ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep Izvršnega odbora

z dne 23. junija 1998

o dovoljenjih za bivanje v Monaku

(SCH/Com-ex (98)19)

IZVRŠNI ODBOR JE

ker je bil prosti pretok oseb med Francijo in Monakom vzpostavljen pred začetkom veljavnosti Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma;

ker za pogodbenice Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma določbe o prostem pretoku oseb niso vprašljive;

ker na podlagi Sporazuma o dobrih sosedskih odnosih med Francijo in Monakom z dne 18. maja 1963, popravljenim in dopolnjenim na podlagi izmenjave pisem med Francijo in Monakom 15. decembra 1997, francoske oblasti pri izvajanju kontrole vstopa, bivanja in stalne naselitve tujih državljanov v Monaku uporabljajo predpise in postopke kontrole v skladu s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma,

SKLENIL:

- dovoljenja za bivanje v Monaku se vključijo v oddelek za Francijo v Prilogi IV Skupnih konzularnih navodil *, namenjen francoskim oblastem,

- Monaško civilno letališče za helikopterje in pristanišče "Monaco Port de la Condamine" se vključita v seznam pooblaščenih zunanjih mejnih prehodov iz Priloge 1 k Skupnemu priročniku **,

- dovoljenja za bivanje v Monaku se vključijo v oddelek, namenjen francoskim oblastem, v Prilogi XI k Skupnem priročniku **,

- dodelitev in podaljšanje dovoljenja za bivanje v Monaku pogodbenice ne zavezuje, da bi iz schengenskega informacijskega sistema izbrisala ukrep zavrnitve vstopa v državo.

V Ostendeju, 23. junija 1998

Predsednik

L. Tobback

* Glej dokument SCH/Com-ex (99)13.

** Zaupni dokument, glej dokument SCH/Com-ex (98)17.
Uradni list C 194 , 25/06/1997 str. 0004 - 0004



Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 2. junija 1997 o določitvi sedeža Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (97/C 194/02) PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO ob upoštevanju člena 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije [1], ker je treba določiti sedež Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, SKLENILI: Člen 1 Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije ima sedež na Dunaju. Člen 2 Ta sklep, ki se objavi v Uradnem listu Evropski skupnosti, začne veljati istega dne kot Uredba Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije.. V Luxembourgu, 2. junija 1997 Predsednik Hans Van Mierlo [1] UL L 151, 10.6.1997, str. 1. --------------------------------------------------
3.

OPOZARJAJO na sklepe Sveta z dne 16. maja 2013 o čim boljši izrabi možnosti v okviru mladinske politike pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 (1), ko se je Svet dogovoril, naj se v okviru prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) izdela srednjeročni delovni načrt, ki bo usmerjal delo na področju mladinske politike in politik, povezanih z mladinskimi vprašanji, pri odzivanju na sedanje mladinske in z mladino povezane teme in trende, da se jasno določijo ustrezna področja, na katerih je potrebno usklajevanje in sodelovanje s politikami izobraževanja in usposabljanja ter zaposlovanja, in tako zagotovi prispevek mladinske politike k evropskemu semestru;
1.

bi bilo treba Evropski uniji in državam članicam omogočiti, da izvajajo svoje pristojnosti in opravljajo svojo vlogo pri pripravi, pogajanjih in sprejemanju, med drugim, pravil, standardov in smernic Svetovne protidopinške agencije (v nadaljnjem besedilu: WADA).
5.1.6

Naprava za imobilizacijo vozila mora biti konstruirana in izdelana tako, da je takrat, ko je v vozilo vgrajena v skladu z navodili proizvajalca, ni mogoče na hitro in brez vzbujanja pozornosti onesposobiti ali pa uničiti, na primer z uporabo cenenega orodja, opreme ali izdelkov, ki jih je mogoče brez težav skriti in so dostopni širši javnosti. Za onesposobitev naprave za imobilizacijo vozila mora biti potreben daljši in bolj zapleten poseg na enem izmed njenih najpomembnejših sestavnih delov ali na skupini njenih najpomembnejših sestavnih delov.
12.3

