledi in preskusi proizvodnje

6.15.1 Splošno

Pregledi in preskusi proizvodnje se izvedejo na vseh jeklenkah, proizvedenih v seriji. Vsaka jeklenka se pregleda med izdelavo in po njej na naslednje načine:

(a) ultrazvočno skeniranje (ali dokazano enakovreden postopek) kovinskih jeklenk in podlag v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge B, ali dokazana enakovredna metoda, za potrditev, da je največja obstoječa velikost napake manjša od velikosti, navedene pri konstrukciji;

(b) potrditev, da kritične mere in teža izdelane jeklenke, kakršne koli podlage in zunanjega ovoja ne presegajo dovoljenih odstopanj konstrukcije;

(c) preverjanje skladnosti z navedeno apreturo površine, pri čemer se posebna pozornost nameni globoko vlečenim površinam ter pregibom ali gubam na vratu ali ramenu kovanih ali centrifugalno litih koncev ali odprtin;

(d) preverjanje oznak;

(e) preskusi trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi) se izvedejo po končni toplotni obdelavi, tako določene vrednosti pa so v razponu, določenem za izdelavo;

(f) hidrostatični dokazni preskus v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi).

Povzetek zahtev za pregled kritične proizvodnje, ki se opravi za vsako jeklenko, je določen v preglednici 6.6 v tej prilogi.

6.15.2 Največja velikost napake

Za konstrukcije tipa SZP-1, SZP-2 in SZP-3 se določi največja velikost napake kjer koli na kovinski jeklenki ali kovinski podlagi, ki se v določeni življenjski dobi ne poveča do kritične velikosti. Kritična velikost napake je opredeljena kot mejna napaka debeline stene (jeklenke ali podlage), ki bi omogočila uhajanje shranjenega plina, ne da bi jeklenka počila. Velikosti napak za merila glede zavrnitve pri ultrazvočnem skeniranju (ali temu enakovrednem postopku) so manjše od največjih dovoljenih velikosti napak. Za konstrukcije tipa SZP-2 in SZP-3 se predvideva, da se kompozit ne poškoduje zaradi kakršnih koli mehanizmov, odvisnih od časa; dovoljena velikost napake NDE se določi z ustrezno metodo. Dve takšni metodi sta opisani v informativnem Dodatku F k tej prilogi.

6.16 Neizpolnjevanje preskusnih zahtev

Če preskusne zahteve niso izpolnjene, se ponovno preskušanje ali ponovna toplotna obdelava in ponovno preskušanje izvede na naslednji način:

(a) če je dokazana napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi ponovni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva;

(b) če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake preskusa.

Če se zdi, da je napaka nastala zaradi toplotne obdelave, lahko proizvajalec jeklenke celotne serije ponovno toplotno obdela.

Če napaka ni nastala zaradi toplotne obdelave, se vse ugotovljene pomanjkljive jeklenke zavrnejo ali popravijo z odobreno metodo. Nezavrnjene jeklenke se štejejo za novo serijo.

V obeh primerih se nova serija ponovno preskusi. Vsi ustrezni preskusi prototipov ali preskusi serije, ki so potrebni za dokaz sprejemljivosti nove serije, se ponovno izvedejo. Tudi če so rezultati preskusov le deloma nezadovoljivi, se zavrnejo vse jeklenke serije.

6.17 Sprememba konstrukcije

Sprememba konstrukcije je vsaka sprememba pri izbiri strukturnih materialov ali sprememba mer, ki ni del običajnih dovoljenih proizvodnih odstopanj.

Pri manjših spremembah konstrukcije se lahko uporabi omejen program preskusov. Spremembe konstrukcije iz preglednice 6.7 zahtevajo preskušanje ustreznosti konstrukcije, kot je določeno v preglednici.

Preglednica 6.1

Preskus ugotavljanja ustreznosti materialov

Zadevni odstavek te priloge Jeklo Aluminij Smole Vlakna Plastične podlage Natezne lastnosti 6.3.2.2 6.3.3.4 6.3.5 6.3.6 Udarne lastnosti 6.3.2.3 Lastnosti upogibanja 6.3.2.4 Pregled zvarov 6.3.2.5 Odpornost proti napetostnim razpokam zaradi sulfida 6.3.2.6 Odpornost proti razpokam zaradi stalne obremenitve 6.3.3.3 Razpoke zaradi napetostne korozije 6.3.3.2 Strižna trdnost 6.3.4.2 Temperaturna točka posteklenitve 6.3.4.3 Temperatura mehčanja/tališča 6.3.6 Mehanika loma (1) 6.7 6.7





Preglednica 6.2

Sprejemljive vrednosti udarnega preskusa

Premer jeklenke D [mm] > 140 ≤ 140 Smer preskušanja prečno vzdolžno Širina preskušanca [mm] 3–5 > 5–7,5 > 7,5–10 3–5 Preskusna temperatura [°C] – 50 – 50 Udarna trdnost [J/cm2] Srednja velikost treh vzorcev 30 35 40 60 Posamezen vzorec 24 28 32 48





Preglednica 6.3

Najmanjše dejanske vrednosti porušitve in razmerja napetosti

SZP-1 V celoti iz kovine SZP-2 Ovite v obroče SZP-3 Povsem ovite SZP-4 V celoti iz kompozitnih materialov Razpočni tlak [MPa] Razmerje napetosti [MPa] Razpočni tlak [MPa] Razmerje napetosti [MPa] Razpočni tlak [MPa] Razmerje napetosti [MPa] Razpočni tlak [MPa] V celoti iz kovine 45 Steklo 2,75 50 (1) 3,65 70 (1) 3,65 73 Aramid 2,35 47 3,10 60 (1) 3,1 62 Ogljik 2,35 47 2,35 47 2,35 47 Hibrid (2) (2) (2) Opomba 1 – Najnižji dejanski razpočni tlak. Poleg tega morajo biti izračuni izvedeni v skladu z odstavkom 6.5 te priloge za potrditev, da so najmanjše zahteve glede razmerja napetosti prav tako izpolnjene. Opomba 2 – Razmerja napetosti in razpočni tlaki se izračunajo v skladu z odstavkom 6.5 te priloge.





Preglednica 6.4

Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

Referenčna številka preskusa in priloge Tip jeklenke SZP-1 SZP-2 SZP-3 SZP-4 A.12 Porušitev X * X X X A.13 Temperatura okolja/cikel X * X X X A.14 Preskus v kislem okolju X X X A.15 Vžig X X X A.16 Prediranje X X X X A.17 Dovoljeno odstopanje pomanjkljivosti X X X X A.18 Preskus lezenja pri visoki temperaturi X X X A.19 Počenje zaradi napetosti X X X A.20 Preskus padca X X A.21 Pronicanje X A.24 Delovanje tlačne varnostne naprave X X X A.25 Preskus navora končnega nastavka X X A.27 Nihanje tlaka zemeljskega plina X A.6 Ocena PPP X X A.7 Ekstremna temperatura/cikel X X X X X = Obvezno * = Ni obvezno pri jeklenkah, izdelanih po standardu ISO 9809 (ISO 9809 že določa te preskuse).





Preglednica 6.5

Preskusi serije

Referenčna številka preskusa in priloge Tip jeklenke SZP-1 SZP-2 SZP-3 SZP-4 A.12 Porušitev X X X X A.13 Temperatura okolja/cikel X X X X A.1 Nateznost X X † X † A.2 Udarec (jeklo) X X † X † A.9.2 Premaz * X X X X X = Obvezno * = Razen kadar se ne uporablja noben zaščitni premaz. † = Preskusi na materialu podlage.





Preglednica 6.6

Zahteve za pregled kritične proizvodnje

Vrsta Tip jeklenke Zahteve za pregled SZP-1 SZP-2 SZP-3 SZP-4 Kritične mere X X X X Površinska obdelava X X X X Pomanjkljivosti (z ultrazvokom ali temu enakovredno) X X X Trdota kovinskih jeklenk in kovinskih podlag X X X Hidrostatični dokazni preskus X X X X Preskus tesnjenja X Oznake X X X X X = Obvezno





Preglednica 6.7

Sprememba konstrukcije

Sprememba konstrukcije Tip preskusa Hidrostatična porušitev A.12 Nihanje pri temperaturi okolja: A.13 Okoljski A.14 Vžig A.15 Prediranje A.16 Dovoljena odstopanja pomanjkljivosti A.17 Lezenje pri visoki temperaturi A.18 Počenje zaradi napetosti A.19 Preskus s padcem A.20 Pronicanje SZP A.21 Navor izbokline A.25 Nihanje A.27 Delovanje tlačne varnostne naprave A.24 Proizvajalec vlaken X X X * X † Kovinska jeklenka ali kovinski material podlage X X X * X X * X X * Plastični material podlage X X X † Vlaknast material X X X X X X X X † Material iz smole X X X X Sprememba premera ≤ 20 % X X Sprememba premera > 20 % X X X X * X Sprememba dolžine ≤ 50 % X X ‡ Sprememba dolžine > 50 % X X X ‡ Sprememba delovnega tlaka ≤ 20 % @ X X Kupolasta oblika X X X † Velikost odprtine X X Sprememba premaza X Izdelava robov končnega nastavka X † Sprememba postopka izdelave X X Tlačna varnostna naprava X X X = Obvezno * Preskus ni obvezen na kovinskih konstrukcijah (SZP-1). † Preskus je obvezen le pri konstrukcijah, ki so v celoti iz kompozitnih materialov (SZP-4). ‡ Preskus je obvezen le, ko se poveča dolžina. @ Ko se debelina spremeni sorazmerno s premerom in/ali s spremembo tlaka.

