SL Uradni list Evropske unije L 330/1

Pravilnik št. 25 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi o homologiranju naslonov za glavo, posameznih in vgrajenih v naslonjala sedežev (1)

1 PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za naslone za glavo v skladu z eno od vrst, ki so določene v odstavku 2.2 spodaj (2).

1.1.1 Pravilnik se ne uporablja za naslone za glavo, ki se lahko vgradijo v zložljive sedeže ali sedeže, obrnjene vstran ali nazaj.

1.1.2 Uporablja se za naslone sedežev, ki so oblikovani tako, da služijo tudi kot nasloni za glavo, kot je določeno v odstavku 2.2 spodaj.

2 OPREDELITVE

Za namene tega pravilnika,

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v takšnih bistvenih lastnostih, kot so:

2.1.1 oblike in notranje mere karoserije vozila, ki sestavlja prostor za potnike,

2.1.2 tipi in dimenzije sedežev,

2.1.3 tipi in dimenzije dela za pritrditev naslona za glavo in ustreznih delov ogrodja vozila v primeru, ko je naslon za glavo pritrjeno neposredno na ogrodje vozila;

„naslon za glavo“ pomeni napravo, katere naloga je glede na trup potnika omejiti premik njegove glave nazaj, da se v primeru nesreče zmanjša nevarnost poškodb vratnega dela hrbtenice tega potnika;

2.2.1 „vgrajen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, ki ga predstavlja zgornji del naslonjala sedeža. Tej opredelitvi ustrezajo nasloni za glavo v skladu z opredelitvami iz odstavkov 2.2.2 in 2.2.3 spodaj, ki pa jih ne moremo ločiti od sedeža ali konstrukcije vozila, razen z uporabo orodja ali ob upoštevanju delne ali popolne odstranitve opreme sedeža;

2.2.2 „odstranljiv naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, ki je sestavni del, ločljiv od sedeža, oblikovan za vstavitev in pozitivno ohranitev v konstrukciji naslonjala sedeža;

2.2.3 „ločen naslon za glavo“ pomeni naslon za glavo, ki je ločen sestavni del sedeža, oblikovan za vstavitev in/ali pozitivno ohranitev v konstrukciji vozila;

2.3 „tip sedeža“ pomeni kategorijo sedežev, ki se ne razlikujejo po svojih merah, ogrodju ali polnilu, lahko pa se razlikujejo po površinski obdelavi in barvi;

2.4 „tip naslona za glavo“ pomeni kategorijo naslonov za glavo, ki se ne razlikujejo po svojih merah, ogrodju ali polnilu, lahko pa se razlikujejo po površinski obdelavi, barvi in prevleki;

2.5 „referenčna točka“ sedeža („točka H“) (glej Prilogo 3 k temu pravilniku) pomeni točko v navpični vzdolžni ravnini v razmerju do sedeža, skozi katero poteka teoretična os vrtenja med spodnjimi okončinami in trupom človeškega telesa, ki ga ponazarja lutka;

2.6 „referenčna črta“ pomeni ravno črto, ki na preskusni lutki z maso in v velikosti povprečnega odraslega moškega ali na preskusni lutki z enakimi značilnostmi poteka skozi stikališče nog z medenico in stikališče vratu s prsnim košem. Na lutki iz Priloge 3 k temu pravilniku, za določanje točke H sedeža, je referenčna črta tista, prikazana na sliki 1 v dodatku k tej prilogi;

2.7 „črta glave“ pomeni ravno črto, ki poteka skozi težišče glave in skozi stikališče vratu s prsnim košem. Ko je glava v stanju mirovanja, je črta glave podaljšek referenčne črte;

2.8 „zložljiv sedež“ pomeni pomožni sedež, namenjen za občasno uporabo in običajno zložen;

„sistem za nastavitev“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki sedečega potnika.

Ta naprava lahko še zlasti omogoča:

2.9.1 vzdolžni premik,

2.9.2 navpični premik,

2.9.3 kotni premik;

2.10 „sistem za premikanje“ pomeni napravo, s katero se lahko sedež ali njegov del premakne ali obrne, brez fiksnega vmesnega položaja, da omogoči lahek dostop do prostora za zadevnim sedežem.

3 VLOGA ZA ODOBRITEV HOMOLOGACIJE

3.1 Vlogo za odobritev homologacije vloži imetnik tovarniške ali blagovne znamke sedeža ali naslona za glavo ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

Vlogi je treba priložiti naslednje dokumente v treh izvodih:

3.2.1 podroben opis naslona za glavo, v katerem je zlasti navedena vrsta polnilnega materiala ali materialov ter po potrebi položaj in specifikacije o ogrodju in sidrih za tip ali tipe sedežev, za katere se zahteva homologacija naslona za glavo;

za „odstranljiv“ naslon za glavo (glej opredelitev iz odstavka 2.2.2):

3.2.2.1 podroben opis tipa ali tipov sedežev, za katere se zahteva homologacija naslona za glavo,

3.2.2.2 podatke, ki označujejo tip ali tipe vozila, v katerega bodo vgrajeni sedeži iz zgornjega odstavka 3.2.2.1;

za „ločen“ naslon za glavo (glej opredelitev iz odstavka 2.2.3):

3.2.3.1 podroben opis strukturnega dela, na katerega se bo predvidoma pritrdil naslon za glavo,

3.2.3.2 podatke, ki označujejo tip vozila, v katerega se bodo namestili nasloni za glavo,

3.2.3.3 merske risbe značilnih delov konstrukcije in naslona za glavo, risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake;

3.2.4 merske risbe značilnih delov sedeža in naslona za glavo. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake.

Tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, se predloži:

3.3.1 če je naslon za glavo „vgrajenega“ tipa (glej opredelitev iz odstavka 2.2.1), štiri celotne sedeže.

Če je naslon za glavo „odstranljivega“ tipa (glej opredelitev iz odstavka 2.2.2):

3.3.2.1 dva sedeža za vsakega od tipov, na katere se bodo namestili nasloni za glavo;

3.3.2.2 4 + 2N naslonov za glavo, pri čemer je N število tipov sedeža, na katerega se bo namestil naslon za glavo.

3.3.3 Če je naslon za glavo „ločenega“ tipa (glej opredelitev iz odstavka 2.2.3), tri naslone za glavo in ustrezen del ogrodja vozila ali celotno vozilo.

Tehnična služba, pristojna za opravljanje homologacijskih preskusov, lahko zahteva:

3.4.1 predložitev določenih delov ali določenih vzorcev uporabljenih materialov in/ali

3.4.2 proizvodnjo tipa ali tipov vozil iz zgornjega odstavka 3.2.2.2.

4 OZNAKE

Naprave, predložene za homologacijo:

4.1.1 so jasno in neizbrisno označene s tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja prošnje za homologacijo;

4.1.2 zagotovijo, na mestu, prikazanem na risbah iz odstavkov 3.2.3.3 ali 3.2.4, dovolj prostora za homologacijsko oznako.

4.2 Pri naslonih za glavo „vgrajenega“ ali „odstranljivega“ tipa (glej opredelitve iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2) so lahko oznake iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 natisnjene na etiketah na mestu, prikazanem na risbah iz odstavka 3.2.4.

5 HOMOLOGACIJA

5.1 Če tip naslona za glavo, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6 in 7 spodaj, se homologacija te vrste naslona za glavo odobri.

5.2 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. novembra 1989) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami uredbe ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme podeliti te številke drugemu tipu naslona za glavo.

5.3 Obvestilo o dodelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naslona za glavo v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

Vsakemu naslonu za glavo iz odstavkov 2.2.1, 2.2.2 in 2.2.3, homologiranemu po tej uredbi, če je vgrajen v sedež ali ne, se pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

5.4.1 krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je dodelila homologacijo (3);

5.4.2 številka homologacije in

5.4.3 v primeru naslona za glavo, ki je vgrajen v naslonjalo sedeža, je pred številko homologacije navedena številka tega pravilnika, črka „R“ in pomišljaj.

5.5 Homologacijska oznaka se pritrdi na mesto iz odstavka 4.1.2.

5.6 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

5.7 V Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitev homologacijskih oznak.

6 SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

Naslon za glavo ne sme predstavljati dodatne nevarnosti za potnike v vozilu. Še zlasti ne sme v nobenem položaju pri uporabi imeti nevarnih grobih površin ali ostrih robov, ki bi lahko povečali tveganje ali resnost poškodb potnikov. Deli naslona za glavo, ki so na mestu udarca, opredeljenem spodaj, so sposobni absorbirati energijo na način, opisan v Prilogi 6 k temu pravilniku.

6.1.1 Mesto udarca je bočno omejeno z dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki sta, na vsaki strani, oddaljeni 70 mm od simetralne ravnine preskušanega sedeža.

6.1.2 Mesto udarca je v višino omejeno do dela naslona za glavo, ki je nad ravnino, pravokotno na referenčno črto R in 635 mm oddaljeno od točke H.

6.1.3 Z odstopanjem od zgoraj navedenih pogojev, zahteve v zvezi z absorpcijo energije ne veljajo za hrbtne površine naslonov za glavo tistih sedežev, za katerimi ni drugih sedežev.

6.2 Deli prednje in hrbtne strani naslona za glavo, razen delov hrbtne strani naslonov za glavo, oblikovanih za namestitev v sedeže, za katerimi ni nobenih drugih sedežnih mest, ki so zunaj navpične vzdolžne ravnine, opredeljene zgoraj, so oblazinjeni tako, da ni mogoč noben neposreden stik glave s sestavnimi deli ogrodja, ki ima na tistih predelih, ki se jih je mogoče dotakniti s kroglo s premerom 165 mm, imajo polmer zaobljenja najmanj 5 mm.

V nasprotnem primeru se ti sestavni deli lahko štejejo za zadovoljive, če opravijo preskus absorpcije energije, opisan v Prilogi 6 k temu pravilniku. Če so zgoraj navedeni deli naslonov za glavo in njihovih nosilcev prekriti z materialom s trdoto, manjšo od 50 po Shoru A, se zahteve iz tega odstavka z izjemo tistih v zvezi z absorpcijo energije, opisanih v Prilogi 6 k temu pravilniku, uporabljajo samo pri togih delih.