Obstoječe homologacije, podeljene v skladu s tem pravilnikom pred datumom iz odstavka 12.2, ostanejo veljavne. Za vozila, ki so bila prvič registrirana več kot štiri leta po datumu začetka veljavnosti iz odstavka 12.1, lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo homologacijo tipa vozila glede števila in načina vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, ki ne izpolnjujejo zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.
PRILOGA 1

Sporočilo

(največji format: A4 (210 × 297 mm))





o: (2) podeljeni homologaciji razširjeni homologaciji zavrnjeni homologaciji preklicani homologaciji dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vzglavnika, ločenega ali vgrajenega v sedež v skladu s Pravilnikom št. 25

Št. homologacije: … Št. razširitve: …

1. Blagovno ime ali znamka …

2. Ime proizvajalca …

3. Ime zastopnika proizvajalca, če obstaja …

4. Naslov …

5. Predloženo v homologacijo dne …

6. Tehnična služba, ki izvaja preskuse …

7. Kratek opis vzglavnika (3) 3 …

8. Tip in lastnosti sedežev, za katere je vzglavnik namenjen ali v katere je vgrajen …

9. Tipi vozil, za katere so namenjeni sedeži, za katere je vzglavnik zasnovan …

10. Datum poročila, ki ga je izdala tehnična služba …

11. Številka poročila, ki ga je izdala tehnična služba …

13. Kraj …

14. Datum …

15. Podpis …

16. Seznam dokumentov, shranjenih pri homologacijskem organu, ki je podelil homologacijo, se priloži temu sporočilu in se lahko pridobi na zahtevo.

(1) Distinguishing number of the country which has granted, extended, refused or withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

(2) Neustrezno črtati.

(3) V primeru „vgrajenih“ ali „odstranljivih“ vzglavnikov (glej opredelitvi iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 tega pravilnika) te točke ni treba izpolniti, če se vse potrebne lastnosti in podatki vpišejo v točki 8.
1.5

Napenjanje verig ali vrvi in pritrditev zadaj Za preskusa A in B se veriga ali vrv C najprej obremeni s silo približno 1 kN. Štiri verige ali vrvi A in B se nato zategnejo, da niso več ohlapne, veriga ali vrv C pa se obremeni z natezno napetostjo najmanj 10 kN. Kot verige ali vrvi C glede na vodoravno črto ne sme presegati 15°. Na točki D med okvirjem šasije in tlemi se uporabi navpična zaustavljalna sila, ki ne sme biti manjša od 500 N (glej sliko 1). Za preskus C se zgoraj opisani verigi ali vrvi B nadomestita z verigami ali vrvmi E in F (glej sliko 2).
3.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa (glej odstavka 4.2 in 5.3) ter prikazujejo žaromet v prečnem (navpičnem) prerezu in od spredaj, s prikazom podrobnosti žlebičev leče, če obstajajo;
„16.2

Širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme biti v nobenem primeru širša od zadnje osi vozila, merjene na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago, prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 100 mm na vsaki strani. Kadar je naprava vključena ali zajeta v nadgradnjo vozila, ki sama presega širino zadnje osi, se zahteva, da širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme presegati širine zadnje osi, ne uporablja. Pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, pa širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj na nobeni strani ne sme biti manjša od 100 mm od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). Kadar je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi. Poleg tega je treba zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 3.1.3 Priloge 5, ki se nanašajo na razdaljo točk prijemališč preskusnih sil od zunanjih robov zadnjih koles (Priloga 1, točka 7), preveriti in zabeležiti v sporočilu o homologaciji.“
„2.