7. KOVINSKE JEKLENKE TIPA SZP-1

7.1 Splošno

Konstrukcija določa maksimalno velikost dovoljene pomanjkljivosti kjer koli na jeklenki, ki v določenem obdobju ponovnega preskušanja ali v življenjski dobi, če ni določeno ponovno preskušanje, ne bo presegla kritične velikosti, pri čemer je jeklenka pod delovnim tlakom. Določitev delovanja PPP se izvede v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6. (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

Jeklenke, ki so izdelane v skladu s standardom ISO 9809 in izpolnjujejo zahteve tega standarda, morajo izpolnjevati le zahteve za preskus materiala iz odstavka 6.3.2.4 ter zahteve za preskus ugotavljanja ustreznosti konstrukcije iz odstavka 7.5, razen odstavkov 7.5.2 in 7.5.3.

7.2 Analiza pritiska

Napetosti v jeklenki se izračunajo pri 2 MPa, 20 MPa, preskusnem tlaku in razpočnem tlaku konstrukcije. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva upogibanje zunaj ravnine lupine za vzpostavitev porazdelitev napetosti pri vratu, prehodnih delih in valjastem delu jeklenke.

7.3 Zahteve za preskus izdelave in proizvodnje

7.3.1 Splošno

Končni deli aluminijevih jeklenk se ne zaprejo s postopkom oblikovanja. Spodnja dna jeklenih jeklenk, ki so bila zaprta z oblikovanjem, razen jeklenk, izdelanih v skladu s standardom ISO 9809, so pregledana z NDE ali temu enakovrednim postopkom. V postopku zapiranja koncev se ne doda kovina. Pri vsaki jeklenki je treba pred postopki oblikovanja končnih delov preveriti debelino in apreturo površine.

Po oblikovanju končnih delov so jeklenke toplotno obdelane, da dosežejo trdoto, ki je določena v konstrukciji. Lokalna toplotna obdelava ni dovoljena.

Če so zagotovljeni obroč vratu, obroč noge ali podporne pritrditve, so iz materiala, združljivega z materialom jeklenke, in varno pritrjeni, vendar ne z varjenjem, trdim ali mehkim spajkanjem.

7.3.2 Pregled, ki ne povzroča poškodb

Naslednji preskusi se opravljajo na vsaki kovinski jeklenki:

(a) preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi);

(b) ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge I ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da maksimalna velikost napake ne presega velikosti iz konstrukcije, kot je določeno v skladu z odstavkom 6.15.2.

7.3.3 Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi).

7.4 Preskusi serije jeklenk

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbereta dve jeklenki. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

(a) preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali reprezentativnem vzorcu toplotne obdelave se izvedejo naslednji preskusi: (i) kritične mere v primerjavi s konstrukcijo; (ii) en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; (iii) za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3.2.3; (iv) če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi). Za vse jeklenke, na katere se nanaša preskus serije, ki ne izpolnjuje določenih zahtev, veljajo postopki iz odstavka 6.16. Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči in ponovno nanese. Preskus premaza serije se nato ponovi;

(b) preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka mora biti pod hidrostatičnim tlakom do porušitve v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Če je razpočni tlak manjši od minimalnega izračunanega razpočnega tlaka, se upoštevajo postopki iz odstavka 6.16;

(c) periodični preskus z nihajočim tlakom. Izdelane jeklenke so pod nihajočim tlakom v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) pri pogostosti preskusa, določeni na naslednji način: (i) ena jeklenka iz vsake serije mora biti pod nihajočim tlakom tisočkrat na leto določene življenjske dobe pri najmanj 15 000 ciklih; (ii) če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije (tj. podobni materiali in postopki) nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, preden doseže 1 500 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 22 500 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz petih serij proizvodnje; (iii) če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, dokler ne doseže 2 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 30 000 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz desetih serij proizvodnje; (iv) če je od zadnje serije proizvodnje minilo več kot šest mesecev, se jeklenka iz naslednje serije proizvodnje preskusi z nihajočim tlakom, da se ohrani zmanjšanje pogostosti preskušanja serije iz točke (ii) ali (iii); (v) če katera koli jeklenka, ki se preskuša z nihajočim tlakom z zmanjšano pogostostjo, iz točke (ii) ali (iii) ne doseže zahtevanega števila tlačnih ciklov (najmanj 22 500 ali 30 000 tlačnih ciklov), je treba ponoviti pogostost preskusa serije z nihajočim tlakom iz točke (i) za najmanj deset proizvodnih serij, preden se ponovno preide na zmanjšano pogostost preskušanja serije z nihajočim tlakom iz točke (ii) ali (iii); (vi) če katera koli jeklenka iz točke (i), (ii) ali (iii) ne izpolnjuje najmanjših zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 15 000 ciklov), mora biti vzrok napake določen in popravljen ob upoštevanju postopkov iz odstavka 6.16 te priloge. Preskus z nihajočim tlakom se nato ponovi na treh dodatnih jeklenkah iz navedene serije. Če katera koli od teh treh dodatnih jeklenk ne izpolnjuje minimalnih zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, se serija zavrne.

7.5 Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

7.5.1 Splošno

Preskus ustreznosti se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Izbira, spremljanje dela in dokumentacija rezultatov morajo biti v skladu z odstavkom 6.13.

7.5.2 Hidrostatični preskus porušitve

Tri reprezentativne jeklenke so pod hidrostatičnim tlakom do pojava napake v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak jeklenke mora presegati najmanjši razpočni tlak, izračunan z analizo pritiska za izdelavo, in meri vsaj 45 MPa.

7.5.3 Preskus z nihajočim tlakom pri temperaturi okolja

Dve izdelani jeklenki sta pod nihajočim tlakom pri temperaturi okolja v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) do pojava napake ali do najmanj 45 000 ciklov. Jeklenke ne smejo odpovedati, dokler ne dosežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke, ki presežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, lahko odpovejo zaradi puščanja in ne zaradi počenja. Jeklenke, ki v 45 000 ciklih še ne odpovejo, se uničijo z nadaljevanjem nihanja do pojava napake ali z izpostavitvijo hidrostatičnemu tlaku, dokler ne počijo. Zabeležita se število ciklov do pojava napake in začetno mesto napake.

7.5.4 Preskus z vžigom

Preskus se izvede v skladu z odstavkom A.15 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

7.5.5 Preskus prediranja

Preskus se izvede v skladu z odstavkom A.16 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

7.5.6 Delovanje PPP

Za konstrukcije jeklenk, ki med preskušanjem na podlagi odstavka 7.5.3 ne presežejo 45 000 ciklov, se izvedejo preskusi delovanja PPP v skladu z odstavkom A.6 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8. JEKLENKE TIPA SZP-2, ZAVITE V OBROČE

8.1 Splošno

Med izpostavljanjem zračnemu tlaku se ta tip konstrukcije jeklenke odziva tako, da sta gibni prostornini zunanjega ovoja iz kompozitnih materialov in kovinske podlage linearno nameščeni druga na drugo. Zaradi različnih tehnik izdelave v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo.

Določitev delovanja PPP je v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

8.2 Zahteve glede konstrukcije

8.2.1 Kovinska podlaga

Kovinska podlaga ima najnižji dejanski razpočni tlak 26 MPa.

8.2.2 Zunanji ovoj iz kompozitnih materialov

Natezna obremenitev v vlaknih izpolnjuje pogoje iz odstavka 6.5.

8.2.3 Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v kompozitu in v podlagi po prednapenjanju. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, preskusni tlak 2 MPa in 20 MPa ter razpočni tlak konstrukcije. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva nelinearno obnašanje materiala podlage za vzpostavitev porazdelitev napetosti na vratu, prehodnih delih in valjastem delu podlage.

Za konstrukcije, ki uporabljajo deformacijsko utrjevanje za zagotovitev prednapetosti, se izračunajo omejitve, znotraj katerih mora biti tlak deformacijskega utrjevanja.

Za konstrukcije, ki uporabljajo nadzorovano napetostno navijanje za zagotovitev prednapetosti, se izračuna temperatura, pri kateri se to izvaja, napetost, ki je obvezna v vsaki plasti kompozita, in posledično prednapetosti v podlagi.

8.3 Zahteve glede izdelave

8.3.1 Splošno

Jeklenke iz kompozitnih materialov so izdelane iz podlage, prevlečene z zunanjimi ovoji iz brezkončnih filamentov. Postopki navijanja filamentov so računalniško ali mehansko nadzorovani. Filamenti se navijajo pod nadzorovanim pritiskom. Ko je navijanje končano, se duroplastične smole strjujejo s segrevanjem z uporabo vnaprej določenega in nadzorovanega časovno-temperaturnega profila.

8.3.2 Podlaga

Izdelava kovinske podlage izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.3 za ustrezen tip konstrukcije podlage.

8.3.3 Zunanji ovoj

Jeklenke so izdelane v stroju za navijanje filamenta. Med navijanjem se pomembne spremenljivke spremljajo znotraj dovoljenih odstopanj in dokumentirajo v evidenci navijanja. Te spremenljivke lahko med drugim vključujejo:

(a) tip vlaken, vključno z velikostjo;

(b) način impregnacije;

(c) napetost navijanja;

(d) hitrost navijanja;

(e) število rovingov;

(f) širino traku;

(g) tip smole in sestavo;

(h) temperaturo smole;

(i) temperaturo podlage.