6.3 Naslon za glavo je pritrjen na sedež ali, kjer je ustrezno, na ogrodje vozila tako, da noben tog ali nevaren del ne štrli iz blazinjenja naslona za glavo, iz sidrišča ali iz naslonjala sedeža kot posledica pritiskanja, ki ga povzroči glava med preskusom.

Višina naslona za glavo, izmerjena v skladu z zahtevami iz odstavka 7.2 spodaj, ustreza naslednjim specifikacijam:

6.4.1 Višina naslonov za glavo se izmeri, kot je opisano v odstavku 7.2 spodaj.

6.4.2 Nasloni za glavo, katerih višina ni nastavljiva, niso nižji od 800 mm za sprednje sedeže in 750 mm za druge sedeže.

Nasloni za glavo, katerih višina je nastavljiva:

6.4.3.1 v primeru prednjih sedežev višina ne sme biti manjša od 800 mm in v primeru drugih sedežev ne manjša od 750 mm; ta vrednost se pridobi v položajih med najvišjimi in najnižjimi položaji, ki jih je mogoče nastaviti;

6.4.3.2 ni nobenega „položaja uporabe“, v katerem je višina manjša od 750 mm;

6.4.3.3 v primeru sedežev, ki niso prednji sedeži, so nasloni za glavo lahko takšni, da se lahko nastavijo v položaj z višino manjšo od 750 mm, če potnik ta položaj v avtomobilu jasno prepozna kot položaj, ki ni za uporabo naslona za glavo;

6.4.3.4 v primeru prednjih sedežev so nasloni za glavo lahko takšni, da se takrat, ko sedež ni zaseden, lahko samodejno nastavijo v položaj z višino manjšo od 750 mm, pod pogojem, da se samodejno povrnejo v položaj za uporabo, ko je sedež zaseden.

6.4.4 Dimenzije iz odstavkov 6.4.2 in 6.4.3.1 so za prednje sedeže lahko manjše od 800 mm in za druge sedeže manjše od 750 mm, da je tako ostane dovolj prostora med naslonom za glavo in notranjo površino strehe, okni ali katerim koli delom ogrodja vozila; vendar pa razdalja ni večja od 25 mm. V primeru sedežev s sistemom za premikanje in/ali nastavljanje velja to za vse položaje sedeža. Poleg tega, ob upoštevanju odstopanja iz odstavka 6.4.3.2, ne obstaja noben „položaj uporabe“, v katerem je višina manjša od 700 mm.

6.4.5 Z odstopanjem od zahtev v zvezi z višino iz odstavkov 6.4.2 in 6.4.3.1 je kakršen koli naslon za glavo, oblikovan za zadnje sedeže ali sedežna mesta v sredini, visok najmanj 700 mm.

6.5 Višina naprave, na katero je naslonjena glava in ki se izmeri, kot je določeno v odstavku 7.2, znaša v primeru naslona za glavo, katerega višina je nastavljiva, najmanj 100 mm.

Med naslonjalom sedeža in naslonom za glavo znaša odprtina v primeru naprave, katere višina ni nastavljiva, največ 60 mm.

6.6.1 Naslon za glavo, katerega višina je nastavljiva, je v svojem najnižjem položaju oddaljen največ 25 mm od vrha naslonjala sedeža.

V primeru naslona za glavo, katerega višina ni nastavljiva, se upoštevajo površine:

6.6.2.1 nad ravnino, pravokotno na referenčno črto, 540 mm od točke R in

6.6.2.2 med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki potekata na razdalji 85 mm na vsaki strani referenčne črte.

Na tem področju so dovoljene ena ali več odprtin, ki ne glede na svojo obliko lahko imajo razdaljo „a“, izmerjeno v skladu z odstavkom 7.5, ki znaša več kot 60 mm, če po dodatnem preskusu iz odstavka 7.4.3.4 še vedno izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.4.3.6.

6.6.3 V primeru naslonov za glavo, katerih višina je nastavljiva, so za naprave, ki služijo kot naslon za glavo, dovoljene ena ali več odprtin, ki ne glede na svojo obliko lahko imajo razdaljo „a“, izmerjeno v skladu z odstavkom 7.5, ki znaša več kot 60 mm, če po dodatnem preskusu iz odstavka 7.4.3.4 še vedno izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.4.3.6.

6.7 Širina naslona za glavo je takšna, da zagotavlja ustrezno podporo za glavo osebe, ki običajno sedi. V ravnini merjenja širine, opredeljene v odstavku 7.3 spodaj, zajema naslon za glavo območje, ki sega na vsako stran simetralne ravnine sedeža, za katerega je predviden naslon za glavo, najmanj 85 mm, pri čemer se ta razdalja izmeri, kot je določeno v odstavku 7.3.

6.8 Naslon za glavo in njegovo sidrišče so takšni, da je največji premik glave nazaj, ki ga omogoča naslon za glavo in ki se izmeri v skladu s statičnim postopkom iz odstavka 7.4 spodaj, manjši od 102 mm.