Izraz ‚enak‘, kot je uporabljen v odstavkih 1.1, 1.2 in 1.3 zgoraj, pomeni enak v geometrijskih in mehanskih značilnostih sestavnih delov vozila iz navedenih odstavkov in v materialih, iz katerih so ti sestavni deli izdelani. Pri priklopnikih se šteje, da so te zahteve izpolnjene glede odstavkov 1.1 in 1.2 zgoraj, če poročilo za referenčno os/zavoro vsebuje identifikacijske oznake iz odstavka 3.7 Dodatka 2 te priloge za os/zavoro zadevnega priklopnika. ‚Referenčna os/zavora‘ je os/zavora, za katero obstaja poročilo, navedeno v odstavku 3.9 Dodatka 2 te priloge.“
5.6.7

Najvišji pomiki srednje ravnine glave, izmerjeni v kotu dθA in dθB (glej sliko 6) bi morali biti: Kot premikanja nihala v smeri naprej dθA med in vključno 32o in 37o, ki se doseže med in vključno 53o in 63o, in kot premikanja nihala nazaj dθB med in vključno 0,81*(kot dθA) +1,75 in 0,81*(kot dθA) +4,25 stopinj, ki se doseže med in vključno 54 in 64 ms.
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 28. aprila 1999

o sestavi Priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum

(SCH/Com-ex (99)14)

Izvršni odbor je na sestanku 16. decembra 1998 v Berlinu sklenil, da bo sestavil Priročnik o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum (SCH/Com-ex (98)56).

Priročnik bo razdeljen na naslednje dele:

Del I | Potne listine, v katere se lahko vpiše vizum |

Del II | Potne listine za tujce, izdane v schengenskih državah in v v katere se lahko vpiše vizum |

Del III | Seznam potnih listin, ki so jih izdale mednarodne organizacije |

Del IV | Dokumentacija, ki se zbira postopno in vsebuje fotokopije izvirnikov potnih listin |

Del V | Informacije o poznanih ponarejenih potnih listih |

Izvršni odbor ugotavlja, da so poleg dela I Priročnika (Potne listine, v katere se lahko vpiše vizum), ki mu je bil poslan 16. decembra 1998, sedaj na razpolago še deli II, III in V priročnika (glej Prilogo [1].

S tem so sedaj na razpolago bistveni sestavni deli Priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum. Postopno zbrana dokumentacija, ki vsebuje kopije izvirnikov, se pripravlja na ravni Evropske unije. Lahko se uporablja tudi priročnik o izvirnih dokumentih, ki ga je izdal Interpol.

Predelana različica dela I kakor tudi delov II, III in V bo na voljo diplomatsko-konzularnim predstavništvom v tujini. Lahko se pošljejo tudi organom mejne kontrole in drugim organom, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi s pravom tujcev.

Obstoječe dele priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum, je treba dovolj pogosto dopolnjevati, na primer vsake tri mesece, z začetkom od 1. julija 1999.

V Luxembourgu, 28. aprila 1999

Predsednik

C. H. Schapper

[1] Glej Prilogo k dokumentu SCH/Com-ex (98)56.

--------------------------------------------------
Sklep Izvršnega Odbora

z dne 21. novembra 1994

o nabavi enotnih vstopnih in izstopnih žigov

(SCH/Com-ex (94)16 Rev.)

IZVRŠNI ODBOR JE

ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,

ob upoštevanju člena 16 te konvencije,

ob upoštevanju seznanitve in odobritve dokumenta SCH/I — Front (94)43,

SKLENIL:

Države pogodbenice pridobijo enotne vstopne in izstopne žige v skladu z načeli, opredeljenimi v dokumentu SCH/Gem-Handb (93)15 [1].

Heidelberg, 21. novembra 1994

Predsednik

Bernd Schmidbauer

[1] Zaupen dokument, glej SCH/Com-ex (98)17

--------------------------------------------------

SCH/I-Front (94)43

Pridobitev enotnih vstopnih in izstopnih žigov

Države pogodbenice upoštevajo navodila o izdelavi enotnega vstopnega in izstopnega žiga z dne 17. septembra 1993 (SCH/Gem-Handb (93)15) kot podlago za pridobitev žigov, ki se uporabljajo za dokazovanje vstopa in izstopa preko zunanjih meja. Ta navodila predpisujejo zlasti uporabo žigov v dveh barvah.