8.3.3.1 Strjevanje duroplastičnih smol

Če se uporablja duroplastična smola, jo je treba po navijanju filamenta strjevati. Med strjevanjem se cikel strjevanja (tj. časovno-temperaturni potek) dokumentira.

Temperatura strjevanja je nadzorovana in ne vpliva na lastnosti materialov podlage. Najvišja temperatura strjevanja za jeklenke z aluminijevimi podlagami je 177 °C.

8.3.4 Deformacijsko utrjevanje

Če se uporablja deformacijsko utrjevanje, se izvaja pred preskusom s hidrostatičnim tlakom. Tlak deformacijskega utrjevanja je v mejah, določenih v odstavku 8.2.3, proizvajalec pa določi postopek za preverjanje ustreznega tlaka.

8.4 Zahteve za proizvodne preskuse

8.4.1 Pregled, ki ne povzroča poškodb

Preskusi, ki ne povzročajo poškodb, se izvajajo v skladu s priznanim standardom ISO ali enakovrednim standardom. Na vsaki kovinski podlagi se izvede:

(a) preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi).

(b) ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge 1B ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da največja velikost napake ne presega velikosti, določene v izdelavi.

8.4.2 Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi). Proizvajalec določi primerno mejo stalnega prostorninskega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar stalni raztezek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % celotnega prostorninskega raztezanja pri preskusnem tlaku. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskušanje serije.

8.5 Preskusi serije jeklenk

8.5.1 Splošno

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbereta dve jeklenki ali jeklenka in podlaga. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

Če se odkrijejo napake na navitju pred vsakim deformacijskim utrjevanjem ali preskusom s hidrostatičnim tlakom, se lahko navitje povsem odstrani ali zamenja.

(a) preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu za toplotno obdelavo, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo naslednji preskusi: (i) mere v primerjavi s konstrukcijo; (ii) en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; (iii) za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; (iv) če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. Za vse jeklenke, na katere se nanaša preskus serije, ki ne izpolnjuje določenih zahtev, veljajo postopki iz odstavka 6.16. Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči z uporabo metode, ki ne vpliva na celovitost ovoja iz kompozitnih materialov, in ponovno nanese. Preskus premaza na seriji se nato ponovi;

(b) preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b);

(c) periodični preskus z nihajočim tlakom. Izmerjeno po zahtevah iz odstavka 7.4(c).

8.6 Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

8.6.1 Splošno

Preskušanje ustreznosti se izvede na jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in so dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Izbira, spremljanje dela in dokumentacija rezultatov so v skladu z odstavkom 6.13.

8.6.2 Hidrostatični preskus porušitve

(a) Ena podlaga je hidrostatično porušena v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak presega najnižji razpočni tlak, določen za izdelavo podlage;

(b) tri jeklenke so hidrostatično porušene v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak jeklenke presega najnižji navedeni razpočni tlak, ki ga določa analiza pritiska za izdelavo, v skladu s preglednico 6.3, in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska iz odstavka 6.5.

8.6.3 Preskus z nihajočim tlakom pri temperaturi okolja

Dve izdelani jeklenki sta pod nihajočim tlakom pri temperaturi okolja v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) do pojava napake ali do najmanj 45 000 ciklov. Jeklenke ne smejo odpovedati, dokler ne dosežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke, ki presežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, lahko odpovejo zaradi puščanja in ne zaradi počenja. Jeklenke, ki v 45 000 ciklih še ne odpovejo, se uničijo z nadaljevanjem nihanja do pojava napake ali z izpostavitvijo hidrostatičnemu tlaku, dokler ne počijo. Jeklenke, ki presežejo 45 000 ciklov, lahko odpovejo zaradi počenja. Zabeležita se število ciklov do pojava napake in začetno mesto napake.

8.6.4 Preskus v kislem okolju

Ena jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.14 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. V informativni Dodatek H k tej prilogi je vključen neobvezen okoljski preskus.

8.6.5 Preskus z vžigom

Izdelane jeklenke se preskusijo v skladu z odstavkom A.15 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.6 Preskus prediranja

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.16 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.7 Preskusi dovoljenih pomanjkljivosti

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.17 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.8 Preskus lezenja pri visoki temperaturi

Pri konstrukcijah, kjer temperaturna točka posteklenitve smole ne presega najvišje temperature materialov konstrukcije za vsaj 20 °C, se preskusi ena jeklenka v skladu z odstavkom A.18 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.9 Pospešeni preskus počenja pod pritiskom

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.19 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.10 Delovanje PPP

Za konstrukcije jeklenk, ki med preskušanjem na podlagi odstavka 8.6.3 ne presežejo 45 000 ciklov, se izvedejo preskusi delovanja PPP v skladu z odstavkom A.6 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.11 Preskus z nihajočim tlakom pri ekstremni temperaturi

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.7 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

9. POVSEM OVITE JEKLENKE TIPA SZP-3

9.1 Splošno

Med izpostavljanjem zračnemu tlaku se ta tip konstrukcije jeklenke odziva tako, da sta gibni prostornini zunanjega ovoja iz kompozitnih materialov in kovinske podlage nameščeni druga na drugo. Zaradi različnih tehnik izdelave v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo. Določitev delovanja PPP je v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

9.2 Zahteve glede konstrukcije

9.2.1 Kovinska podlaga

Zaradi tlačne napetosti v podlagi pri ničnem tlaku in 15 °C se podlaga ne upogiba ali mečka.

9.2.2 Zunanji ovoj iz kompozitnih materialov

Natezna obremenitev v vlaknih izpolnjuje pogoje iz odstavka 6.5.

9.2.3 Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v tangencialni in vzdolžni smeri jeklenke v kompozitu in v podlagi po tlaku. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, delovni tlak, 10-odstotni delovni tlak, preskusni tlak in razpočni tlak konstrukcije. Izračunajo se meje, znotraj katerih pade tlak deformacijskega utrjevanja. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva nelinearno obnašanje materiala podlage za vzpostavitev porazdelitev napetosti na vratu, prehodnih delih in valjastem delu podlage.

9.3 Zahteve glede izdelave

Zahteve glede izdelave so v skladu z odstavkom 8.3, razen tega, da ovoj vključuje tudi vijačno navite filamente.

9.4 Zahteve za proizvodne preskuse

Zahteve za proizvodne preskuse so v skladu z zahtevami iz odstavka 8.4.

9.5 Preskusi serije jeklenk

Preskusi serije so v skladu z zahtevami iz odstavka 8.5.

9.6 Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

Preskusi ugotavljanja ustreznosti so v skladu z zahtevami iz odstavkov 8.6 in 9.6.1, razen tega, da porušitev podlage iz odstavka 8.6 ni obvezna.

9.6.1 Preskus padca

Preskus padca se izvede na eni ali več izdelanih jeklenkah v skladu z odstavkom A.30 (Dodatek A k tej prilogi).

10. ZA JEKLENKE TIPA SZP-4, KI SO V CELOTI IZ KOMPOZITNIH MATERIALOV

10.1 Splošno

Zaradi različnih mogočih konstrukcij v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo jeklenk s polimernimi podlagami.

10.2 Zahteve glede konstrukcije

Izračuni konstrukcije se uporabijo, da se upraviči ustreznost konstrukcije. Natezne obremenitve vlaken izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.5.

Stožčaste in ravne niti v skladu z odstavkom 6.10.2 ali 6.10.3 se uporabijo na kovinskih končnih nastavkih.

Kovinski končni nastavki z navojnimi odprtinami morajo biti odporni proti navoru sile 500 Nm, ne da bi se poškodovala celovitost povezave z nekovinsko podlago. Kovinski končni nastavki, povezani z nekovinsko podlago, morajo biti iz materiala, združljivega s pogoji uporabe iz odstavka 4 te priloge.

10.3 Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v tangencialni in vzdolžni smeri jeklenke v kompozitu in v podlagi. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, delovni tlak, preskusni tlak in razpočni tlak konstrukcije. Za izračune se uporabljajo primerne analitične tehnike za vzpostavitev porazdelitve obremenitve po celotni jeklenki.

10.4 Zahteve glede izdelave

Zahteve glede izdelave so v skladu z odstavkom 8.3, razen tega, da je temperatura strjevanja pri duroplastičnih smolah vsaj 10 °C nižja od temperature mehčanja plastične podlage.

10.5 Zahteve za proizvodne preskuse

10.5.1 Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi). Proizvajalec določi primerno mejo elastičnega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar elastični raztezek katere koli jeklenke v nobenem primeru ne sme preseči povprečne vrednosti serije za več kot 10 %. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskus serije.