6.9 Naslon za glavo in njegovo sidrišče so dovolj trdni, da uspešno zdržijo obremenitev iz odstavka 7.4.3.7 spodaj.

6.10 Če je naslon za glavo nastavljiv po višini, ne sme biti dodatno k nastavitvi mogoče, da se preseže največjo dovoljeno višino za uporabo, ne da bi uporabnik to hotel.

7 PRESKUSI

7.1 Določanje referenčne točke (točka H) sedeža, v katerega je vgrajen naslon za glavo

Ta točka se določi v skladu z zahtevami iz Priloge 3 k temu pravilniku.

Določanje višine naslona za glavo

7.2.1 Vse črte potekajo v simetralni ravnini preskušanega sedeža, sečišče te ravnine s sedežem pa določa obris naslona za glavo in naslona sedeža (glej sliko 1 Priloge 4, k temu pravilniku).

7.2.2 Preskusno lutko, ki ustreza 50 percentilom odraslega moškega, ali preskusno lutko iz Priloge 3 k temu pravilniku se postavi na sedež v običajen položaj. Naslon sedeža, če je nastavljiv, se zaskoči v položaj, ki ustreza vzvratnemu nagibu referenčne črte trupa preskusne lutke, pod kotom, ki je čim bližje 25° od navpične ravnine.

7.2.3 Projekcija referenčne črte lutke iz Priloge 3 se za preskušani sedež nariše v ravnini, določeni v odstavku 7.2.1. Tangenta S do vrha naslona za glavo se nariše pravokotno na referenčno črto.

7.2.4 Razdalja h od točke H do tangente S je višina, ki jo je treba upoštevati pri izpolnjevanju zahteve iz odstavka 6.4.

Določanje širine naslona za glavo (glej sliko2 Priloge 4 k temu pravilniku).

7.3.1 Ravnina S1, ki je pravokotna na referenčno črto in leži 65 mm pod tangento S, opredeljeno v odstavku 7.2.3, opredeljuje del naslona za glavo, ki ga omejuje obris C. Smer premic, tangencialnih na C, ki predstavljata presečišče navpičnih ravnin (P in P'), vzporednih s simetralno ravnino preskušanega sedeža, z ravnino S1, se projicira v ravnino S1.

7.3.2 Širina naslona za glavo, ki jo je treba upoštevati pri izpolnjevanju zahteve iz odstavka 6.7, je razdalja L, ki ločuje projekciji ravnin P in P' v ravnini S1.

7.3.3 Širina naslona za glavo se po potrebi določi tudi 635 mm nad referenčno točko sedeža, pri čemer se to razdaljo izmeri vzdolž referenčne črte.

Določanje učinkovitosti naprave

7.4.1 Učinkovitost naslona za glavo se preverja s statičnim preskusom, ki je opisan v nadaljevanju.

Priprava na preskus

7.4.2.1 Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najvišji položaj.

7.4.2.2 V primeru sedežne klopi, pri kateri je del ali celotna nosilna konstrukcija (vključno s konstrukcijo naslona za glavo) skupna za več sedežnih mest, se preskus izvede istočasno za vsa ta sedežna mesta.

7.4.2.3 Če sta sedež ali naslonjalo sedeža nastavljiva glede na naslon za glavo, ki je pritrjen na konstrukcijo vozila, se ga nastavi v položaj, ki je po mnenju tehnične službe najbolj neugoden.

Preskušanje

7.4.3.1 Vse črte potekajo v navpični srednji ravnini zadevnega sedeža (glej Prilogo 5 k temu pravilniku).

7.4.3.2 Projekcija referenčne črte R poteka v ravnini iz odstavka 7.4.3.1.

7.4.3.3 Premaknjeno referenčno črto R1 se določi tako, da na del, ki simulira hrbet lutke iz Priloge 3 k temu pravilniku, deluje začetna sila, ki povzroči navor 37,3 daNm v okolici točke H.

Z uporabo kroglaste glave premera 165 mm na razdalji 65 mm pod vrhom naslona za glavo deluje začetna sila pravokotno na premaknjeno referenčno črto R1, ki povzroči navor 37,3 daNm v okolici točke H, pri čemer referenčna črta R1 ostane premaknjena, kot je določeno v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4.3.3.

7.4.3.4.1 Če odprtine preprečujejo delovanje zgoraj opisane sile na razdalji 65 mm od vrha naslona za glavo, se razdalja lahko zmanjša tako, da poteka os sile skozi središčnico okvirnega elementa, ki je najbližji odprtini.

7.4.3.4.2 V primeru, opisanem v odstavkih 6.6.2 in 6.6.3, se preskus ponovi tako, da krogla premera 165 mm deluje na vsako odprtino s silo:

ki poteka skozi težišče najmanjšega dela odprtine, vzdolž prečnih ravnin, vzporedno z referenčno črto, in ki povzroči navor 37,3 daNm v okolici točke „R“.

7.4.3.5 Določi se tangenta Y na kroglasto glavo, ki je vzporedna s premaknjeno referenčno črto R1.

7.4.3.6 Izmeri se razdalja X med tangento Y in premaknjeno referenčno črto R1. Zahteva iz odstavka 6.8 se šteje za izpolnjeno, če je razdalja X manjša od 102 mm.