Izjemoma se lahko uporabljajo enotni vstopni in izstopni enobarvni žigi, ki so že bili izdelani in razdeljeni organom mejne kontrole, dokler ne bodo zamenjani z novimi. Nadomestni žigi morajo biti v vsakem primeru dvobarvni.

--------------------------------------------------
V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to konvencijo.

Sestavljeno v Bruslju, dne desetega marca leta dva tisoč devet v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh jezikih enako verodostojna; izvirnik se deponira v arhivu generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

For regeringen for Kongeriget Danmark

For the Government of Ireland

For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
14.

SE STRINJAJO, da: bi bilo treba vzpostaviti različne delovne strukture in metode za nadgradnjo dosežkov iz prvega delovnega načrta EU in za razvoj novih rezultatov v skladu s prednostnimi temami in ključnimi vprašanji iz navedenega oddelka II; bo zato vzpostavljenih pet 'skupin strokovnjakov', v katere bodo države članice imenovale strokovnjake in bodo pokrivale naslednja področja: vnaprejšnje dogovarjanje o rezultatih, dobro upravljanje, ekonomska razsežnost, telesna dejavnost za krepitev zdravja in razvoj človeških virov na področju športa. Načela, ki se nanašajo na članstvo in delovanje teh skupin, so določena v Prilogi II. Poleg skupin strokovnjakov lahko kot druge strukture in delovne metode štejejo na primer konference predsedstva, srečanja ministrov za šport in športnih direktorjev, študije Komisije in konference ter seznami zavez (4). Svet bo v prvi polovici leta 2017 ocenil izvajanje tega delovnega načrta na podlagi poročila, ki ga bo pripravila Komisija do novembra 2016 –
Poročilo EU on mladih za leto 2012 vključuje informacije o izzivih na področju socialnega vključevanja mladih in ustrezne kazalnike EU na področju mladih. Poudarjeno je, da so zaradi revščine in socialne izključenosti najbolj ogroženi mladi iz ti. skupine NEET (mladi brez zaposlitve in tisti, ki niso vključeni v izobraževanje in usposabljanje), in navedeno, da je v 27 državah EU stopnja ogroženosti zaradi revščine ali socialne izključenosti mladih 29,1 % in torej višja splošna stopnja ogroženosti prebivalstva (23,5 %). To dokazuje, da je treba nameniti posebno pozornost temu delu prebivalstva in določiti socialno vključevanje kot prednostno nalogo na področju mladih.
2.17

„standardna rezervna enota“ pomeni sklop platišča in pnevmatike z enako oznako velikosti platišča in pnevmatike, globino naleganja platišča in strukturo pnevmatike, kot jih ima enota, nameščena na isti položaj na osi in na zadevno varianto ali izvedenko vozila za običajno uporabo, vključno s platišči, ki so proizvedena iz drugih materialov in za katere se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, sicer pa je enaka platišču, namenjenemu za običajno uporabo;
6.7.3

Po najmanj 10-sekundni zakasnitvi od trenutka, ko se šteje, da se je predmetno vozilo ustavilo, preizkusni cilj in predmetno vozilo začneta hkrati pospeševati v ravni črti po poti, vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino predmetnega vozila, do stalne hitrosti 10 + 0/– 0,5 km/h na razdalji, ki ni večja od 5 m. Predmetno vozilo in preizkusni cilj vzdržujeta to stalno hitrost, dokler predmetno vozilo ne prevozi celotne razdalje, ki znaša najmanj 15 m od točke zaustavitve. Bočno odstopanje premikanja predmetnega vozila in preizkusnega cilja ne sme presegati ± 0,05 m. Sprednja ločevalna razdalja med sprednjo ravnino vozila in preizkusnim ciljem mora med gibanjem ostati znotraj meja ravnin na največji in najmanjši sprednji ločevalni razdalji.
6.2.6