10.5.2 Preskušanje tesnjenja

Na vsaki izdelani jeklenki se izvede preskus tesnjenja v skladu z odstavkom A.10 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora ta izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.6 Preskusi serije jeklenk

10.6.1 Splošno

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbere ena jeklenka. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

(a) preskus materialov v seriji Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu podlage, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo preskusi: (i) mere v primerjavi s konstrukcijo; (ii) en natezni preskus plastične podlage v skladu z odstavkom A.22 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; (iii) temperatura tališča plastične podlage se preskusi v skladu z odstavkom A.23 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; (iv) če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi). Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči z uporabo metode, ki ne vpliva na celovitost ovoja iz kompozitnih materialov, in ponovno nanese. Preskus premaza na seriji se nato ponovi;

(b) preskus porušitve na seriji Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b);

(c) periodični preskus z nihajočim tlakom Na eni jeklenki se končni nastavek preskusi z navorom do 500 Nm v skladu s preskusno metodo iz odstavka A.25 (Dodatek A k tej prilogi). Jeklenka se nato preskusi pod nihajočim tlakom v skladu s postopki iz odstavka 7.4(c). Po zahtevanem nihajočem tlaku se preskusi, če jeklenka tesni, v skladu z metodo iz odstavka A.10 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.7 Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

10.7.1 Splošno

Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke so v skladu z zahtevami iz odstavkov 8.6, 10.7.2, 10.7.3 in 10.7.4 te priloge, razen tega, da delovanje PPP iz odstavka 8.6.10 ni obvezno.

10.7.2 Preskus navora končnega nastavka

Ena jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.25 (Dodatek A k tej prilogi).

10.7.3 Preskus s pronicanjem

Na eni jeklenki se izvede preskus pronicanja v skladu z odstavkom A.21 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.7.4 Preskus zemeljskega plina z nihajočim tlakom

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.27 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

11. OZNAČEVANJE

11.1 Določbe glede označevanja

Proizvajalec na vsaki jeklenki zagotovi vidne trajne oznake, ki so visoke vsaj 6 mm. Označuje se z nalepkami, integriranimi v smolni premaz, nalepkami, pritrjenimi z lepilom, rahlo vtisnjenimi žigi, uporabljenimi na debelejših robovih tipov konstrukcije SZP-1 in SZP-2, ali s katero koli kombinacijo navedenega. Samolepilne nalepke in njihova uporaba so v skladu s standardom ISO 7225 ali enakovrednim standardom. Različne nalepke so dovoljene in morajo biti nameščene tako, da jih ne zakrivajo pritrdilne sponke. Vsaka jeklenka, ki je v skladu s to prilogo, je označena na naslednji način:

(a) obvezne informacije: (i) „LE SZP“; (ii) „NE UPORABLJAJTE PO XX/XXXX“, pri čemer „XX/XXXX“ določa mesec in leto poteka veljavnosti (2); (iii) ime proizvajalca; (iv) identifikacija jeklenke (ustrezna številka sestavnega dela in edinstvena serijska številka za vsako jeklenko); (v) delovni tlak in temperatura; (vi) številka pravilnika ECE, skupaj s tipom jeklenke in registrsko številko certifikacije; (vii) tlačne varnostne naprave in/ali ventili, ustrezni za uporabo jeklenke, ali sredstva za pridobitev informacij o ustreznih protipožarnih sistemih; (viii) pri uporabi nalepk ima vsaka jeklenka edinstveno identifikacijsko številko, vtisnjeno na izpostavljeni kovinski površini, da se omogoči sledljivost, če je nalepka uničena;

(b) neobvezne informacije: na posameznih nalepkah se lahko zagotovijo naslednji neobvezni podatki: (i) razpon temperature plina, npr. – 40 °C do 65 °C; (ii) nazivna prostornina vode, ki gre v jeklenko, z natančnostjo dveh pomembnih mest, npr. 120 litrov; (iii) datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto). Oznake se namestijo v navedenem zaporedju, vendar se lahko posebne razporeditve razlikujejo, tako da ustrezajo razpoložljivemu prostoru. Sprejemljiv primer obveznih informacij je: LE SZP NE UPORABLJAJTE PO …/… Proizvajalec/številka sestavnega dela/serijska številka 20 MPa/15 °C ECE R 110 SZP-2 (registrska št. ...) „Uporabljajte le tlačno varnostno napravo, ki jo odobri proizvajalec“

12. PRIPRAVA ZA ODPOŠILJANJE

Pred odpošiljanjem iz trgovine proizvajalca je vsaka jeklenka v notranjosti čista in suha. Jeklenke, ki se ne zaprejo takoj s pritrditvijo ventila in po potrebi varnostnih naprav, imajo na vseh odprtinah pritrjene čepe, ki preprečujejo vstop vlage in ščitijo niti. Pred odpošiljanjem se v vse jeklene jeklenke in podlage razprši antikorozijsko sredstvo (npr. z vsebnostjo olja).

Kupcu se predloži izjava proizvajalca o uporabi in vse potrebne informacije za zagotovitev ustreznega ravnanja, uporabe in pregleda pri uporabi jeklenke. Izjava je v skladu z Dodatkom D k tej prilogi.

(1) Ni obvezno, če se uporablja preskusna metoda za jeklenke s pomanjkljivostjo iz odstavka A.7 Dodatka A k tej prilogi.

(2) Datum poteka veljavnosti ne presega določene življenjske dobe. Datum poteka veljavnosti se lahko pritrdi na jeklenko ob odpošiljanju, če so bile jeklenke shranjene v suhem prostoru brez notranjega tlaka.