7.4.3.7 Samo v primerih, ko sila iz odstavka 7.4.3.4 deluje na razdalji 65 mm ali manj pod vrhom naslona za glavo, se delovanje sile poveča na 89 daNm, razen če se sedež ali naslonjalo sedeža že pred tem ne zlomita.

Določitev razdalje „a“ odprtin naslona za glavo (glej Prilogo 7 k temu pravilniku)

7.5.1 Razdalja „a“ se z uporabo krogle premera 165 mm določi za vsako odprtino in v odnosu do prednje ploskve naslona za glavo;

7.5.2 Krogla se postavi v stik z odprtino v točki območja odprtine, ki omogoča največje ugreznjenje krogle, ne da bi se pri tem uporabila obremenitev;

7.5.3 Razdalja med točkama, v katerih se krogla stika z odprtino, predstavlja razdaljo „a“, ki se upošteva pri vrednotenju določil iz odstavkov 6.6.2 in 6.6.3.

8 SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1 Vsak naslon za glavo ali sedež s homologacijsko oznako v skladu s Prilogo 2 je usklajen s homologiranim tipom naslona za glavo in izpolnjuje pogoje iz odstavkov 6 in 7.

8.2 Zaradi preverjanja zgoraj navedene skladnosti se opravi zadostno število naključnih preskusov naslonov za glavo iz serijske proizvodnje.

8.3 Pri preskusih se uporabijo nasloni za glavo, ki so ali bodo dani v prodajo.

8.4 Nasloni za glavo, izbrani za preverjanje skladnosti s homologiranim tipom, se preskusijo po postopku iz odstavka 7 tega pravilnika.

9 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1 Homologirani nasloni za glavo

Homologacija, ki je bila podeljena za tip naslona za glavo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če nasloni za glavo s podatki iz odstavka 5.4 ne prestanejo naključnih preskusov ali niso usklajeni s homologiranim tipom.

9.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej odobrila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10 SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA NASLONA ZA GLAVO

Vsaka sprememba tipa naslona za glavo se sporoči upravnemu organu, ki je odobril tip naslona za glavo. Organ lahko potem:

10.1.1 meni, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke, in da naslon za glavo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

10.1.2 od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

10.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi.

11 NAVODILA

Z vsakim vzorcem, ki ustreza homologiranemu tipu naslona za glavo, proizvajalec predloži podatke o tipih in lastnostih sedežev, za katere je naslon za glavo homologiran. Če je naslon za glavo nastavljiv, morajo biti postopki nastavitve in/ali sprostitve jasno navedeni v tem obvestilu.

12 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati naslon za glavo, za katerega je bila dodeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

13 PREHODNE DOLOČBE

13.1 Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne dodelitve homologacij ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

13.2 Po 24 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 04 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, dodelijo homologacijo ECE le, če je tip vozila, ki je v postopku homologacije, v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bilo spremenjeno s spremembami 04.

13.3 Po 48 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 04 prenehajo veljati obstoječe homologacije v skladu s tem pravilnikom, razen za tipe vozil, ki so v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bilo spremenjeno s spremembami 04.

14 IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki odobrijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo odobritev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

(1) Ki vključuje spremembe 03.

(2) Za naslonjala za glavo vozil kategorije M1, ki so v skladu s predpisi Pravilnika št. 17, ni treba, da so v skladu s predpisi tega pravilnika.

(3) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 (prosto), 25 (prosto), 26 za Slovenijo in 27 za Slovaško. Naknadne številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih pogojev za homologacijo in vzajemno priznavanje homologacij opreme in delov motornih vozil, ter generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

PRILOGA 1 SPOROČILO (Največji format: A4 (210 × 297 mm))

PRILOGA 2 RAZVRSTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK (1) Homologacijska oznaka za „vgrajen“ ali „odstranljiv“ tip naslona za glavo (glej opredelitve iz odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 tega pravilnika). Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na enega ali več „vgrajenih“ ali „odstranljivih“ tipov naslonov za glavo, v skladu s Pravilnikom št. 25 pomeni, da je bil tip naslona za glavo homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 032439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija odobrena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 25, kot je bil spremenjen s spremembami 03. Homologacijska oznaka za „ločen“ tip naslona za glavo (glej opredelitev iz odstavka 2.2.3 tega pravilnika). Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na naslon za glavo, pomeni, da je bil zadevni naslon za glavo homologiran in da je „ločen“ naslon za glavo, homologiran na Nizozemskem (E4), pod številko homologacije 032439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija odobrena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 25, kot je bil spremenjen s spremembami 03. (1) Številka homologacije mora biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke.