Če je zaščitna naprava take vrste, da je mogoče ključ izvleči tudi v drugih položajih in ne samo v tistih, v katerih so prenos moči ali zavore blokirani, mora biti konstruirana tako, da giba, ki je potreben za doseganje takega položaja in za odstranitev ključa, ni mogoče izvesti nenamerno.
3.4

Z uporabo koeficientov polinoma iz odstavka 3.2 zgoraj se sestavi tabela odčitkov analizatorja iz prave koncentracije v korakih, manjših od 1 odstotka obsega skale. To se izvede za vsako kalibrirano merilno območje analizatorja. Tabela vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so: Datum kalibracije Potenciometrični ničelni odčitki in odčitki za določitev merilnega območja (kjer se uporabljajo) Nazivna skala Referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibrirni plin Dejanska in navedena vrednost vsakega uporabljenega kalibrirnega plina skupaj z odstotkovnimi razlikami Kalibracijski tlak analizatorja
(a)

Priznavati prostovoljno delovanje mladih ter pridobljene individualne spretnosti, znanja in kompetence s podpiranjem ukrepov za večje priznavanje prostovoljnih dejavnosti na vseh ravneh in s strani različnih akterjev, kot so delodajalci v javnem in zasebnem sektorju, socialni partnerji, civilna družba in tudi mladi sami, vse to v ustrezni obliki, pri čemer je treba upoštevati potrebe mladih, tudi tistih z manj priložnostmi.
4.2

Masterfile mora vsebovati naslednje postavke: (a) splošni opis poslovanja in poslovne strategije, vključno s spremembami v poslovni strategiji v primerjavi s preteklim davčnim letom; (b) splošni opis organizacijske, pravne in operativne strukture skupine mednarodnih podjetij (vključno z organigramom, seznamom članov skupine in opisom sodelovanja matične družbe s podružnicami); (c) splošno identifikacijo povezanih podjetij, udeleženih v nadzorovanih transakcijah, ki vključujejo podjetja v EU); (d) splošni opis nadzorovanih transakcij, ki vključujejo povezana podjetja v EU, tj. splošni opis: (i) transakcijskih tokov (opredmetenih in neopredmetenih sredstev, storitev, finančnih transakcij); (ii) fakturnih tokov; in (iii) zneskov transakcijskih tokov; (e) splošni opis izvajanih funkcij in ocenjenega tveganja ter opis sprememb funkcij in tveganja v primerjavi s preteklim davčnim letom, npr. sprememba od polnopravnega distributerja na trgovskega zastopnika; (f) lastništvo neopredmetenih sredstev (patentov, blagovnih znamk, zaščitnih znamk, strokovnega znanja in izkušenj itn.) in izplačani ali prejeti honorarji; (g) politika oblikovanja medpodjetniških transfernih cen v skupini mednarodnih podjetij ali opis sistema transfernih cen skupine, ki pojasnjuje tržno naravo transfernih cen podjetja; (h) seznam sporazumov o delitvi stroškov, vnaprejšnjih cenovnih sporazumov in odločitev glede vidikov oblikovanja transfernih cen, ki vplivajo na člane skupine v EU; in (i) zavezo vsakega posameznega domačega davkoplačevalca, da bo na zahtevo in v razumnem roku v skladu z nacionalnimi pravili zagotovil dopolnilne informacije.
(7)