Dodatek A PRESKUSNE METODE A.1 NATEZNI PRESKUSI, JEKLO IN ALUMINIJ Natezni preskus se izvede na materialu, vzetemu iz valjastega dela izdelane jeklenke, z uporabo pravokotnega preskušanca, oblikovanega v skladu z metodo, opisano v standardu ISO 9809 za jeklo in standardu ISO 7866 za aluminij. Pri jeklenkah z varjenimi podlagami iz nerjavnega jekla je treba na materialu iz zvarov izvesti tudi preskuse nateznosti v skladu s postopkom iz odstavka 8.4 standarda EN 13322-2. Površini preskušanca, ki ustrezata notranji in zunanji površini jeklenke, nista strojno obdelani. Natezni preskus se izvede v skladu s standardom ISO 6892. Opomba – Pozornost je namenjena metodi merjenja raztezka, opisani v standardu ISO 6892, zlasti kadar je natezni preskušanec stožčast, zaradi česar točka loma ni na sredini merilne dolžine. A.2 UDARNI PRESKUS, JEKLENE JEKLENKE IN JEKLENE PODLAGE Udarni preskus se izvede na materialu, vzetem iz valjastega dela izdelane jeklenke, na treh preskušancih v skladu s standardom ISO 148. Delci udarnega preskusa se vzamejo iz stene jeklenke v smeri, kot se zahteva v preglednici 6.2 Priloge 3A. Pri jeklenkah z varjenimi podlagami iz nerjavnega jekla je treba na materialu iz zvara izvesti tudi udarne preskuse v skladu s postopkom iz odstavka 8.6 standarda EN 13322-2. Zareza mora biti pravokotna na obe površini stene jeklenke. Za vzdolžne preskuse morajo biti preskušanci v celoti strojno obdelani (na šestih površinah), če pa debelina stene ne omogoča končne širine preskušanca 10 mm, mora biti širina čim bliže, kot je to izvedljivo, nazivni debelini stene jeklenke. Preskušanci, vzeti v prečni smeri, so strojno obdelani le na štirih površinah, notranja in zunanja površina stene pa jeklenke nista strojno obdelani. A.3 PRESKUS NAPETOSTNIH RAZPOK ZARADI SULFIDA ZA JEKLO Če v nadaljevanju ni navedeno drugače, se preskušanje izvede v skladu z metodo A-NACE standardnih postopkov nateznega preskusa, kot je opisano v standardu NACE TM0177-96. Preskusi se izvedejo na najmanj treh strojno obdelanih nateznih vzorcih s premerom 3,81 mm (0,150 palca), vzetih iz stene izdelane jeklenke ali podlage. Vzorci se namestijo pod stalno natezno obremenitev, enako 60 % določene plastičnosti jekla, potopljenega v raztopino destilirane vode z 0,5 -odstotnim pufrom (masni delež) natrijevega acetat trihidrata, prilagojeno začetni vrednosti pH 4,0 z uporabo ocetne kisline. Raztopina je stalno nasičena pri sobni temperaturi in tlaku z 0,414 kPa (0,06 psia) vodikovega sulfida (ravnotežje dušika). Preskušani vzorci ne smejo odpovedati v 144 urah trajanja preskusa. A.4 KOROZIJSKI PRESKUSI, ALUMINIJ Korozijski preskusi za aluminijeve zlitine se izvedejo v skladu s Prilogo A k standardu ISO/DIS 7866 in izpolnjujejo tam navedene zahteve. A.5 PRESKUSI RAZPOK ZARADI STALNE OBREMENITVE, ALUMINIJ Odpornost proti razpokam zaradi stalne obremenitve se izvede v skladu s Prilogo D k standardu ISO/DIS 7866 in izpolnjuje tam navedene zahteve. A.6 PRESKUS DELOVANJA PUŠČANJA PRED POČENJEM (PPP) Tri izdelane jeklenke morajo biti pod nihajočim tlakom med največ 2 MPa in najmanj 30 MPa pri stopnji, ki ne presega 10 ciklov na minuto. Vse jeklenke morajo odpovedati zaradi puščanja. A.7 NIHANJE TLAKA PRI EKSTREMNI TEMPERATURI Izdelane jeklenke z ovoji iz kompozitnih materialov brez vsakega zaščitnega premaza se preskusijo z nihajočim tlakom, pri čemer se ne sme pojaviti počenje, puščanje ali razmotanje vlaken: (a) preskus opravljajte 48 ur pri ničnem tlaku, temperaturi 65 °C ali več in 95-odstotni ali višji relativni vlažnosti. Namen te zahteve je izpolnjen z razpršenjem s finim sprejem ali vodnim pršilom v komoro, vzdrževano pri 65 °C; (b) hidrostatično pod tlakom za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri 65 °C ali več in 95-odstotni vlažnosti; (c) stabilizirane pri ničnem tlaku in temperaturi okolja; (d) nato postavljene pod tlak od največ 2 MPa do najmanj 20 MPa za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe pri – 40 °C ali manj. Hitrost nihanja tlaka iz točke (b) ne presega 10 ciklov na minuto. Hitrost nihanja tlaka iz točke (d) ne presega 3 ciklov na minuto, razen če je pretvornik tlaka vgrajen neposredno v jeklenko. Namesti se ustrezna naprava za zapisovanje merilnih rezultatov, da se zagotovi vzdrževanje najnižje temperature tekočine med ciklom nizke temperature. Po nihanju tlaka pri ekstremni temperaturi so jeklenke pod hidrostatičnim tlakom do pojava napake v skladu z zahtevami za hidrostatični preskus porušitve in dosežejo najnižji razpočni tlak, ki predstavlja 85 % najnižjega razpočnega tlaka konstrukcije. Za tip konstrukcije SZP-4 se pred hidrostatičnim preskusom porušitve preskusi tesnjenje jeklenk v skladu z odstavkom A.10. A.8 PRESKUS TRDOTE PO BRINELLU Preskus trdote se izvede na vzporedni steni na sredini in na kupolastem dnu vsake jeklenke ali podlage v skladu s standardom ISO 6506. Preskus se izvede po končni toplotni obdelavi, tako določene vrednosti trdote pa so v razponu, določenem za izdelavo. A.9 PRESKUSI PREMAZA (OBVEZNO, ČE SE UPORABI ODSTAVEK 6.12(c) PRILOGE 3A) A.9.1 Preskusi delovanja premaza Premazi se ocenijo z uporabo naslednjih preskusnih metod ali enakovrednih nacionalnih standardov: (a) preskušanje adhezije v skladu s standardom ISO 4624 z uporabo metode A ali B, kar je primerno. Premaz mora imeti stopnjo adhezije 4A ali 4B, kar je primerno; (b) prožnost v skladu z upogibnim preskusom trna za pritrjene organske prevleke ASTM D522 z uporabo preskusne metode B z 12,7 mm (0,5 palca) dolgim trnom pri določeni debelini pri – 20 °C. Vzorci za preskus prožnosti se pripravijo v skladu s standardom ASTM D522. Pri tem ne sme biti nobenih očitnih razpok; (c) odpornost proti udarcem v skladu s preskusno metodo odpornosti organskih premazov na vplive hitre deformacije (udarec) ASTM D2794. Premaz mora pri sobni temperaturi opraviti pospešen udarni preskus z 18 J (160 v-lbs); (d) kemijska odpornost pri splošnem preskušanju v skladu z vplivom gospodinjskih kemikalij na čisto in pigmentno organsko apreturo ASTM D1308. Preskusi se izvedejo z uporabo odprte metode točkovnega preskusa in 100-urno izpostavljenostjo 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično težo 1,219) in 24-urno izpostavljenostjo polialkalnemu glikolu (npr. zavorna tekočina). Dviganje, mehurjenje ali mehčanje premaza se ne sme pojaviti. Adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 mora ustrezati oceni 3; (e) najmanj 1 000-urna izpostavljenost v skladu s prakso za delovanje naprav za izpostavljenost svetlobi in vodi (fluorescenčen kondenzacijski tip W) za izpostavljenost nekovinskih materialov ASTM G53. Mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu s standardom ISO 4624 pa mora ustrezati oceni 3. Največja dovoljena izguba sijaja je 20-odstotna; (f) najmanj 500-urna izpostavljenost v skladu s preskusno metodo ASTM B117 za preskus slane pršilne megle. Spodnji prerez ne sme presegati 3 mm pri zarisani oznaki, mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 pa mora ustrezati oceni 3; (g) odpornost proti krušenju pri sobni temperaturi z uporabo odpornosti premazov proti krušenju ASTM D3170. Premaz mora imeti oceno 7A ali boljšo, pri tem pa ne sme biti nobene izpostavljenosti substrata. A.9.2 Preskusi premaza serije (a) Debelina premaza: debelina premaza pri preskušanju v skladu s standardom ISO 2808 izpolnjuje zahteve glede konstrukcije. (b) Nanašanje lepil: moč adhezije premaza se izmeri v skladu s standardom ISO 4624 in mora imeti najnižjo oceno 4 pri merjenju z uporabo preskusne metode A ali B, kar je primerno. A.10 PRESKUS TESNJENJA Tesnjenje tipa konstrukcije SZP-4 se preskusi z uporabo naslednjega postopka (ali sprejemljive nadomestne možnosti): (a) jeklenke se temeljito osušijo in so izpostavljene delovnim tlakom s suhim zrakom ali dušikom ter vsebujejo zaznaven plin, kot je helij; (b) vsako puščanje na kateri koli točki, ki presega standardnih 0,004 cm3/h, je vzrok za zavrnitev. A.11 HIDRAVLIČNI PRESKUS Uporabi se ena od naslednjih dveh možnosti: Možnost 1: Preskus z vodnim ščitom (a) Jeklenka se hidrostatično preskusi do najmanj 1,5-kratnega delovnega tlaka. Preskusni tlak v nobenem primeru ne sme presegati tlaka deformacijskega utrjevanja; (b) tlak se vzdržuje dovolj dolgo (vsaj 30 sekund), da se zagotovi popolna razteznost. Noben notranji tlak, ki se uporablja po deformacijskem utrjevanju in pred hidrostatičnim preskusom, ne presega 90 % hidrostatičnega preskusnega tlaka. Če se preskusni tlak zaradi napake preskusne naprave ne more vzdrževati, se lahko preskus ponovi pri tlaku, povišanem za 700 kPa. Dovoljena sta le dva takšna ponovljena preskusa; (c) proizvajalec določi primerno mejo stalnega prostorninskega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar stalni raztezek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % celotnega prostorninskega raztezanja, izmerjenega pri preskusnem tlaku. Elastično razteznost za tip konstrukcije SZP-4 določi proizvajalec. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskus serije. Možnost 2: Tlačni preskus Hidrostatični tlak v jeklenki postopoma in redno narašča, dokler se ne doseže preskusni tlak, enak vsaj 1,5-kratnemu delovnemu tlaku. Preskusni tlak jeklenke se vzdržuje dovolj dolgo (najmanj 30 sekund) za potrditev, da ni nobene težnje k zmanjševanju tlaka, in zagotovitev tesnjenja. A.12 PRESKUS PORUŠITVE S HIDROSTATIČNIM TLAKOM (a) Hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka ne presega 1,4 MPa na sekundo (200 psi/sekundo) pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave. Če hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave, presega 350 kPa/sekundo (50 psi/sekundo), mora biti jeklenka nameščena sistematično med virom tlaka in napravo za merjenje tlaka ali pa je treba najnižji razpočni tlak izdelave zadržati za 5 sekund; (b) najnižji zahtevani (izračunani) razpočni tlak je najmanj 45 MPa in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska. Dejanski razpočni tlak se zabeleži. Valjasti ali kupolasti del jeklenke lahko poči. A.13 NIHANJE TLAKA PRI TEMPERATURI OKOLJA Nihanje tlaka se izvede v skladu z naslednjim postopkom: (a) jeklenka, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol; (b) tlak v jeklenki niha med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri stopnji, ki ne sme presegati 10 ciklov na minuto. Zabeleži se število ciklov do pojava napake, skupaj z mestom in opisom pojava napake. A.14 PRESKUS V KISLEM OKOLJU Na izdelani jeklenki je treba uporabiti naslednji preskusni postopek: (a) območje površine jeklenke s premerom 150 mm se za 100 ur izpostavi 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično maso 1,219), medtem ko se jeklenka vzdržuje pri 26 MPa; (b) jeklenka se nato poruši v skladu s postopkom iz odstavka A.12 in zagotovi razpočni tlak, ki