PRILOGA 3 POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽNA MESTA V MOTORNIH VOZILIH 1 NAMEN Postopek iz te priloge se uporablja za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za enega ali več sedežnih mest v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi po navedbi proizvajalca vozila (1). 2 OPREDELITVE Za namene te priloge: „referenčni podatki“ pomenijo eno ali več naslednjih značilnosti sedežnega mesta: 2.1.1 točka „H“ in točka „R“ ter odnos med njima; 2.1.2 dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter odnos med njima. 2.2 „Tridimenzionalna naprava za določanje točke ‚H’“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk „H“ in dejanskih naklonov trupa. Ta naprava je opisana v Dodatku 1 k tej prilogi. 2.3 „Točka ‚H’“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu, v skladu s odstavkom 4 spodaj. Točka „H“ je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke „H“ na obeh straneh naprave 3-D H. Točka „H“ teoretično ustreza točki „R“ (za odstopanja glej odstavek 3.2.2 spodaj). Ko je točka „H“ po postopku iz odstavka 4 določena, se šteje, da je fiksna glede na strukturo oblazinjenega sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja. 2.4 „Točka ‚R’“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec za vsako sedežno mesto, in to glede na tridimenzionalni koordinatni sistem. 2.5 „Linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H v skrajni zadnji legi naslona. 2.6 „Dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „H“ in linijo trupa, izmerjen s kotomerom za kot naklona hrbta na napravi 3-D H. Dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za odstopanja glej odstavek 3.2.2 spodaj). 2.7 „Konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko „R“ in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila. 2.8 „Srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke „H“ na osi „Y“. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika. Pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec. 2.9 „Tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 k tej prilogi. 2.10 „Izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec. 2.11 „Postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem referenčnem sistemu. 3 ZAHTEVE 3.1 Navajanje podatkov Za vsako sedežno mesto, za katero so potrebni referenčni podatki zaradi dokazovanja skladnosti z določbami tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 k tej prilogi predložijo vsi ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni: 3.1.1 koordinate točke „R“ glede na tridimenzionalni referenčni sistem; 3.1.2 konstrukcijsko določen naklon trupa; 3.1.3 vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v položaj za merjenje, kakor je določeno v odstavku 4.3 spodaj. 3.2 Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi 3.2.1 Koordinate točke „H“ in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz odstavka 4 spodaj, se primerjajo s koordinatami točke „R“ in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jih je določil proizvajalec. 3.2.2 Legi točke „R“ in točke „H“ ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, če točka „H“, kakor je določena s svojimi koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki „R“, in če je dejanski naklon trupa v območju 5 stopinj glede na konstrukcijsko določen naklon trupa. 3.2.3 Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami tega pravilnika uporabita točka „R“ in konstrukcijsko določen naklon trupa. 3.2.4 Če točka „H“ ali dejanski naklon trupa ne ustrezata zahtevam iz odstavka 3.2.2 zgoraj, se točka „H“ in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz odstavka 3.2.3 zgoraj. 3.2.5 Če rezultati vsaj dveh od treh postopkov iz odstavka 3.2.4 ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 3.2.2 zgoraj, ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil podatkov o legi točke „R“ ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, kjer se ta pravilnik sklicuje na točko „R“ ali na konstrukcijsko določen naklon trupa. 4 POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA 4.1 Po presoji proizvajalca se vozilo predhodno pripravi na temperaturi 20 ± 10 °C, da material blazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso 70 do 80 kg, da bi blazinjenje sedeža postalo prožno. Na zahtevo proizvajalca morajo ostati vsi sklopi sedeža vsaj 30 min pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni. 4.2 Vozilo mora biti v položaju za meritve, kakor je določeno v odstavku 2.11 zgoraj. 4.3 Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v običajno zadnjo lego, ki se uporablja med vožnjo, kakor je določil proizvajalec, pri tem pa se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu ipd.), je treba uporabiti nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpična lega togo fiksira za običajno uporabo med vožnjo, kakor je določil proizvajalec. 4.4 Površina sedežnega mesta, na katerem je postavljena naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in s primerno teksturo, opisano kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm2 in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno oz. netkano tkanino z enakovrednimi lastnostmi. Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, morajo imeti tla, na katerih je sedež, enake lastnosti (2), kakor tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen. 4.5 Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (C/LO) sovpade s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na C/LO, če je naprava 3-D H postavljena proti zunanjosti tako, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H. 4.6 Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na površino sedala, posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način: predvideno sedežno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem prednjem sedežu 4.7.1.1 Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H, kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali pa sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke „H“, ostane pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. 4.7.1.2 Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika toliko časa, dokler ne pride v takšno lego. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena. 4.7.2 Predvideno sedežno mesto: zadnje zunanje Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo po navedbi proizvajalca. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s prednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da prečna libela sedala naprave kaže vodoravni položaj. 