Ker so René BARENTS, Alexander KORNEZOV, Ezio PERILLO in Jesper SVENNINGSEN opravljali naloge sodnikov na Sodišču za uslužbence Evropske unije do razpustitve tega sodišča 31. avgusta 2016 in ker je pristojnost za odločanje na prvi stopnji v sporih med Unijo in njenimi uslužbenci s 1. septembrom 2016 z uredbo (UE, Euratom) 2016/1192 Evropskega parlamenta in Sveta (2) prenesena na Splošno sodišče, bi bilo treba imenovati Alexandra KORNEZOVA in Ezia PERILLA za mandat, ki se začne 1. septembra 2016 in zaključi 31. avgusta 2019, Renéja BARENTSA in Jesperja SVENNINGSENA pa za mandat, ki se začne 1. septembra 2016 in zaključi 31. avgusta 2022 –
(2)

Predstavniki vlad držav članic so 25. aprila 2012 s Sklepom 2012/244/EU (1) imenovali enajst sodnikov in tri generalne pravobranilce Sodišča za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018. Predstavniki vlad držav članic so 20. junija 2012 s Sklepom 2012/345/EU (2) imenovali dva sodnika in enega generalnega pravobranilca Sodišča za isto obdobje.
(1)

V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi odstopa g. Pranasa KŪRISA je treba za preostanek njegovega mandata, torej do 6. oktobra 2012, imenovati sodnika Sodišča.
SL Uradni list Evropske unije L 179/61

SKLEP SVETA V SESTAVI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD

z dne 9. julija 2009

o predlaganju osebe, ki jo namerava imenovati za predsednika Komisije za obdobje od 2009–2014

(2009/532/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE V SESTAVI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti drugega in tretjega pododstavka člena 213(1) in prvega pododstavka člena 214(2) Pogodbe, ter Protokola o širitvi Evropske unije in zlasti člena 4(3) Protokola –

SKLENIL:

Člen 1

José Manuel DURÃO BARROSO se predlaga kot oseba, ki jo Svet namerava imenovati za predsednika Komisije v obdobju od 1. novembra 2009 do 31. oktobra 2014.

Člen 2

Ta sklep se pošlje Evropskemu parlamentu.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
SL Uradni list Evropske unije L 104/36

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 6. aprila 2006

o imenovanju generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti

(2006/278/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 223,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 139 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členi 5, 7 in 8 Protokola o Statutu Sodišča in ker je odstopil g. Antonio TIZZANO, je treba imenovati generalnega pravobranilca za preostanek njegovega mandata, torej do 6. oktobra 2006 –

SKLENILI:

Člen 1

Za generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti je imenovan g. Paolo MENGOZZI, od dneva njegove zaprisege do 6. oktobra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
SL Uradni list Evropske unije L 169/22

SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE

z dne 1. maja 2004

o imenovanju sodnikov Sodišča Evropskih skupnosti

(2004/489/ES, Euratom)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 223 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 139,

ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija („Akt o pristopu iz leta 2003“) in zlasti člena 46(1) in (2)(a),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 46(1) in (2)(a) Akta o pristopu iz leta 2003 predvideva imenovanje desetih sodnikov Sodišča. Petim od teh sodnikov se mandat izteče 6. oktobra 2006. Ti sodniki so določeni z žrebom. Drugim sodnikom se mandat izteče 6. oktobra 2009.

(2) Zato je treba v skladu z omenjenim členom in po opravljenem žrebu, določenem v tem členu, imenovati deset dodatnih sodnikov Sodišča Evropskih skupnosti –

SKLENEJO:

Člen 1

Za sodnike Sodišča so za obdobje od 1. maja 2004 do 6. oktobra 2006 imenovani:

Jiří MALENOVSKÝ

George ARESTIS

Egils LEVITS

Pranas KŪRIS

Anthony BORG-BARTHET

Člen 2

Za sodnike Sodišča so za obdobje od 1. maja 2004 do 6. oktobra 2009 imenovani:

g. Uno LÕHMUS

g. Endre JUHÁSZ

g. Jerzy MAKARCZYK

g. Marko ILEŠIČ

g. Ján KLUČKA

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. maja 2004.

Člen 4

Ta sklep je objavljen v Uradnem listu Evropske unije.