presega 85 % najnižjega razpočnega tlaka izdelave. A.15 PRESKUS VŽIGA A.15.1 Splošno Preskusi vžiga so namenjeni za prikaz, da izdelane jeklenke, skupaj s protipožarnim sistemom (ventil jeklenke, tlačne varnostne naprave in/ali vgrajena toplotna izolacija), določenim v zasnovi, med preskušanjem pod določenimi požarnimi pogoji ne bodo počile. Med preskušanjem vžiga je v primeru počenja jeklenke potrebna velika previdnost. A.15.2 Nastavitev jeklenke Jeklenke se namestijo vodoravno z dnom jeklenke približno 100 mm nad virom ognja. Kovinska zaščita se uporablja za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na ventile jeklenk, vezne kose in/ali tlačne varnostne naprave. Kovinska zaščita ne sme biti v neposrednem stiku z navedenim protipožarnim sistemom (tlačne varnostne naprave ali ventil jeklenke). Kakršna koli napaka med preskusom ventila, veznega kosa ali cevke, ki ni del predvidenega zaščitnega sistema za izdelavo, razveljavi rezultat. A.15.3 Vir ognja Enotni vir ognja z dolžino 1,65 m zagotavlja neposreden vpliv plamena na površino jeklenke po njenem celotnem premeru. Za vir ognja se lahko uporabi katero koli gorivo, če oskrbuje dovolj enakomerno toploto za vzdrževanje določenih preskusnih temperatur, dokler se jeklenka prezračuje. Izbira goriva mora upoštevati vprašanja onesnaževanja zraka. Razporeditev ognja se dovolj podrobno zabeleži za zagotovitev, da se lahko ponovi stopnja dovoda toplote v jeklenko. Kakršna koli napaka ali nestalnost vira ognja med preskusom razveljavi rezultat. A.15.4 Meritve temperature in tlaka Temperature površin se spremljajo z najmanj tremi termoelementi, nameščenimi na dnu jeklenke in porazdeljenimi v razmiku največ 0,75 m. Kovinska zaščita se uporabi za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na termoelemente. Termoelementi pa so lahko vstavljeni tudi v kovinske bloke, manjše od 25 mm2. Tlak v jeklenki se izmeri s tlačnim senzorjem brez spreminjanja konfiguracije sistema, ki se preskuša. Temperature termoelementov in tlak v jeklenki se med preskusom zabeležijo v presledkih 30 sekund ali manj. A.15.5 Splošne zahteve glede preskusa Jeklenke so izpostavljene tlaku z zemeljskim plinom in se preskusijo v vodoravni smeri pri: (a) delovnem tlaku; (b) 25-odstotnem delovnem tlaku. Ogenj takoj po vžigu na površini jeklenke deluje na površino jeklenke vzdolž 1,65 m dolgega vira ognja in po premeru jeklenke. V 5 minutah vžiga mora vsaj en termoelement prikazati temperaturo vsaj 590 °C. Ta najnižja temperatura se vzdržuje v preostalem času trajanja preskusa. A.15.6 Jeklenke, dolge 1,65 m ali manj Središče jeklenke se namesti nad središče vira ognja. A.15.7 Jeklenke, daljše od 1,65 m Če je posoda na eni strani opremljena s tlačno varnostno napravo, se vir ognja začne na drugi strani jeklenke. Če je jeklenka opremljena s tlačno varnostno napravo na obeh koncih ali na več kot enem mestu po dolžini jeklenke, se središče vira ognja postavi na sredino med tlačni varnostni napravi, ki sta ločeni z največjo vodoravno razdaljo. Če je jeklenka dodatno zaščitena s toplotno izolacijo, se izvedeta dva preskusa z ognjem pri delovnem tlaku, eden z ognjem s središčem na polovici dolžine jeklenke in drugi z začetnim ognjem na enem od robov jeklenke. A.15.8 Sprejemljivi rezultati Jeklenka se prezračuje prek tlačne varnostne naprave. A.16 PRESKUSI S PREDIRANJEM Jeklenko, izpostavljeno tlaku do 20 MPa ± 1 MPa s stisnjenim plinom, je treba predreti z armirano predirno kroglo s premerom 7,62 mm ali več. Krogla mora povsem predreti vsaj eno stransko steno jeklenke. Za tipe konstrukcije SZP-2, SZP-3 in SZP-4 mora izstrelek zadeti ob stransko steno pod kotom približno 45°. Na jeklenki se ne sme pojaviti drobitev. Zaradi izgube majhnih delcev materiala, ki posamično tehtajo največ 45 gramov, preskus ni neuspešno opravljen. Zabeleži se približna velikost vhodnih in izhodnih odprtin ter njihovih mest. A.17 PRESKUSI DOVOLJENIH ODSTOPANJ RAZPOK KOMPOZITA Le za tipe konstrukcij SZP-2, SZP-3 in SZP-4 ima ena izdelana jeklenka, skupaj z zaščitnim premazom, razpoke, zarezane v kompozit v vzdolžni smeri. Razpoke so večje od omejitev vizualnih pregledov, ki jih določi proizvajalec. Razpokana jeklenka bo nato pod nihajočim tlakom od največ 2 MPa do najmanj 26 MPa za 3 000 ciklov, ki jim sledi dodatnih 12 000 ciklov pri temperaturi okolja; jeklenka v prvih 3 000 ciklih ne sme puščati ali počiti, vendar lahko zaradi puščanja odpove v zadnjih 12 000 ciklih. Vse jeklenke, ki ta preskus uspešno opravijo, se uničijo. A.18 PRESKUS LEZENJA PRI VISOKI TEMPERATURI Ta preskus je obvezen za vse tipe konstrukcij SZP-4 ter vse tipe konstrukcij SZP-2 in SZP-3, pri katerih temperaturna točka posteklenitve smolne matrice ne presega najvišje temperature materialov konstrukcije iz odstavka 4.4.2 Priloge 3A za vsaj 20 °C. Ena izdelana jeklenka se preskusi na naslednji način: (a) jeklenka se izpostavi tlaku do 26 MPa in se vzdržuje pri temperaturi 100 °C najmanj 200 ur; (b) jeklenka mora po preskusu izpolnjevati zahteve za hidrostatični preskus razteznosti A.11, preskus tesnjenja A.10 in preskus porušitve A.12. A.19 POSPEŠENI PRESKUS POČENJA POD PRITISKOM Le za tipe konstrukcij SZP-2, SZP-3 in SZP-4 je ena jeklenka brez zaščitnega premaza pod hidrostatični tlakom do 26 MPa, medtem ko je potopljena v vodo pri 65 °C. Jeklenka se pri tem tlaku in temperaturi vzdržuje 1 000 ur. Jeklenka se nato poruši v skladu s postopkom iz odstavka A.12, vendar razpočni tlak preseže 85 % najnižjega razpočnega tlaka izdelave. A.20 PRESKUS S PADCEM Preskus s padcem se izvede na eni ali več izdelanih jeklenkah pri temperaturi okolja brez notranjega vzdrževanja zračnega tlaka ali pritrjenih ventilov. Jeklenke se spustijo na gladko betonsko ploščo ali tla. Ena jeklenka se spusti v vodoravni legi, z dnom 1,8 m nad površino, na katero pade. Ena jeklenka se spusti navpično na obeh koncih z ustrezne višine nad tlemi ali ploščo, tako da je potencialna energija 488 J, vendar višina spodnjega dela v nobenem primeru ne presega 1,8 m. Ena jeklenka se spusti pod kotom 45° na kupolo z višine, pri kateri je težišče pri 1,8 m; vendar če je spodnji del bližje tlom kot 0,6 m, se kot ob padcu spremeni, da se ohrani najnižja višina 0,6 m in težišče pri 1,8 m. Po udarcu ob padcu so jeklenke pod nihajočim tlakom od največ 2 MPa do najmanj 26 MPa barov za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke lahko med nihanjem puščajo, vendar ne smejo počiti. Vse jeklenke, ki uspešno opravijo preskus z nihajočim tlakom, se uničijo. A.21 PRESKUS S PRONICANJEM Ta preskus je obvezen le za tip konstrukcij SZP-4. Ena izdelana jeklenka se napolni s stisnjenim zemeljskim plinom ali 90-odstotno mešanico dušika/10-odstotno mešanico helija do delovnega tlaka, postavi v zaprt zatesnjen prostor pri temperaturi okolja in nadzoruje zaradi puščanja, dokler se hitrost pronicanja ne ustali. Hitrost puščanja mora biti manjša od 0,25 ml zemeljskega plina ali helija na uro na liter prostornine vode, ki gre v jeklenko. A.22 NATEZNE LASTNOSTI PLASTIKE Natezna trdnost tečenja in končni raztezek plastičnega materiala podlage se določita pri temperaturi – 50 °C z uporabo standarda ISO 3628 in izpolnjujeta zahteve iz odstavka 6.3.6 Priloge 3A. A.23 TEMPERATURA TALIŠČA PLASTIKE Polimerni materiali iz končnih podlag se preskusijo v skladu z metodo iz standarda ISO 306 in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.3.6 Priloge 3A. A.24 ZAHTEVE GLEDE TLAČNE VARNOSTNE NAPRAVE Tlačne varnostne naprave, ki jih določi proizvajalec, se izkažejo za združljive s pogoji uporabe iz odstavka 4 Priloge 3A in prek naslednjih preskusov ugotavljanja ustreznosti: (a) en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 95 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (30 MPa). Na koncu tega preskusa ni nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri izdelavi; (b) na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 ciklov na minuto: (i) pri 82 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 26 MPa; (ii) pri – 40 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 20 MPa. Na koncu tega preskusa ni nobenega puščanja ali kakršnega koli vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri izdelavi; (c) izpostavljeni medeninasti deli tlačne varnostne naprave morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154, pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Tlačna varnostna naprava se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na tlačni varnostni napravi izvede enominutni preskus puščanja z uporabo aerostatičnega tlaka s 26 MPa in v tem času preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela; nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h; (d) izpostavljeni deli tlačne varnostne naprave, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid. A.25 PRESKUS NAVORA KONČNEGA NASTAVKA Trup jeklenke se zadrži, da ne rotira, končna nastavka jeklenke pa se izpostavita navoru 500 Nm, najprej v smeri privijanja povezave z navojem, nato pa še v smeri odvijanja ter nazadnje ponovno v smeri privijanja. A.26 STRIŽNA TRDNOST SMOLE Materiali iz smole se preskusijo na vzorčnem kosu, ki je reprezentativen za zunanji ovoj iz kompozitnih materialov v skladu z ASTM D2344 ali enakovrednim nacionalnim standardom. Potem ko je bil kompozit 24 ur v vreli vodi, mora imeti najmanjšo strižno trdnost 13,8 MPa. A.27 NIHANJE TLAKA ZEMELJSKEGA PLINA Ena izdelana jeklenka je pod nihajočim tlakom z uporabo stisnjenega zemeljskega plina od manj kot 2 MPa do delovnega tlaka za 300 ciklov. Noben cikel, ki vključuje polnjenje in zračenje jeklenke, ni daljši od 1 ure. Na jeklenki se izvede preskus tesnjenja, ki je v skladu z odstavkom A.10 in izpolnjuje zahteve iz tega odstavka. Po dokončanju nihanja tlaka zemeljskega plina se jeklenka prereže, nato pa se preveri prehod med podlago in končnim nastavkom, če obstaja dokaz o kakršni koli okvari, kot je razpoka zaradi obremenitve ali elektrostatična razelektritev. Opomba – Med izvajanjem tega preskusa je treba posebno pozornost nameniti varnosti. Pred izvajanjem tega preskusa morajo jeklenke te konstrukcije uspešno prestati zahteve iz odstavka A.12 (hidrostatični preskus porušitve pod tlakom), odstavka 8.6.3 Priloge 3A (preskus z nihanjem tlaka pri temperaturi okolja) in odstavka A.21 (preskus pronicanja). Pred izvajanjem tega preskusa morajo jeklenke, ki jih je treba preskusiti, prestati zahteve iz odstavka A.10 (preskus tesnjenja). A.28 PRESKUS UPOGIBANJA, VARJENE PODLAGE IZ NERJAVNEGA JEKLA Preskusi upogibanja se izvedejo na materialu iz valjastega dela varjene podlage iz nerjavnega jekla v skladu s postopkom iz odstavka 8.5 standarda EN 13322-2. Preskušanec ne sme počiti, ko se okrog oblikovala upogiba navznoter tako dolgo, dokler ni razdalja med notranjimi robovi večja od premera oblikovala.