4.7.3 Druga predvidena sedežna mesta: Uporabi se splošni postopek iz odstavka 4.7.1 zgoraj, razen da se stopala postavijo, kakor je določil proizvajalec vozila. 4.8 Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna. Hrbtna plošča se nagne naprej do prednjega omejevalnika, naprava 3-D H pa se z drogom T odmakne od naslona sedeža. Potem se naprava 3-D H postavi nazaj na sedež po enem od naslednjih postopkov: 4.9.1 če bi naprava 3-D H drsela nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti, da zdrsne nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj. dokler sedalo ne pride v stik z naslonom sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge; 4.9.2 če bi naprava 3-D H ne drsela nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obremenitve na drog T premakne nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). 4.10 Uporabi se obremenitev 100 + 10 N na hrbet in sedalo naprave 3-D H v presečišču kotomera za kot kolka in ohišja droga T. Obremenitev mora biti v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 Dodatka 1 k tej prilogi). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej. 4.11 Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H mora ostati v istem položaju. 4.12 Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. Naprava 3-D H se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10° (5° na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, nastalega med napravo 3-D H in sedežem. Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane vodoravne in navpične lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H je treba paziti, da ne pride do naključnih zunanjih obremenitev v navpični smeri ali v smeri naprej in nazaj. Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo zadrževati. Če stopala spremenijo lego, jih je treba pustiti v tej legi. Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in se preveri, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, se vrnejo v prvotno lego po naslednjem postopku: vsako stopalo posebej se dvigne od poda vsaj toliko, da ga ni več mogoče premakniti. Med tem dviganjem mora biti možno stopala prosto obračati; ne sme se uporabiti sila v smeri naprej ali bočna sila. Ko se vsako stopalo postavi nazaj v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije; bočna libela mora kazati ničlo; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočno silo, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu. 4.13 Med držanjem droga T, s čemer se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se ravna na naslednji način: (a) hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža; (b) izmenično se uporabi vodoravno nazaj usmerjeni silo, ki ne presega 25 N, s katero se pritiska na drog naklona hrbta na višini približno na sredini uteži trupa, dokler kotomer za kot kolka ne pokaže, da je stabilna lega dosežena tudi po prenehanju uporabe sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna ter ponovi postopek iz odstavka 4.12. Opravijo se vse meritve: 4.14.1 Izmerijo se koordinate točke „H“ glede na tridimenzionalni referenčni koordinatni sistem. 4.14.2 Na kotomeru za kot naklona hrbta na napravi 3-D H se odčita dejanski kot naklona trupa, pri čemer je drog trupa v skrajni zadnji legi. 4.15 Pri ponovni postaviti naprave 3-D H, mora sklop sedeža ostati neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H ne sme ostati na sedežu dlje časa, kakor je potrebno za opravljanje preskusa. Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži ipd.), se za vsako vrsto sedežev določi samo ena točka „H“ in en „dejanski naklon trupa“ tako, da se naprava 3-D H, opisana v Dodatku1 k tej prilogi, postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto. Ta prostor je: 4.16.1 v prednji vrsti voznikov sedež; 4.16.2 v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež. (1) V primeru katerih koli sedežnih mest, razen prednjih sedežev, kjer točke „H“ ni mogoče določiti z uporabo „tridimenzionalne naprave za točko ‚H’“ ali postopkov, se točko „R“, ki jo je označil proizvajalec, lahko po presoji pristojnega organa upošteva kot referenco. (2) Kot naklona, razlika v višini pri vgradnji sedeža, struktura površine itd. Dodatek 1 OPIS TRIDIMENZIONALNE NAPRAVE ZA TOČKO „H“ (1) (Naprava 3-D H) 1 HRBTNA PLOŠČA IN SEDALO Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz ojačene plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa in sta vrtljivo pritrjena v točki „H“. Za merjenje dejanskega kota trupa je v točki „H“ pritrjen kotomer. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, določa središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica za kotomer za kot kolka. 2 ELEMENTI TRUPA IN NOG Segmenti spodnjega dela noge so povezani s sedalom na drogu T, ki povezuje kolena, in je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem segmentih nog so vgrajeni kotomeri za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so umerjeni za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži elementov trupa, ki ustrezajo moškemu s 76 kg, so nameščene v ustreznih težiščih, da se zagotovi ugrezanje sedeža. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer ne sme nastati omembe vredno trenje. Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980. (1) Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se je treba obrniti na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America. Dodatek 2 TRIDIMENZIONALNI REFERENČNI SISTEM 1 Tridimenzionalni referenčni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (1). 2 Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim po navedbi proizvajalca. 3 Koordinate točke „R“ in točke „H“ se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila. (1) Referenčni sistem ustreza standardu ISO 4130, 1978. Dodatek 3 REFERENČNI PODATKI ZA SEDEŽNA MESTA 1 KODIRANJE REFERENČNIH PODATKOV Referenčni podatki so navedeni zaporedno za vsako sedežno mesto. Sedežna mesta so označena z dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska števka in označuje vrsto sedežev, ki se šteje od prednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki označuje lokacijo sedežnega mesta v vrsti, gledano v smeri vožnje naprej; uporabijo se naslednje črke: L = levi C = sredinski R = desni 2 OPIS POSTAVITVE VOZILA ZA MERITVE 2.1 Koordinate izhodiščnih oznak X … Y … Z … 3 SEZNAM REFERENČNIH PODATKOV Sedežno mesto: … 3.1.1 Koordinate točke „R“ X … Y … Z … 3.1.2 Konstrukcijsko določen naklon trupa … 3.1.3 Specifikacije za nastavitev sedeža (1) vodoravno: … navpično: … naklon sedeža: … naklon trupa: … Opomba: Seznam referenčnih podatkov za nadaljnja sedežna mesta se navede v odstavkih 3.2, 3.3 itd. (1) Neustrezno prečrtajte.