Dodatek B (Nedodeljeno)

Dodatek C (Nedodeljeno)

Dodatek D OBRAZCI ZA POROČILO Opomba – Ta dodatek ni obvezni del te priloge. Uporabiti je treba naslednje obrazce: 1. Poročilo o proizvodnji in Potrdilo o skladnosti – obvezno mora biti jasno, berljivo in v formatu obrazca 1. 2. Poročilo (1) o kemijski analizi materiala za kovinske jeklenke, podlage ali izbokline – obvezni so bistveni elementi, oznaka itd. 3. Poročilo (1) o mehanskih lastnostih materiala za kovinske jeklenke in podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih, ki se zahtevajo v tem pravilniku. 4. Poročilo (1) o fizikalnih in mehanskih lastnostih materiala za nekovinske podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in informacijah, ki se zahtevajo v tem pravilniku. 5. Poročilo (1) o analizi kompozita – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku. 6. Poročilo o hidrostatičnih preskusih, periodičnih preskusih z nihajočim tlakom in preskusih porušitve – obvezno je treba poročati o preskusu in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku. Obrazec 1: Poročilo proizvajalca in potrdilo o skladnosti Izdelal: Sedež: Predpisana številka registracije: Oznaka in številka proizvajalca: Serijska številka: … od … do vključno … Opis jeklenke: VELIKOST: Zunanji premer: … mm; Dolžina: … mm Oznake, vtisnjene na vratu ali nalepkah jeklenke, so: (a) „LE SZP“: … (b) „NE UPORABLJAJTE PO“: … (c) „Oznaka proizvajalca“: … (d) Serijska številka in številka sestavnega dela: … (e) Delovni tlak v MPa: … (f) Pravilnik: … (g) Tip požarne zaščite: … (h) Datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto): … (i) Tara masa prazne jeklenke (v kg): … (j) Oznaka pooblaščenega organa ali inšpektorjev: … (k) Prostornina vode v l: … (l) Preskusni tlak v MPa: … (m) Vsa posebna navodila: … Vsaka jeklenka je bila izdelana z upoštevanjem vseh zahtev Pravilnika št. … v skladu z zgornjim opisom jeklenke. Priložena so obvezna poročila o rezultatih preskusa. Potrjujem, da so vsi ti rezultati preskusa v vseh pogledih zadovoljivi ter v skladu z zahtevami za zgoraj navedeni tip. Opombe: … Homologacijski organ: … Podpis inšpektorja: … Podpis proizvajalca: … Kraj, datum: … (1) Obrazce za poročilo iz točk 2 do 6 sestavi proizvajalec, vsebovati pa morajo popolno identifikacijo jeklenk in zahtev. Vsako poročilo morata podpisati homologacijski organ in proizvajalec.

Dodatek E PREVERJANJE RAZMERIJ NAPETOSTI Z UPORABO MERILNIH LISTIČEV 1. Povezanost napetosti in obremenitve vlaken je vedno elastična, zato so razmerja pritiska in razmerja obremenitve enaka. 2. Obvezni so merilni lističi z visokim raztezkom. 3. Merilni lističi morajo biti obrnjeni v smeri vlaken, na katera so nameščeni (tj. pri obročastih vlaknih na zunanji strani jeklenke so merilniki nameščeni v smeri obroča). 4. Metoda 1 (uporablja se za jeklenke, pri katerih se ne uporablja visokonapetostno navijanje) (a) Pred deformacijskim utrjevanjem se uporabljajo merilni lističi in umerjanje; (b) merijo se obremenitve pri deformacijskem utrjevanju, nični tlak po deformacijskem utrjevanju, delovni in najnižji razpočni tlak so bili izpolnjeni; (c) potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken. 5. Metoda 2 (uporablja se za vse jeklenke) (a) Pri ničnem tlaku po navijanju in deformacijskem utrjevanju se uporabljajo merilni lističi in umerjanje; (b) merijo se obremenitve pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku; (c) po izvedenih meritvah obremenitev pri delovnem in najnižjem razpočnem tlaku se jeklenka pri ničnem tlaku in z nadzorovanimi merilnimi lističi prereže, tako da je predel, ki vsebuje merilni listič, dolg približno pet palcev. Podlaga se odstrani, ne da bi se kompozit poškodoval. Po odstranitvi podlage se izmerijo obremenitve; (d) naravnajo se izmerjene vrednosti obremenitev pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku na podlagi velikosti obremenitve, izmerjene pri ničnem tlaku s podlago in brez nje; (e) potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken.

Dodatek F METODE ZA UGOTAVLJANJE UČINKA POČENJA F.1 DOLOČITEV MEST, OBČUTLJIVIH NA OBREMENITEV Mesto in usmerjenost okvare zaradi obremenitve v jeklenkah se določita z ustrezno analizo pritiska ali s temeljitimi preskusi obremenitve na izdelanih jeklenkah, kot zahtevajo preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije za vsak tip konstrukcije. Če se uporabi analiza pritiska končnega elementa, se mesto, občutljivo na obremenitev, določi na podlagi mesta in usmerjenosti najvišje glavne natezne koncentracije napetosti na steni jeklenke ali podlagi pri delovnem tlaku. F.2 PUŠČANJE PRED POČENJEM (PPP) F.2.1 Tehnična kritična ocena. Ta analiza se lahko izvede kot dokaz, da bo izdelana jeklenka puščala v primeru napake v jeklenki ali na podlagi, ki se razvija v razpoko skozi steno. Ocena puščanja pred počenjem se izvede na stranski steni jeklenke. Če je občutljivo mesto na obremenitev zunaj stranske stene, se ocena puščanja pred počenjem prav tako izvede na tem mestu z uporabo pristopa stopnje II, kot je opisano v BS PD6493. Ocena vključuje naslednje korake: (a) izmeri se največja dolžina (tj. glavna os) nastale razpoke skozi steno (običajno ovalna) od treh jeklenk, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti izdelave (v skladu z odstavkoma A.13. in A.14 Dodatka A k tej prilogi) za vsak tip konstrukcije. V analizi se uporabi največja dolžina razpoke teh treh jeklenk. Oblikuje se polovalna razpoka skozi steno z glavno osjo, enako dvakratni izmerjeni najdaljši glavni osi, in manjšo osjo, enako 0,9-kratni debelini stene. Polovalna razpoka se oblikuje na mestih, navedenih v odstavku F.1. Razpoka je usmerjena tako, da največja glavna natezna napetost razširi razpoko; (b) za oceno se uporabijo stopnje napetosti na steni/podlagi pri 26 MPa, ki izhajajo iz analize pritiska, kot je določeno v odstavku 6.6 Priloge 3A. Ustrezne sile raztezanja razpoke se izračunajo z uporabo oddelka 9.2 ali 9.3 iz BS PD6493; (c) lomna žilavost izdelane jeklenke ali podlage iz izdelane jeklenke, kot je določena za aluminij pri sobni temperaturi in za jeklo pri – 40 °C, se določi z uporabo standardizirane tehnike preskušanja (ISO/DIS 12737 ali ASTM 813-89 ali BS 7448) v skladu z oddelkoma 8.4 in 8.5 iz BS PD6493; (d) stopnja razpada plastike se izračuna v skladu z oddelkom 9.4 BS PD6493-91; (e) oblikovana razpoka je sprejemljiva v skladu z oddelkom 11.2 BS PD6493-91. F.2.2 PPP s porušitvijo razpokane jeklenke Preskus z razpoko se izvede na stranski steni jeklenke. Če je mesto, občutljivo na obremenitev, kot je določeno v odstavku F.1, zunaj stranske stene, se preskus z razpoko izvede na tem mestu. Preskusni postopek je naslednji: (a) Določitev dolžine razpoke pred počenjem Dolžina razpoke PPP na mestu, občutljivem na obremenitev, je dvakrat daljša od dolžine največje izmerjene dolžine nastale razpoke skozi steno pri treh jeklenkah, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom do pojava napake na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti konstrukcije za vsak tip konstrukcije; (b) Razpoke jeklenke Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, na valjastem delu v osni smeri se zunanje razpoke strojno obdelajo vzdolžno, približno na sredini dolžine valjastega dela jeklenke. Razpoke nastanejo na najmanjši debelini stene osrednjega dela na podlagi meritev debeline na štirih točkah okoli jeklenke. Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, zunaj valjastega dela se razpoke PPP začnejo na notranji površini jeklenke v smeri občutljivosti na obremenitev. Za tip konstrukcij SZP-2 in SZP-3 so razpoke PPP na kovinski podlagi. Pri razpokah, ki jih je treba preskusiti z enakomernim tlakom, je rezilo za razpoke debelo približno 12,5 mm, s kotom 45° in polmerom konice največ 0,25 mm. Premer rezila za jeklenke z zunanjim premerom, manjšim od 140 mm, je 50 mm, za jeklenke z zunanjim premerom, večjim od 140 mm, pa od 65 do 80 mm (priporoča se standardno rezilo CVN). Opomba – Rezilo je treba redno ostriti za zagotovitev, da polmer konice ustreza specifikaciji. Globina razpoke se lahko prilagodi, da se z enakomernim hidrostatičnim tlakom doseže puščanje. Razpoka se ne sme razširiti za več kot 10 % zunaj povzročene razpoke, izmerjene na zunanji površini; (c) Preskusni postopek Preskus se izvede z enakomernim vzdrževanjem zračnega tlaka ali vzdrževanjem nihajočega zračnega tlaka, kot je opisano v nadaljevanju: (i) Enakomerno vzdrževanje zračnega tlaka do porušitve Jeklenka je hidrostatično pod tlakom, dokler se tlak iz jeklenke ne sprosti na mestu razpoke. Vzdrževanje zračnega tlaka se izvede tako, kot je opisano v odstavku A.12 (Dodatek A k tej prilogi). (ii) Nihajoči tlak Preskusni postopek je v skladu z zahtevami iz odstavka A.13 Dodatka A k tej prilogi. (d) Kriteriji sprejemljivosti za preskus z razpokano jeklenko Jeklenka uspešno opravi preskus, če sta izpolnjena naslednja pogoja: (i) pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom mora biti tlak, pri katerem pride do puščanja, enak ali večji od 26 MPa. Pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom je dovoljena dolžina razpoke, izmerjena na zunanji površini v velikosti 1,1-kratne dolžine prvotne povzročene razpoke; (ii) pri jeklenkah, preskušenih pod nihajočim tlakom, je dovoljena rast razpok zaradi obremenitve, ki presega dolžino prvotne povzročene razpoke. Vendar mora kljub temu priti do napake zaradi puščanja. Razširitev razpoke zaradi obremenitve se mora pojaviti na več kot 90 % dolžine prvotne povzročene razpoke. Opomba – Če te zahteve niso izpolnjene (napaka se pojavi pri manj kot 26 MPa, čeprav je napaka puščanje), se lahko izvede nov preskus z manj globoko razpoko. Če se napaka, tj. počenje, pojavi pri tlaku, večjem od 26 MPa, in je razpoka plitva, se lahko prav tako izvede nov preskus z globljo razpoko. F.3 VELIKOST NAPAKE PRI PREGLEDU, KI NE POVZROČA POŠKODB (NDE) F.3.1 Velikost napake NDE s tehnično kritično oceno Izračuni se izvedejo v skladu z oddelkom 3 britanskega standarda (BS) PD 6493 po naslednjem postopku: (a) razpoke zaradi obremenitve se oblikujejo na mestu velike napetosti na steni/podlagi kot dvodimenzionalne razpoke; (b) zaradi tlaka med 2 MPa in 20 MPa se na podlagi analize pritiska določi uporabljena stopnja napetosti na mestu, občutljivem na obremenitev, kot je določeno v odstavku F.1 tega dodatka; (c) upogibna in membranska obremenilna sestavina se lahko uporabita ločeno; (d) najmanjše število tlačnih ciklov je 15 000; (e) podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve se določijo v zraku v skladu z ASTM E647. Usmeritve ravnine razpoke so v smeri C–L (tj. ravnina razpoke pravokotno na obod in vzdolž osi jeklenke), kot je prikazano v ASTM E399. Stopnja se določi kot povprečje treh preskusov vzorcev. Če so na voljo specifični podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve za material in pogoje uporabe, se lahko uporabijo v oceni; (f) obseg rasti razpoke v smeri debeline in smeri dolžine na tlačni nihaj se določi v skladu s koraki, opisanimi v oddelku 14.2 standarda BS PD 6493-91, z dopolnitvijo odnosa med stopnjo razširitve razpoke zaradi obremenitve, kot je določeno v točki (e), in vrsto sile raztezanja razpoke, ki ustreza uporabljenemu tlačnemu ciklu; (g) z uporabo zgornjih korakov se izračunata največja dovoljena globina in dolžina napake, ki med življenjsko dobo konstrukcije ne povzročita napake jeklenke zaradi obremenitve ali počenja. Velikost napake za NDE je enaka ali manjša od izračunane največje dovoljene velikosti napake pri konstrukciji. F.3.2 Velikost napake NDE pri razpokani jeklenki, izpostavljeni nihajočemu tlaku Pri tipih konstrukcije SZP-1, SZP-2 in SZP-3 so tri jeklenke z umetnimi napakami, ki presegajo sposobnost odkrivanja NDE inšpekcijskega pregleda dolžine in globine napake iz odstavka 6.15 Priloge 3A, pod nihajočim tlakom do pojava napake v skladu s preskusno metodo iz odstavka A.13 (Dodatek A k tej prilogi). Pri tipu konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitve, na valjastem delu, se zunanje razpoke povzročijo na stranski steni. Pri tipu konstrukcije SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, zunaj stranske stene ter tipu konstrukcije SZP-2 in SZP-3 se povzročijo notranje razpoke. Notranje razpoke se lahko povzročijo pred toplotno obdelavo in zapiranjem dna jeklenke. Jeklenke ne smejo puščati ali počiti v manj kot 15 000 ciklih. Dovoljena velikost napake za NDE je enaka ali manjša od velikosti umetne razpoke na tem mestu.

Dodatek G NAVODILA PROIZVAJALCA POSODE O RAVNANJU Z JEKLENKAMI TER NJIHOVI UPORABI IN PREGLEDU G.1 SPLOŠNO Osnovni namen tega dodatka je kupcu, distributerju, monterju in uporabniku zagotoviti navodila za varno uporabo jeklenke v njeni predvideni življenjski dobi. G.2 DOSTAVA Proizvajalec kupca obvesti, da so navodila zagotovljena vsem strankam, ki so vključene v distribucijo, ravnanje, vgradnjo in uporabo jeklenk; dokument se lahko razmnoži za zagotovitev zadostnih kopij, vendar je označen, da se zagotovi sklicevanje na dostavljene jeklenke. G.3 SKLICEVANJE NA OBSTOJEČE OZNAKE, STANDARDE IN PRAVILNIKE Posebna navodila se lahko navedejo s sklicevanjem na nacionalne ali priznane oznake, standarde in pravilnike. G.4 RAVNANJE Z JEKLENKO Postopki ravnanja z jeklenkami se določijo za zagotovitev, da jeklenke ne bodo utrpele nesprejemljive škode ali kontaminacije. G.5 VGRADNJA Navodila za vgradnjo se določijo za zagotovitev, da jeklenke med vgradnjo in običajnim delovanjem ne bodo utrpele nesprejemljive škode v predvideni življenjski dobi. Kjer vgradnjo določi proizvajalec, navodila po potrebi vsebujejo podrobnosti, kot je načrt vgradnje, uporaba elastičnih tesnilnih materialov, pravilno privijanje navorov in izogibanje neposredni izpostavljenosti jeklenke okolju kemičnih in mehaničnih stikov. Če vgradnje ne določi proizvajalec, ta kupca opozori na morebitne dolgotrajne učinke vgradnega sistema vozila, na primer: gibanje karoserije vozila in razširitev/krčenje jeklenke pri delovnem tlaku in temperaturi. Če je to primerno, je treba kupca opozoriti na potrebo po taki vgradnji, da se tekočine ali trdne snovi ne morejo nakopičiti in povzročiti materialne škode na jeklenki. Določi se prava tlačna varnostna naprava, ki jo je treba vgraditi. G.6 UPORABA JEKLENK Proizvajalec kupca opozori na predvidene pogoje uporabe, ki jih določa ta pravilnik, zlasti na dovoljeno število tlačnih ciklov jeklenke, njeno življenjsko dobo v letih, omejitve kakovosti plina in najvišje dovoljene tlake. G.7 PREGLED MED UPORABO Proizvajalec jasno določi dolžnost uporabnika, da upošteva obvezne zahteve za pregled jeklenke (tj. interval ponovnega pregleda pooblaščenega osebja). Te informacije so v skladu z zahtevami za homologacijo konstrukcije.