PRILOGA 4 DOLOČANJE VIŠINE IN ŠIRINE NASLONA ZA GLAVO

PRILOGA 5 PODROBNOSTI O ČRTAH IN MERITVAH, OPRAVLJENIH MED PRESKUSOM

PRILOGA 6 POSTOPEK PRESKUŠANJA ZA PREVERJANJE ABSORBIRANE ENERGIJE 1 NAMESTITEV, PRESKUSNA NAPRAVA, NAPRAVE ZA ZAPISOVANJE MERILNIH REZULTATOV IN POSTOPEK 1.1 Namestitev Naslon za glavo, prekrit z materialom, ki absorbira energijo, se pritrdi in preskuša na sedežu ali delu ogrodja vozila, na katerega je nameščen. Del ogrodja je trdno pritrjen na preskusno napravo, da se pri udarcu ne more premakniti, osnova, na kateri se nahaja, pa je, ker ni posebnih specifikacij, za kar obstajajo razlogi, v približno vodoravni legi. Naslonjalo sedeža, če je nastavljivo, se nastavi v položaj iz odstavka 7.2.2 tega pravilnika. Naslon za glavo se pritrdi na naslonjalo sedeža, kakor je predstavljeno v vozilu. V primeru ločenega naslona za glavo se ta pritrdi na tisti del ogrodja vozila, na katerega se običajno pritrdi. Če je naslon za glavo nastavljiv, se ga nastavi v najbolj neugoden položaj, ki ga omogoča naprava za nastavitev. 1.2 Preskusna naprava 1.2.1 Napravo sestavljajo nihalo, katerega os je vpeta v kroglični ležaj in katerega reducirana masa (1) v središču udarca je 6,8 kg. Spodnji konec nihala je toga udarna glava s premerom 165 mm, katere središče je enako središču udarca nihala. 1.2.2 Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeška in z merilcem hitrosti, s katerimi je mogoče izmeriti vrednosti v smeri udarca. 1.3 Naprave za zapisovanje merilnih rezultatov Uporabljene naprave za zapisovanje merilnih rezultatov morajo biti takšne, da omogočajo meritve z naslednjo točnostjo: 1.3.1 Pospešek: točnost = ± 5 % dejanske vrednosti frekvenčni razred merilne verige: CFC 600 v skladu z značilnostmi standarda ISO 6487 (1987) prečna občutljivost ≤ 5 % najnižje točke na skali. 1.3.2 Hitrost: točnost = ± 2,5 % dejanske vrednosti; občutljivost = 0,5 km/h 1.3.3 Zapisovanje časa instrumenti morajo omogočati spremljanje dogajanja med celotnim preskusom in točnost odčitavanja na tisočinko sekunde: v zapisu podatkov, ki se uporabljajo za analizo preskusa, se zabeleži začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno glavo in preskušanim elementom. 1.4 Preskusni postopek Ko je naslon za glavo nameščen in nastavljen, kot je navedeno v odstavku 1.1 k tej prilogi, se v točkah, ki jih izbere laboratorij, udarec izvede na območju za udarce iz odstavka 6.1 tega pravilnika in po možnosti zunaj območja za udarce iz odstavka 6.2 tega pravilnika na površinah s polmerom zaobljenja manj kot 5 mm. 1.4.1.1 Na zadnji površini je smer udarca od zadnjega proti prednjemu delu v vzdolžni ravnini pod kotom 45° na navpično ravnino. 1.4.1.2 Na prednji površini je smer udarca od prednjega proti zadnjemu delu v vzdolžni ravnini vodoravna. 1.4.1.3 Prednje in zadnje mesto udarca sta omejena z vodoravno ravnino, ki je tangencialna na vrh naslona za glavo, kot je določeno v odstavku 7.2 tega pravilnika. 1.4.2 Udarna glava udari v preskušani element s hitrostjo 24,1 km/h; to hitrost se doseže s samo energijo impulza ali pa z dodatno pogonsko napravo. 2 REZULTATI Pri preskusih, ki se izvajajo po zgoraj opisanem postopku, pojemek udarne glave ne sme več kot 3 ms neprekinjeno presegati vrednosti 80 g. Za izmerjeno vrednost pojemka se upošteva povprečje odčitanih vrednosti obeh naprav za merjenje pojemka. 3 ENAKOVREDNI POSTOPKI 3.1 Dovoljeni so enakovredni preskusni postopki pod pogojem, da je z njimi zlasti mogoče dobiti rezultate iz odstavka 2, elementi preskusne naprave pa so lahko različno usmerjeni, če se upoštevajo ustrezni koti med naslonom glave in smerjo udarca. 3.2 Za dokazovanje enakovrednosti metode, drugačne od opisane v odstavku 1, mora poskrbeti tisti, ki takšno metodo uporablja. (1) Razmerje med reducirano maso „mr“ nihala in skupno maso „m“ nihala na razdalji „a“ med središčem udarca in osjo vrtenja in na razdalji „l“ med težiščem in osjo vrtenja je izraženo s formulo: mr = m (l/a).